# Jurnalul Oficial C 251/2013

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2013.251.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 251 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5631 august 2013 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2013.251.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 251

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5631 august 2013

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 251/01 | Rata de schimb a monedei euro | 1 |
| 2013/C 251/02 | Avizul Comitetului consultativ privind înțelegerile și pozițiile dominante adoptat la reuniunea din 22 martie 2013 cu privire la un proiect de decizie privind cazul AT.39727 – CEZ – Raportor: Cipru | 2 |
| 2013/C 251/03 | Raportul final al consilierului-auditor (AT.39727 – CEZ) | 3 |
| 2013/C 251/04 | Rezumatul Deciziei Comisiei din 10 aprilie 2013 privind o procedură inițiată în temeiul articolului 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și al articolului 54 din Acordul privind SEE (Cazul AT.39727 – CEZ) [notificată cu numărul C(2013) 1997 final] | 4 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2013/C 251/01

Rata de schimb a monedei euro

1

2013/C 251/02

Avizul Comitetului consultativ privind înțelegerile și pozițiile dominante adoptat la reuniunea din 22 martie 2013 cu privire la un proiect de decizie privind cazul AT.39727 – CEZ – Raportor: Cipru

2

2013/C 251/03

Raportul final al consilierului-auditor (AT.39727 – CEZ)

3

2013/C 251/04

Rezumatul Deciziei Comisiei din 10 aprilie 2013 privind o procedură inițiată în temeiul articolului 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și al articolului 54 din Acordul privind SEE (Cazul AT.39727 – CEZ) [notificată cu numărul C(2013) 1997 final]

[notificată cu numărul C(2013) 1997 final]

4

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 251/05 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 6 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 251/06 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 8 |
| 2013/C 251/07 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 13 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2013/C 251/05

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

6

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2013/C 251/06

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

8

2013/C 251/07

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 31.8.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 251/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 251/1

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

30 august 2013

2013/C 251/01

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3235 |
| JPY | yen japonez | 130,01 |
| DKK | coroana daneză | 7,4594 |
| GBP | lira sterlină | 0,85395 |
| SEK | coroana suedeză | 8,7503 |
| CHF | franc elvețian | 1,2310 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,0905 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,735 |
| HUF | forint maghiar | 300,78 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7028 |
| PLN | zlot polonez | 4,2633 |
| RON | leu românesc nou | 4,4320 |
| TRY | lira turcească | 2,6868 |
| AUD | dolar australian | 1,4820 |
| CAD | dolar canadian | 1,3936 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,2627 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7041 |
| SGD | dolar Singapore | 1,6867 |
| KRW | won sud-coreean | 1 468,90 |
| ZAR | rand sud-african | 13,6670 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,0979 |
| HRK | kuna croată | 7,5683 |
| IDR | rupia indoneziană | 14 918,52 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,3554 |
| PHP | peso Filipine | 58,996 |
| RUB | rubla rusească | 44,0050 |
| THB | baht thailandez | 42,557 |
| BRL | real brazilian | 3,1122 |
| MXN | peso mexican | 17,6158 |
| INR | rupie indiană | 87,8470 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3235

JPY

yen japonez

130,01

DKK

coroana daneză

7,4594

GBP

lira sterlină

0,85395

SEK

coroana suedeză

8,7503

CHF

franc elvețian

1,2310

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,0905

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,735

HUF

forint maghiar

300,78

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7028

PLN

zlot polonez

4,2633

RON

leu românesc nou

4,4320

TRY

lira turcească

2,6868

AUD

dolar australian

1,4820

CAD

dolar canadian

1,3936

HKD

dolar Hong Kong

10,2627

NZD

dolar neozeelandez

1,7041

SGD

dolar Singapore

1,6867

KRW

won sud-coreean

1 468,90

ZAR

rand sud-african

13,6670

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,0979

HRK

kuna croată

7,5683

IDR

rupia indoneziană

14 918,52

MYR

ringgit Malaiezia

4,3554

PHP

peso Filipine

58,996

RUB

rubla rusească

44,0050

THB

baht thailandez

42,557

BRL

real brazilian

3,1122

MXN

peso mexican

17,6158

INR

rupie indiană

87,8470

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 31.8.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 251/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 251/2

---

Avizul Comitetului consultativ privind înțelegerile și pozițiile dominante adoptat la reuniunea din 22 martie 2013 cu privire la un proiect de decizie privind cazul AT.39727 – CEZ

Raportor: Cipru

2013/C 251/02

| 1. | Comitetul consultativ împărtășește preocupările Comisiei exprimate în evaluarea preliminară efectuată în iunie 2012 în temeiul articolului 102 din tratat și al articolului 54 din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

1.

Comitetul consultativ împărtășește preocupările Comisiei exprimate în evaluarea preliminară efectuată în iunie 2012 în temeiul articolului 102 din tratat și al articolului 54 din Acordul privind SEE.

| 2. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia procedura poate fi finalizată printr-o decizie, în temeiul articolului 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003. |
| --- | --- |

2.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia procedura poate fi finalizată printr-o decizie, în temeiul articolului 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003.

| 3. | Comitetul consultativ este de acord cu Comisia cu privire la faptul că, din perspectiva angajamentelor asumate de CEZ, nu se mai justifică o acțiune a Comisiei în acest sens, fără a se aduce atingere articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003. |
| --- | --- |

3.

Comitetul consultativ este de acord cu Comisia cu privire la faptul că, din perspectiva angajamentelor asumate de CEZ, nu se mai justifică o acțiune a Comisiei în acest sens, fără a se aduce atingere articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003.

| 4. | Comitetul consultativ este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia angajamentele oferite de CEZ sunt adecvate, necesare și proporționale și ar trebui să devină obligatorii din punct de vedere juridic pentru CEZ. |
| --- | --- |

4.

Comitetul consultativ este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia angajamentele oferite de CEZ sunt adecvate, necesare și proporționale și ar trebui să devină obligatorii din punct de vedere juridic pentru CEZ.

| 5. | Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

5.

Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

---

| 31.8.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 251/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 251/3

---

Raportul final al consilierului-auditor (1)

(AT.39727 – CEZ)

2013/C 251/03

| (1) | La data de 11 iulie 2011, Comisia a decis să inițieze proceduri împotriva ČEZ a.s. („CEZ”) pentru presupusul abuz de poziție dominantă pe piața producției și vânzării angro de energie electrică din Republica Cehă. |
| --- | --- |

(1)

La data de 11 iulie 2011, Comisia a decis să inițieze proceduri împotriva ČEZ a.s. („CEZ”) pentru presupusul abuz de poziție dominantă pe piața producției și vânzării angro de energie electrică din Republica Cehă.

| (2) | La 26 iunie 2012, Comisia a adoptat, în temeiul articolului 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 (2), o evaluare preliminară, pe care a notificat-o întreprinderii CEZ la 28 iunie 2012. Evaluarea preliminară a concluzionat că este posibil ca CEZ, în calitate de întreprindere dominantă pe piața producției și vânzării angro de energie electrică din Republica Cehă, să fi urmat o strategie menită să împiedice noile intrări pe această piață prin efectuarea unei rezervări preventive de capacitate în rețeaua de transport de energie electrică. Acest comportament a dat naștere unor preocupări cu privire la compatibilitatea sa cu articolul 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și cu articolul 54 din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(2)

La 26 iunie 2012, Comisia a adoptat, în temeiul articolului 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 (2), o evaluare preliminară, pe care a notificat-o întreprinderii CEZ la 28 iunie 2012. Evaluarea preliminară a concluzionat că este posibil ca CEZ, în calitate de întreprindere dominantă pe piața producției și vânzării angro de energie electrică din Republica Cehă, să fi urmat o strategie menită să împiedice noile intrări pe această piață prin efectuarea unei rezervări preventive de capacitate în rețeaua de transport de energie electrică. Acest comportament a dat naștere unor preocupări cu privire la compatibilitatea sa cu articolul 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și cu articolul 54 din Acordul privind SEE.

| (3) | La 3 iulie 2012, CEZ a înaintat o primă propunere de angajamente pentru a răspunde preocupărilor exprimate de Comisie în cadrul evaluării preliminare. La 10 iulie 2012, Comisia a publicat un aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în conformitate cu articolul 27 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003, care rezumă cazul și angajamentele și invită părțile terțe să își prezinte observațiile cu privire la propunerile CEZ (3). Comisia a primit 7 observații de la părțile terțe interesate, ca răspuns la comunicare. CEZ a prezentat o propunere de angajamente revizuite la 9 octombrie 2012. |
| --- | --- |

(3)

La 3 iulie 2012, CEZ a înaintat o primă propunere de angajamente pentru a răspunde preocupărilor exprimate de Comisie în cadrul evaluării preliminare. La 10 iulie 2012, Comisia a publicat un aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în conformitate cu articolul 27 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003, care rezumă cazul și angajamentele și invită părțile terțe să își prezinte observațiile cu privire la propunerile CEZ (3). Comisia a primit 7 observații de la părțile terțe interesate, ca răspuns la comunicare. CEZ a prezentat o propunere de angajamente revizuite la 9 octombrie 2012.

| (4) | Prin scrisoarea din 30 octombrie 2012, Comisia a informat reclamantul în acest caz că nu are intenția de a efectua o investigație suplimentară privind afirmația că CEZ încalcă legislația UE în domeniul concurenței și i-a acordat patru săptămâni pentru a prezenta observații scrise. La 31 octombrie 2012, reclamantul a solicitat accesul la anumite documente pe baza cărora Comisia și-a fondat evaluarea provizorie și, la 26 noiembrie 2012, a prezentat observații scrise. |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisoarea din 30 octombrie 2012, Comisia a informat reclamantul în acest caz că nu are intenția de a efectua o investigație suplimentară privind afirmația că CEZ încalcă legislația UE în domeniul concurenței și i-a acordat patru săptămâni pentru a prezenta observații scrise. La 31 octombrie 2012, reclamantul a solicitat accesul la anumite documente pe baza cărora Comisia și-a fondat evaluarea provizorie și, la 26 noiembrie 2012, a prezentat observații scrise.

| (5) | Având în vedere informațiile suplimentare primite de Comisie, inclusiv observațiile scrise ale reclamantului, care exprimă îndoieli cu privire la caracterul adecvat al unuia dintre activele de cesionat pentru a soluționa problemele privind concurența, CEZ a prezentat o propunere de angajamente modificate la 6 martie 2013. |
| --- | --- |

(5)

Având în vedere informațiile suplimentare primite de Comisie, inclusiv observațiile scrise ale reclamantului, care exprimă îndoieli cu privire la caracterul adecvat al unuia dintre activele de cesionat pentru a soluționa problemele privind concurența, CEZ a prezentat o propunere de angajamente modificate la 6 martie 2013.

| (6) | În decizia sa, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003, Comisia conferă caracter obligatoriu din punct de vedere juridic angajamentelor prezentate de CEZ și concluzionează că, având în vedere angajamentele asumate, nu mai există niciun temei pentru o acțiune din partea sa. |
| --- | --- |

(6)

În decizia sa, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003, Comisia conferă caracter obligatoriu din punct de vedere juridic angajamentelor prezentate de CEZ și concluzionează că, având în vedere angajamentele asumate, nu mai există niciun temei pentru o acțiune din partea sa.

| (7) | Nu am primit nicio cerere sau plângere de la nicio parte implicată în procedurile inițiate în cazul de față (4). În consecință, consider că exercitarea efectivă a drepturilor procedurale ale tuturor participanților în acest caz a fost respectată. |
| --- | --- |

(7)

Nu am primit nicio cerere sau plângere de la nicio parte implicată în procedurile inițiate în cazul de față (4). În consecință, consider că exercitarea efectivă a drepturilor procedurale ale tuturor participanților în acest caz a fost respectată.

Bruxelles, 25 martie 2013.

Michael ALBERS

---

(1)  În temeiul articolelor 16 și 17 din Decizia 2011/695/UE a președintelui Comisiei Europene din 13 octombrie 2011 privind funcția și mandatul consilierului-auditor în anumite proceduri în domeniul concurenței (JO L 275, 20.10.2011, p. 29) („Decizia 2011/695/UE”).

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului din 16 decembrie 2002 privind punerea în aplicare a normelor de concurență prevăzute la articolele 81 și 82 din tratat (JO L 1, 4.1.2003, p. 1).

2

(3)  Comunicarea Comisiei publicată în temeiul articolului 27 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 în cazul 39727 – CEZ (JO C 202, 10.7.2012, p. 1).

3

(4)  În conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din Decizia 2011/695/UE, părțile la procedură care propun angajamente în temeiul articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 pot sesiza consilierul-auditor în orice etapă a procedurii pentru a garanta exercitarea efectivă a drepturilor lor procedurale.

4

---

| 31.8.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 251/4 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 251/4

---

Rezumatul Deciziei Comisiei

din 10 aprilie 2013

privind o procedură inițiată în temeiul articolului 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și al articolului 54 din Acordul privind SEE

(Cazul AT.39727 – CEZ)

[notificată cu numărul C(2013) 1997 final]

(Numai textul în limba engleză este autentic)

2013/C 251/04

La 10 aprilie 2013, Comisia a adoptat o decizie privind o procedură inițiată în temeiul articolului 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și al articolului 54 din Acordul privind SEE. În conformitate cu dispozițiile articolului 30 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului
   (1), Comisia publică, prin prezenta, numele părților și conținutul principal al deciziei, inclusiv eventualele sancțiuni impuse, luând în considerare interesul legitim al întreprinderilor de a-și proteja secretele comerciale.

1.   INTRODUCERE

| (1) | Cazul se referă la societatea ČEZ, a.s. (denumită în continuare „CEZ”). Adoptarea deciziei conferă caracter juridic obligatoriu angajamentelor propuse de CEZ în urma constatărilor preliminare ale Comisiei potrivit cărora CEZ ar fi abuzat de poziția sa dominantă pe piața cehă pentru producerea și vânzarea angro de energie electrică. Comisia era preocupată de posibilitatea ca CEZ să fi împiedicat intrarea pe piață a unor noi participanți prin efectuarea unei rezervări preventive de capacitate în rețeaua cehă de transport al energiei electrice. |
| --- | --- |

(1)

Cazul se referă la societatea ČEZ, a.s. (denumită în continuare „CEZ”). Adoptarea deciziei conferă caracter juridic obligatoriu angajamentelor propuse de CEZ în urma constatărilor preliminare ale Comisiei potrivit cărora CEZ ar fi abuzat de poziția sa dominantă pe piața cehă pentru producerea și vânzarea angro de energie electrică. Comisia era preocupată de posibilitatea ca CEZ să fi împiedicat intrarea pe piață a unor noi participanți prin efectuarea unei rezervări preventive de capacitate în rețeaua cehă de transport al energiei electrice.

2.   PROCEDURA

| (2) | La 11 iulie 2011, Comisia a deschis o procedură în vederea adoptării unei decizii în temeiul capitolului III din Regulamentul (CE) nr. 1/2003, iar la 26 iunie 2012 a adoptat o evaluare preliminară, astfel cum se prevede la articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003, în care și-a prezentat preocupările preliminare în ceea ce privește concurența; acestea erau legate de rezervarea preventivă de capacitate efectuată de CEZ în rețeaua cehă de transport al energiei electrice, prin care este posibil să se fi împiedicat intrarea unor întreprinderi concurente pe piața pentru producerea și vânzarea angro de energie electrică. |
| --- | --- |

(2)

La 11 iulie 2011, Comisia a deschis o procedură în vederea adoptării unei decizii în temeiul capitolului III din Regulamentul (CE) nr. 1/2003, iar la 26 iunie 2012 a adoptat o evaluare preliminară, astfel cum se prevede la articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003, în care și-a prezentat preocupările preliminare în ceea ce privește concurența; acestea erau legate de rezervarea preventivă de capacitate efectuată de CEZ în rețeaua cehă de transport al energiei electrice, prin care este posibil să se fi împiedicat intrarea unor întreprinderi concurente pe piața pentru producerea și vânzarea angro de energie electrică.

| (3) | Această evaluare preliminară a fost notificată întreprinderii CEZ la 28 iunie 2012. |
| --- | --- |

(3)

Această evaluare preliminară a fost notificată întreprinderii CEZ la 28 iunie 2012.

| (4) | La 3 iulie 2012, CEZ a înaintat Comisiei un set de angajamente ca răspuns la evaluarea preliminară. |
| --- | --- |

(4)

La 3 iulie 2012, CEZ a înaintat Comisiei un set de angajamente ca răspuns la evaluarea preliminară.

| (5) | La 10 iulie 2012, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a fost publicată, în temeiul articolului 27 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 (2), o comunicare în care sunt rezumate cazul și angajamentele și prin care părțile terțe interesate sunt invitate să își prezinte observațiile cu privire la angajamente în termen de o lună de la publicarea comunicării. |
| --- | --- |

(5)

La 10 iulie 2012, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a fost publicată, în temeiul articolului 27 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 (2), o comunicare în care sunt rezumate cazul și angajamentele și prin care părțile terțe interesate sunt invitate să își prezinte observațiile cu privire la angajamente în termen de o lună de la publicarea comunicării.

| (6) | La 6 martie 2013, CEZ a prezentat o propunere de angajamente modificată. |
| --- | --- |

(6)

La 6 martie 2013, CEZ a prezentat o propunere de angajamente modificată.

3.   PREOCUPĂRILE EXPRIMATE ÎN EVALUAREA PRELIMINARĂ

| (7) | Conform evaluării preliminare, s-a considerat că piața relevantă a produsului este producerea și vânzarea angro de energie electrică și că piața geografică relevantă este piața națională. De asemenea, Comisia a considerat, cu titlu prealabil, că CEZ a deținut în perioada relevantă o poziție dominantă pe piața pentru producerea și vânzarea angro de energie electrică din Republica Cehă. |
| --- | --- |

(7)

Conform evaluării preliminare, s-a considerat că piața relevantă a produsului este producerea și vânzarea angro de energie electrică și că piața geografică relevantă este piața națională. De asemenea, Comisia a considerat, cu titlu prealabil, că CEZ a deținut în perioada relevantă o poziție dominantă pe piața pentru producerea și vânzarea angro de energie electrică din Republica Cehă.

| (8) | În cadrul evaluării preliminare, Comisia și-a exprimat preocuparea privind posibilitatea ca CEZ să fi abuzat de poziția sa dominantă pe piața pentru producerea și vânzarea angro de energie electrică din Republica Cehă. Mai precis, este posibil ca CEZ să fi aplicat o strategie de împiedicare a noilor intrări pe piață. Se pare că, în ianuarie 2007, CEZ a efectuat, în cadrul acestei strategii, o rezervare potențial preventivă de capacitate în rețeaua cehă de transport al energiei electrice. |
| --- | --- |

(8)

În cadrul evaluării preliminare, Comisia și-a exprimat preocuparea privind posibilitatea ca CEZ să fi abuzat de poziția sa dominantă pe piața pentru producerea și vânzarea angro de energie electrică din Republica Cehă. Mai precis, este posibil ca CEZ să fi aplicat o strategie de împiedicare a noilor intrări pe piață. Se pare că, în ianuarie 2007, CEZ a efectuat, în cadrul acestei strategii, o rezervare potențial preventivă de capacitate în rețeaua cehă de transport al energiei electrice.

| (9) | Rezervarea efectuată de CEZ se referea la două proiecte alternative: capacitatea de producție a energiei electrice pe bază de lignit sau pe bază de gaze naturale. Conform concluziei preliminare a Comisiei, această rezervare de capacitate nu a corespuns însă unor proiecte de producție concrete. |
| --- | --- |

(9)

Rezervarea efectuată de CEZ se referea la două proiecte alternative: capacitatea de producție a energiei electrice pe bază de lignit sau pe bază de gaze naturale. Conform concluziei preliminare a Comisiei, această rezervare de capacitate nu a corespuns însă unor proiecte de producție concrete.

| (10) | Ca urmare a rezervării potențial preventive de capacitate pe care a efectuat-o CEZ, s-a epuizat capacitatea de transport disponibilă, care, altfel, ar fi putut fi utilizată de concurenții întreprinderii CEZ. În consecință, este posibil să se fi împiedicat accesul concurenților întreprinderii CEZ la rețeaua de transport, acces indispensabil pentru orice mare producător de energie electrică. |
| --- | --- |

(10)

Ca urmare a rezervării potențial preventive de capacitate pe care a efectuat-o CEZ, s-a epuizat capacitatea de transport disponibilă, care, altfel, ar fi putut fi utilizată de concurenții întreprinderii CEZ. În consecință, este posibil să se fi împiedicat accesul concurenților întreprinderii CEZ la rețeaua de transport, acces indispensabil pentru orice mare producător de energie electrică.

4.   ANGAJAMENTELE ȘI CONSULTAREA DE PIAȚĂ

| (11) | CEZ nu a fost de acord cu evaluarea preliminară a Comisiei. Cu toate acestea, întreprinderea a prezentat un set de angajamente având următoarele elemente-cheie:






  — | CEZ va ceda una dintre următoarele centrale electrice unui cumpărător adecvat care urmează să fie aprobat de Comisie și care nu trebuie să pună, la prima vedere, nicio problemă de concurență:






  — | centrala electrică pe lignit din Počerady (1 000 MW); |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

CEZ nu a fost de acord cu evaluarea preliminară a Comisiei. Cu toate acestea, întreprinderea a prezentat un set de angajamente având următoarele elemente-cheie:

—

CEZ va ceda una dintre următoarele centrale electrice unui cumpărător adecvat care urmează să fie aprobat de Comisie și care nu trebuie să pună, la prima vedere, nicio problemă de concurență:

—

centrala electrică pe lignit din Počerady (1 000 MW);

| — | centrala electrică pe lignit din Chvaletice (800 MW); |
| --- | --- |

—

centrala electrică pe lignit din Chvaletice (800 MW);

| — | centrala electrică pe cărbune din Dětmarovice (800 MW); |
| --- | --- |

—

centrala electrică pe cărbune din Dětmarovice (800 MW);

| — | centrala electrică pe lignit Melnik III (500 MW) și centralele electrice pe lignit din Tisova (Tisova I – 184 MW și Tisova II – 112 MW); ambele centrale electrice (Melnik III și Tisova) pot fi vândute separat; |
| --- | --- |

—

centrala electrică pe lignit Melnik III (500 MW) și centralele electrice pe lignit din Tisova (Tisova I – 184 MW și Tisova II – 112 MW); ambele centrale electrice (Melnik III și Tisova) pot fi vândute separat;

| — | pentru o perioadă de 10 ani, CEZ nu are dreptul să dobândească influență, nici în mod direct, nici în mod indirect, asupra centralei electrice cedate. |
| --- | --- |

—

pentru o perioadă de 10 ani, CEZ nu are dreptul să dobândească influență, nici în mod direct, nici în mod indirect, asupra centralei electrice cedate.

| (12) | Observațiile primite ca răspuns la consultarea de piață lansată în temeiul articolului 27 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 au ridicat unele îndoieli cu privire la capacitatea centralei electrice din Dětmarovice de a înlătura preocupările constatate în materie de concurență. Pentru a ține seama de rezultatele consultării de piață, CEZ a eliminat centrala electrică din Dětmarovice din lista angajamentelor propuse. În plus, în observațiile primite au fost menționate anumite aspecte tehnice și/sau juridice care ar putea afecta funcționarea diferitelor centrale electrice. Angajamentele au fost adaptate în mod corespunzător, pentru a ține seama de observațiile respective. |
| --- | --- |

(12)

Observațiile primite ca răspuns la consultarea de piață lansată în temeiul articolului 27 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 au ridicat unele îndoieli cu privire la capacitatea centralei electrice din Dětmarovice de a înlătura preocupările constatate în materie de concurență. Pentru a ține seama de rezultatele consultării de piață, CEZ a eliminat centrala electrică din Dětmarovice din lista angajamentelor propuse. În plus, în observațiile primite au fost menționate anumite aspecte tehnice și/sau juridice care ar putea afecta funcționarea diferitelor centrale electrice. Angajamentele au fost adaptate în mod corespunzător, pentru a ține seama de observațiile respective.

| (13) | CEZ a prezentat o versiune modificată a angajamentelor la 6 martie 2013. |
| --- | --- |

(13)

CEZ a prezentat o versiune modificată a angajamentelor la 6 martie 2013.

5.   PROPORȚIONALITATEA ANGAJAMENTELOR FINALE

| (14) | Angajamentele, în forma lor finală, sunt suficiente pentru a înlătura preocupările exprimate de Comisie în evaluarea sa preliminară, fără a fi disproporționate. |
| --- | --- |

(14)

Angajamentele, în forma lor finală, sunt suficiente pentru a înlătura preocupările exprimate de Comisie în evaluarea sa preliminară, fără a fi disproporționate.

| (15) | Întrucât comportamentul care a provocat preocupările Comisiei a constat într-o rezervare preventivă de capacitate de transport care, la rândul său, a împiedicat efectiv sau cel puțin a întârziat intrarea unor noi participanți pe piața cehă a energiei electrice, transferul unei părți din capacitatea de producție a întreprinderii CEZ către o întreprindere concurentă reprezintă o soluție clară la problemele de concurență identificate. Transferul unei capacități de producție este necesar în acest caz, dat fiind că niciun alt tip de măsură corectivă nu este destul de eficace pentru a contracara efectele comportamentului întreprinderii CEZ. |
| --- | --- |

(15)

Întrucât comportamentul care a provocat preocupările Comisiei a constat într-o rezervare preventivă de capacitate de transport care, la rândul său, a împiedicat efectiv sau cel puțin a întârziat intrarea unor noi participanți pe piața cehă a energiei electrice, transferul unei părți din capacitatea de producție a întreprinderii CEZ către o întreprindere concurentă reprezintă o soluție clară la problemele de concurență identificate. Transferul unei capacități de producție este necesar în acest caz, dat fiind că niciun alt tip de măsură corectivă nu este destul de eficace pentru a contracara efectele comportamentului întreprinderii CEZ.

6.   CONCLUZIE

| (16) | Prin decizie, angajamentele devin obligatorii pentru CEZ. |
| --- | --- |

(16)

Prin decizie, angajamentele devin obligatorii pentru CEZ.

| (17) | Modul în care CEZ respectă condițiile și obligațiile în temeiul angajamentelor urmează să fie monitorizat de către un expert independent de CEZ și aprobat de Comisie. |
| --- | --- |

(17)

Modul în care CEZ respectă condițiile și obligațiile în temeiul angajamentelor urmează să fie monitorizat de către un expert independent de CEZ și aprobat de Comisie.

---

(1)  JO L 1, 4.1.2003, p. 1.

(2)  JO C 202, 10.7.2012, p. 1.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 31.8.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 251/6 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 251/6

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2013/C 251/05

| 1. | La data de 22 august 2013, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea JBS SA (Brazilia), controlată indirect de familia Batista, dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul integral asupra întreprinderilor Seara Holding (Europe) BV (Țările de Jos), Secculum Participações Ltda (Brazilia), União Frederiquense Participações (Brazilia), Baumhardt Com. e Part. Ltda (Brazilia), Excelsior Alimentos SA (Brazilia), Athena Alimentos SA (Brazilia) (denumite colectiv în continuare „Seara”) și Columbus Netherlands BV („Zenda”, Țările de Jos), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 22 august 2013, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea JBS SA (Brazilia), controlată indirect de familia Batista, dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul integral asupra întreprinderilor Seara Holding (Europe) BV (Țările de Jos), Secculum Participações Ltda (Brazilia), União Frederiquense Participações (Brazilia), Baumhardt Com. e Part. Ltda (Brazilia), Excelsior Alimentos SA (Brazilia), Athena Alimentos SA (Brazilia) (denumite colectiv în continuare „Seara”) și Columbus Netherlands BV („Zenda”, Țările de Jos), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | JBS SA își desfășoară activitatea în producția de produse din carne de vită, de piei brute și alte părți de origine bovină, precum și de produse alimentare gata pentru consum, în Brazilia, Argentina, Statele Unite ale Americii și Australia. JBS desfășoară, de asemenea, activități în sectorul cărnii de porc și al păsărilor de curte. Societatea își exportă produsele, printre altele, în SEE; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

JBS SA își desfășoară activitatea în producția de produse din carne de vită, de piei brute și alte părți de origine bovină, precum și de produse alimentare gata pentru consum, în Brazilia, Argentina, Statele Unite ale Americii și Australia. JBS desfășoară, de asemenea, activități în sectorul cărnii de porc și al păsărilor de curte. Societatea își exportă produsele, printre altele, în SEE;

| — | Seara își desfășoară activitatea în principal în sectorul creșterii de pui și de porci pentru sacrificare și al producției de produse primare și prelucrate din carne de pui și de porc, în Brazilia. Seara exportă în SEE produse primare din carne de pui și unele produse prelucrate din carne de pui; |
| --- | --- |

—

Seara își desfășoară activitatea în principal în sectorul creșterii de pui și de porci pentru sacrificare și al producției de produse primare și prelucrate din carne de pui și de porc, în Brazilia. Seara exportă în SEE produse primare din carne de pui și unele produse prelucrate din carne de pui;

| — | Zenda își desfășoară activitatea în industria pielăriei, producând piele pentru utilizarea în diferite sectoare, inclusiv producția de aeronave, automobile, mobilier și încălțăminte. |
| --- | --- |

—

Zenda își desfășoară activitatea în industria pielăriei, producând piele pentru utilizarea în diferite sectoare, inclusiv producția de aeronave, automobile, mobilier și încălțăminte.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 31.8.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 251/8 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 251/8

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

2013/C 251/06

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare
   (2)

„DAUJĖNŲ NAMINĖ DUONA”

NR. CE: LT-PGI-0005-01059-28.11.2012

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Denumire

„Daujėnų naminė duona”

2.   Statul membru sau țara terță

Republica Lituania

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tip de produs

| Clasa 2.4. | Produse de panificație, produse de patiserie, produse de cofetărie, biscuiți |
| --- | --- |

Clasa 2.4.

Produse de panificație, produse de patiserie, produse de cofetărie, biscuiți

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Daujėnų naminė duona” IGP este o pâine neagră de secară produsă în întregime în gospodării după o metodă tradițională. Aluatul din făină de secară este crescut încet prin fermentație spontană într-o covată de lemn care trebuie să fie în întregime din lemn de stejar sau într-o covată cu fundul și pereții din stejar, iar pâinea este coaptă pe cărbuni încinși sau într-un cuptor.

Formă

Pâinea este ovală sau dreptunghiulară.

Greutate

Pâinile ovale: între 4 și 4,5 kg.

Pâinile dreptunghiulare: între 4,5 și 10 kg.

Aspect

În funcție de utilizare. Pâinile pentru utilizarea de zi cu zi au o suprafață netedă, în timp ce pâinile pentru festivități (ocazii speciale) sunt decorate cu inscripții speciale, ornamente festive sau motive florale confecționate din bucăți de aluat de secară.

Suprafața poate fi bine coaptă, cu crăpături vizibile.

Grosimea cojii – indiferent de forma pâinii, grosimea cojii în partea superioară este de până la 6 mm, iar în partea inferioară de până la 4 mm. Culoarea cojii – brun sau brun-închis.

Miezul pâinii coapte și răcite este de culoare brun-deschis, este elastic, poros, fără semne de neomogenizare, fără găuri sau zone dense, relativ lipicios, cu semințe de chimen vizibile pe alocuri.

Caracteristici fizice și chimice

Umiditatea miezului – până la 43 %.

Aciditatea miezului – maximum 11 grade (aciditate de titrare).

Porozitatea miezului – minimum 57 %.

Gust, aromă

Pâinea este caracterizată de un gust plăcut, caracteristic acestui tip de pâine, cu o aromă bogată și un gust dulce-acrișor.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

| — | făină de secară cernută la o temperatură de 20-22 °C; |
| --- | --- |

—

făină de secară cernută la o temperatură de 20-22 °C;

| — | apă potabilă; |
| --- | --- |

—

apă potabilă;

| — | zahăr; |
| --- | --- |

—

zahăr;

| — | sare de bucătărie; |
| --- | --- |

—

sare de bucătărie;

| — | semințe de chimen; |
| --- | --- |

—

semințe de chimen;

| — | agent de afânare natural, prezent în covata pentru frământat. |
| --- | --- |

—

agent de afânare natural, prezent în covata pentru frământat.

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Toate etapele producției trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

| — | amestecarea ingredientelor; |
| --- | --- |

—

amestecarea ingredientelor;

| — | fermentarea amestecului; |
| --- | --- |

—

fermentarea amestecului;

| — | frământarea aluatului; |
| --- | --- |

—

frământarea aluatului;

| — | formarea manuală a pâinilor; |
| --- | --- |

—

formarea manuală a pâinilor;

| — | coacerea pâinii pe jar sau în cuptor; |
| --- | --- |

—

coacerea pâinii pe jar sau în cuptor;

| — | răcirea pâinii (minimum 12 ore). |
| --- | --- |

—

răcirea pâinii (minimum 12 ore).

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

Pâinile răcite „Daujėnų naminė duona” de diferite dimensiuni sunt ambalate întregi sau feliate. Pâinile ovale se taie în jumătăți sau în sferturi. Pâinile dreptunghiulare se taie în bucăți care cântăresc între 400 g și 450 g. Pâinile întregi sau bucățile tăiate se ambalează în folie sau în pungi de hârtie destinate ambalării pâinii.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea

Conform caietului de sarcini publicat pentru acest produs, producătorii pot utiliza pe etichete denumirea „Daujėnų naminė duona” în scopuri publicitare sau de marketing.

Eticheta trebuie să conțină următoarele elemente:

| — | numele complet și adresa exactă a producătorului; |
| --- | --- |

—

numele complet și adresa exactă a producătorului;

| — | cuvintele „saugoma geografinė nuoroda” (indicație geografică protejată) și/sau logoul Uniunii Europene. |
| --- | --- |

—

cuvintele „saugoma geografinė nuoroda” (indicație geografică protejată) și/sau logoul Uniunii Europene.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Teritoriul administrativ al districtului Daujėnai.

5.   Legătura cu aria geografică

5.1.   Specificitatea ariei geografice

Pâinea de secară se produce în cuptoarele de pâine din districtul Daujėnai încă din secolul XVII. Țăranii coceau pâinea pentru nevoile personale și dispuneau de tot echipamentul – pietre pentru măcinarea secarei, coveți din lemn (de stejar) pentru dospirea aluatului, un cuptor de pâine din lut și lopeți din lemn. Totul era făcut de casă, iar rețeta era păstrată în familie și moștenită de noile generații. Ustensilele utilizate la producerea pâinii care au mai rămas (cuptoare de pâine, coveți din lemn, lopeți) aparțin și în prezent anumitor familii și pot fi văzute și în muzee. Aceste tradiții împământenite de coacere a pâinii, care au fost dezvoltate de-a lungul unor perioade de timp îndelungate și care supraviețuiesc până în prezent, nu au fost afectate de extinderea rapidă și universală a producției industriale de pâine care a avut loc la sfârșitul secolului XIX și în secolul XX. Atunci când, la sfârșitul secolului XX, au apărut condițiile pentru producerea acestei pâini în gospodărie pentru vânzarea cu amănuntul, a început și comercializarea „Daujėnų naminė duona” (în 1995), iar coacerea acestei pâini în gospodării a devenit o afacere familială desfășurată numai în sânul gospodăriilor.

În denumirea produsului, cuvântul „naminė” înseamnă „de casă”, în timp ce „Daujėnų” este un substantiv propriu.

Calitățile specifice ale pâinii au fost îmbunătățite în cursul perioadei îndelungate de producție. Deși în manuale și în literatură nu este descrisă metoda de producere a acestei pâini, care are o legătură strânsă cu aria descrisă în secțiunea 4 de mai sus, detaliile privind metoda și aptitudinile practice necesare producerii sale au fost transmise din generație în generație în cadrul familiilor individuale.

Pâinea produsă în această zonă geografică își datorează caracterul unic informațiilor strânse de femeile care, conform tradiției, gestionează gospodăriile, rețetelor tradiționale și utilizării metodelor de producție tradiționale, care fac uz de echipamentul autentic moștenit sau produs în gospodării, păstrat în familie. Aceste secrete păstrate cu sfințenie determină calitatea și gustul pâinii. Unele dintre cele mai importante garanții ale calității sunt reprezentate de covata pentru frământat și de acidul rezidual al acesteia. Legat de acest aspect, există tradiția de a nu împrumuta covata de frământat unei alte gospodării, pentru ca gospodăria care împrumută covata să nu îndepărteze acidul, cauzând astfel pierderea culturii starter. Un alt secret îl reprezintă durata fermentării și timpul de amestecare, pe care producătorul le alege în funcție de cunoștințele și experiența sa.

Până în prezent, toate persoanele implicate în producerea acestui tip de pâine sunt descendenții familiilor care locuiesc în aria menționată în secțiunea 4 de mai sus, care au copt această pâine în gospodăriile lor din generație în generație.

5.2.   Specificitatea produsului

Calitățile caracteristice acestui tip de pâine se datorează unei producții vechi foarte puțin schimbate, care implică o muncă manuală minuțioasă, o deosebită atenție la detalii, experiență și înțelegerea procesului. Întregul proces de producție urmează metoda tradițională – ingredientele se amestecă și făina de secară se dospește încet prin fermentație spontană într-o covată de lemn care trebuie să fie în întregime din lemn de stejar sau cu fund și pereți din lemn de stejar. Lemnul de stejar asigură reținerea acidului pe pereții de lemn ai coveții de frământat, ceea ce oferă gustul caracteristic. Acesta este motivul pentru care ustensilele din lemn de stejar sunt utilizate de peste 100 de ani și sunt moștenite din generație în generație.

„Daujėnų naminė duona” diferă de alte tipuri de pâine în ceea ce privește dimensiunea pâinii (greutatea pâinii între 4 și 10 kg) și calitățile sale specifice.

O altă caracteristică a acestei pâini este faptul că este produsă în întregime din făină de secară, fermentată într-o covată de frământat din stejar. Prin urmare, pâinea rămâne proaspătă o perioadă îndelungată (două săptămâni) și nu se strică. Timpul de depozitare lung nu îi afectează gustul, care devine evident a doua zi după coacere.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Legătura dintre „Daujėnų naminė duona” și aria geografică se bazează pe reputația sa și pe îndemânarea celor care produc pâinea cu caracteristicile descrise în secțiunea 5.2.

Reputația „Daujėnų naminė duona” se datorează de fapt unei tradiții neschimbate de coacere a pâinii, care a fost moștenită din generație în generație în regiunea Daujėnai și care oferă garanția unui produs constant și unic, apreciat de consumatori.

Reputația „Daujėnų naminė duona” poate fi dovedită prin participarea cu regularitate a acestui produs la expoziții, târguri și festivaluri, prin premiile și distincțiile câștigate și prin articolele din mass-media:

| — | această pâine a reprezentat Lituania la o serie de târguri internaționale: la expoziția Biofach din 2002 de la Nürnberg, Germania, la expoziția „Green week” din 2003 de la Berlin; în 2004, la expoziția internațională de alimente și băuturi „Expo dei sapori” de la Milano, Italia; la expoziția de alimente „Polagra” de la Poznań, Polonia, la expoziția internațională de agricultură și alimente „Zolotaja osen” din 2006 de la Moscova și la alte expoziții; |
| --- | --- |

—

această pâine a reprezentat Lituania la o serie de târguri internaționale: la expoziția Biofach din 2002 de la Nürnberg, Germania, la expoziția „Green week” din 2003 de la Berlin; în 2004, la expoziția internațională de alimente și băuturi „Expo dei sapori” de la Milano, Italia; la expoziția de alimente „Polagra” de la Poznań, Polonia, la expoziția internațională de agricultură și alimente „Zolotaja osen” din 2006 de la Moscova și la alte expoziții;

| — | pâinile „Daujėnų naminė duona” frumos decorate cu inscripții sau alte decorațiuni festive reprezintă simboluri ale festivalurilor din întreaga regiune Daujėnai, fiind utilizate ca decorațiuni atât la sărbătorile sătești, școlare sau religioase, cât și la festivalurile organizate de Rusalii etc.; |
| --- | --- |

—

pâinile „Daujėnų naminė duona” frumos decorate cu inscripții sau alte decorațiuni festive reprezintă simboluri ale festivalurilor din întreaga regiune Daujėnai, fiind utilizate ca decorațiuni atât la sărbătorile sătești, școlare sau religioase, cât și la festivalurile organizate de Rusalii etc.;

| — | pâinile „Daujėnų naminė duona” ornate se utilizează, de asemenea, pentru decorarea meselor la sărbători familiale precum nunți, botezuri și aniversări, ca simboluri de putere, fidelitate, fertilitate și modestie; |
| --- | --- |

—

pâinile „Daujėnų naminė duona” ornate se utilizează, de asemenea, pentru decorarea meselor la sărbători familiale precum nunți, botezuri și aniversări, ca simboluri de putere, fidelitate, fertilitate și modestie;

| — | „Daujėnų naminė duona” se servește oaspeților la diferite târguri, festivaluri de muzică populară etc. |
| --- | --- |

—

„Daujėnų naminė duona” se servește oaspeților la diferite târguri, festivaluri de muzică populară etc.

Începând cu 2002, pâinea „Daujėnų naminė duona” a fost recunoscută drept produs culinar de patrimoniu, deținând un certificat eliberat de organismul guvernamental „Fondul culinar de patrimoniu”. În 2008 a câștigat medalia de aur Agrobalt, iar în același an a obținut o diplomă la concursul „Cea mai bună pâine lituaniană”, organizat în comun de Institutul pentru alimentație al Universității Tehnice din Kaunas și de Ministerul Agriculturii. În 2009 a fost certificat ca produs național de patrimoniu, obținând un certificat național de patrimoniu din partea Ministerului Agriculturii.

Pâinea „Daujėnų naminė duona” este recunoscută, iar reputația sa este confirmată cu regularitate în articole din presa regională, națională și internațională: „Namai, kvepiantys duona ir moliu” (Darbas, 1995, nr. 88); „Jauki gėlių kaimynystė” (Darbas, 1996, nr. 92); „Saimetos duona gardžiuosis ir prancūzai” (Darbas, 1997, nr. 59); „Ūkininkė, įklimpusi į verslą” (Panevėžio rytas, 1998, nr. 160); „Saimetoje visada kvepia švente” (Darbas, 1999, nr. 11); „Karves pardavusi kepa duoną” (Panevėžio rytas, 2000, nr. 39); „Kaimiška duona gardesnė?” (Geras skonis. Gastronomija, gėrimai, vartojimo kultūra, 2000, nr. 1); „Klestinčios Daujėnų kaimo kepyklos savininkė Vita Stankevičienė siūlo kelias dešimtis rūšių grūdų gaminių” (Alytaus naujienos, 2000, nr. 2008); „Daujėnų duona susidomėjo švedai” (Lietuvos aidas, 2000, nr. 104); „Gula ir keliasi su nerimu” (Lietuvos aidas, 2001, nr. 262); „Parduotuvėje «Saimeta» – duona ir konditerijos gaminiai be cheminių priedų” (Santarvė, 2001, nr. 144); „Daujėnus išgarsino duona” (Respublika, 2002, nr. 68); „Mamos receptas išgarsino dukterį” (Lietuvos žinios, 2003, nr. 36); „Daujėnų duonoje – dar gyvas javas” (Laikas, 21 noiembrie 2003); „Tarptautinėje parodoje «Žalioji savaitė» Lietuva nustebino pačius išrankiausius lankytojus” (Ūkininko patarėjas, 2003, nr. 10); „Prezidentas gyrė sodžiuje keptą duoną” (XXI Amžius, 2003, nr. 40); „Firmos veiklos variklis – fanatizmas” (Aukštaitijos verslo balsas, 2004, nr. 24); „Berlyno šturmas – pavyko” (Darbas, 2004, nr. 19); „Daujėnų naminei duonai – aukso medalis” (Darbas, 2008, nr. 115); „Naujas parodos «AgroBalt» etapas: tarp Vakarų ir Rytų” (Ūkininko patarėjas, 2008, nr. 114); „ «AgroBalt» šventė gamintojams ir vartotojams” (Valstietis, 7 octombrie 2008); „Kaip Vitalija Stankevičienė išgarsino Daujėnus?” (Respublika, 2010, nr. 85); „Lietuvą išgarsinusi Daujėnų duona – šeimos tradicija” (Ūkininko patarėjas, 2011, nr. 40); „Žalioji savaitė: pasaulio kvapai ir skoniai” (Voruta, 21 ianuarie 2011).

Producția de pâine „Daujėnų naminė duona” este promovată ca una dintre particularitățile specifice ale acestei arii geografice în literatura promoțională destinată turiștilor (Путешествуем по Пасвальскому краю. Туристическая карта района; Lithuanian food export, 1998, May; Brown Bread from Daujėnai, LŽ. Trademark Lithuania. Lietuviškas ženklas, 2000, nr. 2). Popularitatea pâinii „Daujėnų naminė duona” poate fi observată și în reportajele speciale despre agricultură prezentate la televiziune, cum ar fi reportajul BTV ”Tarp miesto ir kaimo“ (7 decembrie 2008) sau reportajul TV3 „Apie ūkį ir bites” (31 ianuarie 2009).

Potrivit rezultatelor unui sondaj în rândul consumatorilor desfășurat în 2010, patru din cinci respondenți au asociat regiunea Daujėnai cu „Daujėnų naminė duona” (sondaj în rândul consumatorilor din 2010 efectuat de organismul guvernamental „Fondul culinar de patrimoniu”). Conform sondajului, consumatorii recunosc pâinea „Daujėnų naminė duona”, o caută în magazine și o consumă zilnic, iar pâinea decorată este dusă în străinătate ca ornament festiv, cadou sau suvenir.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 (3)]

http://www.zum.lt/l.php?tmpl_into[0]=index&tmpl_name[0]=m_site_index163&tmpl_into[1]=middle&tmpl_id[1]=2945

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

(2)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12. Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

(3)  Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

---

| 31.8.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 251/13 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 251/13

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

2013/C 251/07

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare
   (2)

„GOFIO CANARIO”

NR. CE: ES-PGI-0005-0942-24.01.2012

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Denumire

„Gofio Canario”

2.   Statul membru sau țara terță

Spania

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tip de produs

| Clasa 1.6. | Fructe, legume și cereale în stare proaspătă sau prelucrate |
| --- | --- |

Clasa 1.6.

Fructe, legume și cereale în stare proaspătă sau prelucrate

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Gofio Canario” este un produs fabricat în arhipelagul Insulelor Canare prin măcinarea boabelor prăjite, cu sau fără adăugarea de sare de mare. Uneori, Gofio poate, de asemenea, să conțină leguminoase, care sunt procesate în același mod ca și cerealele.

Caracteristici fizice și organoleptice

„Gofio Canario” este o pudră care seamănă cu făina, iar mărimea particulei este similară cu cea a făinii integrale.

Aceasta prezintă următoarele caracteristici organoleptice:

| — | aspect: culoarea variază de la galben-fildeșiu până la roșu-închis, trecând prin galben-miere, în funcție de gradul de prăjire și de materia primă utilizată; |
| --- | --- |

—

aspect: culoarea variază de la galben-fildeșiu până la roșu-închis, trecând prin galben-miere, în funcție de gradul de prăjire și de materia primă utilizată;

| — | miros: aromă de prăjit, de vegetale și de nuci cu o intensitate medie superioară, în funcție de materia primă utilizată; |
| --- | --- |

—

miros: aromă de prăjit, de vegetale și de nuci cu o intensitate medie superioară, în funcție de materia primă utilizată;

| — | gust: textură fină, adezivitate în gură și arome care depind de gradul de prăjire, precum mocha, cafea sau biscuiți proaspăt copți; |
| --- | --- |

—

gust: textură fină, adezivitate în gură și arome care depind de gradul de prăjire, precum mocha, cafea sau biscuiți proaspăt copți;

| — | tactil: senzație distinctă de catifelare și adezivitate, datorată mărimii particulei. |
| --- | --- |

—

tactil: senzație distinctă de catifelare și adezivitate, datorată mărimii particulei.

Caracteristici chimice

| — | Proteine: minimum 7,0 % |
| --- | --- |

—

Proteine: minimum 7,0 %

| — | Fibre brute: minimum 1,5 % |
| --- | --- |

—

Fibre brute: minimum 1,5 %

| — | Carbohidrați: minimum 45 % |
| --- | --- |

—

Carbohidrați: minimum 45 %

| — | Grăsime: maximum 5 % |
| --- | --- |

—

Grăsime: maximum 5 %

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

| — | Cereale: grâu, porumb, orz, secară, ovăz, orez |
| --- | --- |

—

Cereale: grâu, porumb, orz, secară, ovăz, orez

| — | Leguminoase: bob, năut, soia |
| --- | --- |

—

Leguminoase: bob, năut, soia

| — | Sare marină |
| --- | --- |

—

Sare marină

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

| | Prima etapă: curățarea
  Aceasta implică curățarea grânelor și/sau a legumelor utilizate ca materii prime, în vederea eliminării bucăților mici de vegetale, a boabelor sparte sau a altor materii străine. Curățarea se efectuează mecanic, fie utilizând vânturători care pot funcționa cu ventilare forțată, fie utilizând cernideras sau zarandas (site manuale). |
| --- | --- |

Prima etapă: curățarea

Aceasta implică curățarea grânelor și/sau a legumelor utilizate ca materii prime, în vederea eliminării bucăților mici de vegetale, a boabelor sparte sau a altor materii străine. Curățarea se efectuează mecanic, fie utilizând vânturători care pot funcționa cu ventilare forțată, fie utilizând cernideras sau zarandas (site manuale).

| | A doua etapă: prăjire și răcire
  Utilizând mașini de prăjit, materia primă este încălzită, fără ca temperatura să depășească 200 °C.
  Produsul prăjit este apoi lăsat să se răcească până la temperatura ambiantă în saci sau în cutii de răcire. Procesul de răcire poate fi accelerat utilizând benzi transportoare deschise sau ventilarea forțată. |
| --- | --- |

A doua etapă: prăjire și răcire

Utilizând mașini de prăjit, materia primă este încălzită, fără ca temperatura să depășească 200 °C.

Produsul prăjit este apoi lăsat să se răcească până la temperatura ambiantă în saci sau în cutii de răcire. Procesul de răcire poate fi accelerat utilizând benzi transportoare deschise sau ventilarea forțată.

| | A treia etapă: măcinarea
  Măcinarea este o etapă esențială în procesul de producție a gofio.
  Boabele prăjite sunt duse în zona de măcinare, unde sunt măcinate.
  Morarul însuși decide când trebuie oprită măcinarea, examinând tactil produsul.
  Atunci când produsul are combinația potrivită de catifelare și adezivitate, măcinarea se oprește.
  Se efectuează controalele organoleptice de către morarul-șef înainte ca produsul să fie ambalat și se înregistrează rezultatele. |
| --- | --- |

A treia etapă: măcinarea

Măcinarea este o etapă esențială în procesul de producție a gofio.

Boabele prăjite sunt duse în zona de măcinare, unde sunt măcinate.

Morarul însuși decide când trebuie oprită măcinarea, examinând tactil produsul.

Atunci când produsul are combinația potrivită de catifelare și adezivitate, măcinarea se oprește.

Se efectuează controalele organoleptice de către morarul-șef înainte ca produsul să fie ambalat și se înregistrează rezultatele.

| | A patra etapă: ambalarea
  Gofio astfel obținut este păstrat în spații de depozitare până la momentul ambalării, care se efectuează automat, semiautomat sau manual. |
| --- | --- |

A patra etapă: ambalarea

Gofio astfel obținut este păstrat în spații de depozitare până la momentul ambalării, care se efectuează automat, semiautomat sau manual.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

Gofio, o pudră uscată cu caracteristici organoleptice pronunțate, trebuie să fie ambalat cât mai curând după prăjire și măcinare; prin urmare, produsul final trebuie să fie ambalat în Insulele Canare pentru a asigura păstrarea calității.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea

Logoul IGP al Uniunii Europene și denumirea „Gofio Canario” trebuie să apară clar pe etichetă.

Gofio care beneficiază de indicația geografică protejată și este destinat consumului trebuie să poarte o contraetichetă numerotată. Numerotarea face obiectul unei autorizări și al unui control al organismului de control. În toate cazurile, eticheta trebuie să fie aplicată înainte de comercializare, într-un mod care să facă imposibilă reutilizarea.

Pe etichetă se pot menționa insula și zona de producție, precum și originea materiei prime.

În cazul în care gofio a fost măcinat cu pietre de moară, pot apărea pe etichetă cuvintele „artizanal” sau „măcinat cu pietre de moară”.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria geografică de fabricare a gofio vizată de IGP „Gofio Canario” este arhipelagul Insulelor Canare.

Arhipelagul Insulelor Canare este situat în zona temperată a Atlanticului de Nord, între latitudinile 27° 37′ și 29° 25′ nord (amplasare subtropicală) și longitudinile 13° 20′ și 18° 10′ la vest de Greenwich. Coasta africană se află la 100 km față de cea mai apropiată insulă și la 500 km de cea mai îndepărtată insulă.

5.   Legătura cu aria geografică

5.1.   Specificitatea ariei geografice

Această IGP se bazează pe renumele denumirii, care se explică prin procesul de producție tradițional și prin iscusința morarului-șef de a stabili când trebuie oprit procesul de prăjire și măcinare. Această practică este utilizată în Insulele Canare din cele mai vechi timpuri pentru fabricarea gofio. Iscusința morarului-șef este esențială în a stabili când trebuie oprit procesul de prăjire și măcinare. Aceasta este o practică specifică Insulelor Canare, care se transmite din generație în generație.

Fie că moara folosește pietre de moară sau cilindri metalici pentru fabricarea „Gofio Canario”, există întotdeauna un morar-șef. Timpul de măcinare nu este prestabilit. Măcinarea se oprește atunci când morarul-șef, cunoscut și sub numele de morarul-artizan, spune acest lucru. Tehnologia modernă nu a schimbat rolul tradițional al morarului-șef, deoarece el este cel care știe exact când trebuie oprită măcinarea. Este încă un proces artizanal, deoarece nu există programare industrială sau o durată fixă pentru măcinare: decizia îi aparține morarului-șef. El este cel care știe când trebuie oprită măcinarea, în funcție de caracteristicile organoleptice. Același lucru este valabil și pentru prăjit. Fiecare morar-șef adaptează timpul de prăjire și temperatura la tipul de boabe și caracteristicile calitative ale lotului, în funcție de aroma pe care o percepe și pe baza evaluării directe a produsului, pe măsură ce acesta iese din mașina de prăjit. Aceste caracteristici organoleptice sunt descrise la punctul 3.2 din prezentul document.

Rolul morarului-șef, a cărui iscusință în a stabili când trebuie oprit fiecare proces se transmite din tată în fiu, este fundamental pentru procesul de producție a „Gofio Canario”.

5.2.   Specificitatea produsului

Următoarele referințe istorice atestă renumele și caracterul „Gofio Canario”:

| — | primii europeni care au sosit în Insulele Canare au observat că populația indigenă prepara un produs din orz și alte grâne prăjite ușor, pe care le măcinau în mori. Produsul a fost denumit „gofio” de către locuitorii indigeni din Gran Canaria înainte de cucerire, iar denumirea este încă utilizată în prezent (García Quesada, 1998); |
| --- | --- |

—

primii europeni care au sosit în Insulele Canare au observat că populația indigenă prepara un produs din orz și alte grâne prăjite ușor, pe care le măcinau în mori. Produsul a fost denumit „gofio” de către locuitorii indigeni din Gran Canaria înainte de cucerire, iar denumirea este încă utilizată în prezent (García Quesada, 1998);

| — | merită amintit în mod special articolul lui Pérez Vidal (1955), care indică „gofio” ca fiind cel mai bun exemplu de împrumut canarian în spaniola latino-americană: utilizarea cuvântului s-a răspândit în întreaga Americă într-o măsură atât de mare încât în unele dicționare spaniole este clasificat drept americanism. Originea sa canariană este totuși confirmată în La aportación de canarias a la población de América (Aportul Insulelor Canare la popularea Americii) (José Pérez Vidal, 1955); |
| --- | --- |

—

merită amintit în mod special articolul lui Pérez Vidal (1955), care indică „gofio” ca fiind cel mai bun exemplu de împrumut canarian în spaniola latino-americană: utilizarea cuvântului s-a răspândit în întreaga Americă într-o măsură atât de mare încât în unele dicționare spaniole este clasificat drept americanism. Originea sa canariană este totuși confirmată în La aportación de canarias a la población de América (Aportul Insulelor Canare la popularea Americii) (José Pérez Vidal, 1955);

| — | mulți cronicari oficiali ai vremii și mulți călători au scris despre acest aliment specific Insulelor Canare, în special istoricul și călugărul Abreu Galindo (1590-1602), care îl descrie în Historia de la Conquista de las Siete Islas Canarias (Istoria cuceririi celor șapte Insule Canare), și Marín și Cubas (1694); |
| --- | --- |

—

mulți cronicari oficiali ai vremii și mulți călători au scris despre acest aliment specific Insulelor Canare, în special istoricul și călugărul Abreu Galindo (1590-1602), care îl descrie în Historia de la Conquista de las Siete Islas Canarias (Istoria cuceririi celor șapte Insule Canare), și Marín și Cubas (1694);

| — | „Gofio Canario” este un produs originar din Insulele Canare. Acesta a fost și este încă alimentul cel mai specific al canarienilor, după cum stau mărturie nenumărate documente și obiecte conservate până azi în muzeele de știință și etnologie, care arată că gofio este consumat pe insule din timpuri străvechi: îl consumau primii locuitori și este consumat și în prezent; |
| --- | --- |

—

„Gofio Canario” este un produs originar din Insulele Canare. Acesta a fost și este încă alimentul cel mai specific al canarienilor, după cum stau mărturie nenumărate documente și obiecte conservate până azi în muzeele de știință și etnologie, care arată că gofio este consumat pe insule din timpuri străvechi: îl consumau primii locuitori și este consumat și în prezent;

| — | metodele pentru fabricarea gofio sunt în esență identice cu cele utilizate de populația indigenă; insulele au fost cucerite de spanioli în secolul al XV-lea, iar cuceritorii au adoptat gofio ca parte a alimentației lor; |
| --- | --- |

—

metodele pentru fabricarea gofio sunt în esență identice cu cele utilizate de populația indigenă; insulele au fost cucerite de spanioli în secolul al XV-lea, iar cuceritorii au adoptat gofio ca parte a alimentației lor;

| — | în cartea sa Cinq années de séjour aux Iles Canaries (Cinci ani în Insulele Canare) (1891), René Verneau scrie despre importanța acestui aliment pentru populația indigenă și pentru locuitorii de azi ai Insulelor Canare. |
| --- | --- |

—

în cartea sa Cinq années de séjour aux Iles Canaries (Cinci ani în Insulele Canare) (1891), René Verneau scrie despre importanța acestui aliment pentru populația indigenă și pentru locuitorii de azi ai Insulelor Canare.

Caracteristicile care conferă produsului specificitatea sa sunt caracteristicile organoleptice descrise la punctul 3.2, care rezultă din procesul de fabricație.

Metodele de producție, tehnicile pentru controlul mașinilor, gradele de prăjire diferite și rețetele de amestecare a diferitelor grâne/leguminoase s-au transmis de la o generație la alta. Mulți producători au elaborat rețete pentru „cel mai bun” gofio din punct de vedere organoleptic, utilizând rețete vechi cu proporții variate de grâne și/sau leguminoase, ceea ce, conform tradiției orale, a îmbunătățit calitățile produsului. Controlul procesului de prăjire și măcinare, prin care se garantează că produsul are autenticitatea vizuală, olfactivă și tactilă pe care consumatorii o așteaptă, este efectuat de morarul-șef, care își folosește iscusința transmisă din tată în fiu, majoritatea morilor fiind în prezent afaceri de familie.

Caracteristicile organoleptice specifice gofio se datorează în principal prăjirii ușoare și măcinării lente a cerealelor și/sau a leguminoaselor, caracteristici de producție care sunt fără îndoială legate de aria geografică.

Toate aceste trăsături distinctive conferă „Gofio Canario” caracteristici fizice, chimice și organoleptice care îl identifică în mod clar și care sunt apreciate de consumator.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Concluziile studiilor efectuate pentru a cuantifica diferențele dintre gofio de diverse origini sunt următoarele:

| — | atunci când se compară eșantioanele produse în Insulele Canare cu eșantioane produse în altă parte, se constată diferențe olfactivo-gustative semnificative. Concret, „Gofio Canario” are un miros, un gust de prăjit și o adezivitate care diferă semnificativ de caracteristicile gofio produs în altă parte. Adezivitatea este parametrul cel mai bun pentru a distinge între texturi; |
| --- | --- |

—

atunci când se compară eșantioanele produse în Insulele Canare cu eșantioane produse în altă parte, se constată diferențe olfactivo-gustative semnificative. Concret, „Gofio Canario” are un miros, un gust de prăjit și o adezivitate care diferă semnificativ de caracteristicile gofio produs în altă parte. Adezivitatea este parametrul cel mai bun pentru a distinge între texturi;

| — | există o corelație clară între regiunea de proveniență și culoare, miros, grad de prăjire, adezivitate și calitate globală. |
| --- | --- |

—

există o corelație clară între regiunea de proveniență și culoare, miros, grad de prăjire, adezivitate și calitate globală.

Gradul de prăjire și adezivitatea sunt cele care disting „Gofio Canario” de gofio realizat în altă parte. Aceștia sunt parametri care depind în mod direct de deciziile luate de morarul-șef. Iscusința morarilor-șefi din Insulele Canare este esențială pentru a conferi „Gofio Canario” calitățile sale organoleptice, ceea ce indică legătura de cauzalitate dintre procesul de producție specific Insulelor Canare și caracteristicile specifice ale produsului.

Caracteristicile distinctive ale „Gofio Canario” i-au creat renumele și reputația: numeroasele publicații și rețete care utilizează „Gofio Canario” sunt încă o dovadă a legăturii dintre „Gofio Canario” și Insulele Canare.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 (3)]

http://www.gobiernodecanarias.org/agricultura/icca/Doc/Productos_calidad/Pliego_de_condiciones_IGP_Gofio_Canario.pdf

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

(2)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12. Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

(3)  Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

---