# Úradný vestník L 324/2013

| | ISSN 1977-0790
  doi:10.3000/19770790.L_2013.324.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 324 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 565. decembra 2013 |

ISSN 1977-0790

doi:10.3000/19770790.L_2013.324.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 324

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 565. decembra 2013

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1254/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa plavidlám plaviacim sa pod vlajkou Holandska zakazuje lov tresky škvrnitej v Skagerraku | 1 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1255/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa plavidlám plaviacim sa pod vlajkou Francúzska zakazuje lov severoatlantického tuniaka dlhoplutvého v Atlantickom oceáne severne od 5° severnej zemepisnej šírky | 3 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1256/2013 zo 4. decembra 2013, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 5 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | 2013/712/SZBP |
| | * | Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru Atalanta/3/2013 z 2. decembra 2013 o vymenovaní veliteľa ozbrojených síl EÚ pre vojenskú operáciu Európskej únie na podporu odradzovania od pirátskych činov a ozbrojených lúpežípri somálskom pobreží, prevencie pred nimi a ich potláčania (Atalanta) | 7 |
| | | 2013/713/EÚ |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 29. novembra 2013 o zriadení Európskej siete infraštruktúry klinického výskumu (ECRIN) ako konzorcia pre európsku výskumnú infraštruktúru (ECRIN-ERIC) | 8 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1254/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa plavidlám plaviacim sa pod vlajkou Holandska zakazuje lov tresky škvrnitej v Skagerraku

1

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1255/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa plavidlám plaviacim sa pod vlajkou Francúzska zakazuje lov severoatlantického tuniaka dlhoplutvého v Atlantickom oceáne severne od 5° severnej zemepisnej šírky

3

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1256/2013 zo 4. decembra 2013, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

5

ROZHODNUTIA

2013/712/SZBP

*

Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru Atalanta/3/2013 z 2. decembra 2013 o vymenovaní veliteľa ozbrojených síl EÚ pre vojenskú operáciu Európskej únie na podporu odradzovania od pirátskych činov a ozbrojených lúpežípri somálskom pobreží, prevencie pred nimi a ich potláčania (Atalanta)

7

2013/713/EÚ

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 29. novembra 2013 o zriadení Európskej siete infraštruktúry klinického výskumu (ECRIN) ako konzorcia pre európsku výskumnú infraštruktúru (ECRIN-ERIC)

8

| | | III   Iné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR |
| | * | Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 261/12/COL zo 4. júla 2012 o opatreniach týkajúcich sa obecných daní, predaji nehnuteľností a predaji elektrickej energie spoločnosti Verne (Island) | 21 |

III   Iné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR

*

Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 261/12/COL zo 4. júla 2012 o opatreniach týkajúcich sa obecných daní, predaji nehnuteľností a predaji elektrickej energie spoločnosti Verne (Island)

21

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 5.12.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 324/1

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1254/2013

z 2. decembra 2013,

ktorým sa plavidlám plaviacim sa pod vlajkou Holandska zakazuje lov tresky škvrnitej v Skagerraku

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1224/2009 z 20. novembra 2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva (1), a najmä na jeho článok 36 ods. 2,

keďže:

| (1) | Nariadením Rady (EÚ) č. 40/2013 z 21. januára 2013, ktorým sa na rok 2013 stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb, ktoré sú predmetom medzinárodných rokovaní alebo dohôd, dostupné vo vodách EÚ a pre plavidlá EÚ v určitých vodách mimo EÚ (2), sa stanovujú kvóty na rok 2013. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Rady (EÚ) č. 40/2013 z 21. januára 2013, ktorým sa na rok 2013 stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb, ktoré sú predmetom medzinárodných rokovaní alebo dohôd, dostupné vo vodách EÚ a pre plavidlá EÚ v určitých vodách mimo EÚ (2), sa stanovujú kvóty na rok 2013.

| (2) | Podľa informácií, ktoré Komisia dostala, sa výlovom v populácii uvedenej v prílohe k tomuto nariadeniu plavidlami plaviacimi sa pod vlajkou členského štátu uvedeného v danej prílohe alebo zaregistrovanými v tomto členskom štáte vyčerpala kvóta pridelená na rok 2013. |
| --- | --- |

(2)

Podľa informácií, ktoré Komisia dostala, sa výlovom v populácii uvedenej v prílohe k tomuto nariadeniu plavidlami plaviacimi sa pod vlajkou členského štátu uvedeného v danej prílohe alebo zaregistrovanými v tomto členskom štáte vyčerpala kvóta pridelená na rok 2013.

| (3) | Je preto nevyhnutné zakázať rybolov danej populácie, |
| --- | --- |

(3)

Je preto nevyhnutné zakázať rybolov danej populácie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Vyčerpanie kvóty

Rybolovná kvóta pridelená členskému štátu uvedenému v prílohe k tomuto nariadeniu pre populáciu uvedenú v danej prílohe na rok 2013 sa považuje za vyčerpanú odo dňa uvedeného v danej prílohe.

Článok 2

Zákazy

Plavidlám plaviacim sa pod vlajkou členského štátu uvedeného v prílohe k tomuto nariadeniu alebo zaregistrovaným v danom členskom štáte sa odo dňa uvedeného v danej prílohe zakazuje rybolov populácie uvedenej v danej prílohe. Po uvedenom dni sa zakazuje najmä ponechávať na palube, premiestňovať, prekladať alebo vyloďovať ryby z uvedenej populácie ulovené danými plavidlami.

Článok 3

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej Únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 2. decembra 2013

Za Komisiu v mene predsedu

Lowri EVANS

generálna riaditeľka pre námorné záležitosti a rybné hospodárstvo

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 23, 25.1.2013, s. 54.

2

---

PRÍLOHA

| Č. | 69/TQ40 |
| --- | --- |
| Členský štát | Holandsko |
| Populácia | COD/03AN. |
| Druh | treska škvrnitá (Gadus Morhua) |
| Zóna | Skagerrak |
| Ukončenie | 18.11.2013 |

Č.

69/TQ40

Členský štát

Holandsko

Populácia

COD/03AN.

Druh

treska škvrnitá (Gadus Morhua)

Zóna

Skagerrak

Ukončenie

18.11.2013

---

| 5.12.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 324/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 324/3

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1255/2013

z 2. decembra 2013,

ktorým sa plavidlám plaviacim sa pod vlajkou Francúzska zakazuje lov severoatlantického tuniaka dlhoplutvého v Atlantickom oceáne severne od 5° severnej zemepisnej šírky

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1224/2009 z 20. novembra 2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva (1), a najmä na jeho článok 36 ods. 2,

keďže:

| (1) | Nariadením Rady (EÚ) č. 40/2013 z 21. januára 2013, ktorým sa na rok 2013 stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb, ktoré sú predmetom medzinárodných rokovaní alebo dohôd, dostupné vo vodách EÚ a pre plavidlá EÚ v určitých vodách mimo EÚ (2), sa stanovujú kvóty na rok 2013. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Rady (EÚ) č. 40/2013 z 21. januára 2013, ktorým sa na rok 2013 stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb, ktoré sú predmetom medzinárodných rokovaní alebo dohôd, dostupné vo vodách EÚ a pre plavidlá EÚ v určitých vodách mimo EÚ (2), sa stanovujú kvóty na rok 2013.

| (2) | Podľa informácií, ktoré Komisia dostala, sa výlovom v populácii uvedenej v prílohe k tomuto nariadeniu plavidlami plaviacimi sa pod vlajkou členského štátu uvedeného v danej prílohe alebo plavidlami zaregistrovanými v tomto členskom štáte vyčerpala kvóta stanovená na rok 2013. |
| --- | --- |

(2)

Podľa informácií, ktoré Komisia dostala, sa výlovom v populácii uvedenej v prílohe k tomuto nariadeniu plavidlami plaviacimi sa pod vlajkou členského štátu uvedeného v danej prílohe alebo plavidlami zaregistrovanými v tomto členskom štáte vyčerpala kvóta stanovená na rok 2013.

| (3) | Je preto nevyhnutné zakázať rybolov danej populácie, |
| --- | --- |

(3)

Je preto nevyhnutné zakázať rybolov danej populácie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Vyčerpanie kvóty

Rybolovná kvóta pridelená členskému štátu uvedenému v prílohe k tomuto nariadeniu pre populáciu uvedenú v danej prílohe na rok 2013 sa považuje za vyčerpanú odo dňa uvedeného v danej prílohe.

Článok 2

Zákazy

Plavidlám plaviacim sa pod vlajkou členského štátu uvedeného v prílohe k tomuto nariadeniu alebo zaregistrovaným v danom členskom štáte sa odo dňa uvedeného v danej prílohe zakazuje rybolov populácie uvedenej v danej prílohe. Po uvedenom dni sa zakazuje najmä ponechávať na palube, premiestňovať, prekladať alebo vyloďovať ryby z uvedenej populácie ulovené danými plavidlami.

Článok 3

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 2. decembra 2013

Za Komisiu v mene predsedu

Lowri EVANS

generálna riaditeľka pre námorné záležitosti a rybné hospodárstvo

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 23, 25.1.2013, s. 54.

2

---

PRÍLOHA

| Číslo | 67/TQ40 |
| --- | --- |
| Členský štát | Francúzsko |
| Populácia | ALB/AN05N |
| Druh | Severoatlantický tuniak dlhoplutvý (Thunnus alalunga) |
| Zóna | Atlantický oceán severne od 5° s. š. |
| Ukončenie | 18.11.2013 |

Číslo

67/TQ40

Členský štát

Francúzsko

Populácia

ALB/AN05N

Druh

Severoatlantický tuniak dlhoplutvý (Thunnus alalunga)

Zóna

Atlantický oceán severne od 5° s. š.

Ukončenie

18.11.2013

---

| 5.12.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 324/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 324/5

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1256/2013

zo 4. decembra 2013,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,

keďže:

| (1) | Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu.

| (2) | Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(2)

Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 4. decembra 2013

Za Komisiu v mene predsedu

Jerzy PLEWA

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 45,1 |
| MA | 62,4 |
| TN | 66,1 |
| TR | 91,2 |
| ZZ | 66,2 |
| 0707 00 05 | AL | 59,9 |
| EG | 200,0 |
| MA | 152,9 |
| TR | 104,4 |
| ZZ | 129,3 |
| 0709 91 00 | EG | 200,0 |
| ZZ | 200,0 |
| 0709 93 10 | MA | 139,2 |
| TR | 123,5 |
| ZZ | 131,4 |
| 0805 10 20 | AR | 27,1 |
| AU | 88,3 |
| TR | 59,5 |
| UY | 36,0 |
| ZA | 57,6 |
| ZZ | 53,7 |
| 0805 20 10 | AU | 135,6 |
| MA | 55,0 |
| PE | 131,0 |
| TR | 100,8 |
| ZA | 150,1 |
| ZZ | 114,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 59,5 |
| PE | 74,3 |
| SZ | 43,6 |
| TR | 64,6 |
| UY | 92,4 |
| ZZ | 66,9 |
| 0805 50 10 | TR | 65,6 |
| ZZ | 65,6 |
| 0808 10 80 | BA | 42,7 |
| MK | 30,8 |
| NZ | 160,5 |
| US | 133,9 |
| ZA | 94,4 |
| ZZ | 92,5 |
| 0808 30 90 | TR | 127,8 |
| US | 205,7 |
| ZZ | 166,8 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

AL

45,1

MA

62,4

TN

66,1

TR

91,2

ZZ

66,2

0707 00 05

AL

59,9

EG

200,0

MA

152,9

TR

104,4

ZZ

129,3

0709 91 00

EG

200,0

ZZ

200,0

0709 93 10

MA

139,2

TR

123,5

ZZ

131,4

0805 10 20

AR

27,1

AU

88,3

TR

59,5

UY

36,0

ZA

57,6

ZZ

53,7

0805 20 10

AU

135,6

MA

55,0

PE

131,0

TR

100,8

ZA

150,1

ZZ

114,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

59,5

PE

74,3

SZ

43,6

TR

64,6

UY

92,4

ZZ

66,9

0805 50 10

TR

65,6

ZZ

65,6

0808 10 80

BA

42,7

MK

30,8

NZ

160,5

US

133,9

ZA

94,4

ZZ

92,5

0808 30 90

TR

127,8

US

205,7

ZZ

166,8

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

ROZHODNUTIA

| 5.12.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 324/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 324/7

---

ROZHODNUTIE POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÉHO VÝBORU ATALANTA/3/2013

z 2. decembra 2013

o vymenovaní veliteľa ozbrojených síl EÚ pre vojenskú operáciu Európskej únie na podporu odradzovania od pirátskych činov a ozbrojených lúpežípri somálskom pobreží, prevencie pred nimi a ich potláčania (Atalanta)

(2013/712/SZBP)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÝ VÝBOR,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 38,

so zreteľom na jednotnú akciu Rady 2008/851/SZBP z 10. novembra 2008 o vojenskej operácii Európskej únie na podporu odradzovania od pirátskych činov a ozbrojených lúpeží pri somálskom pobreží, prevencie pred nimi a ich potláčania (1), a najmä na jej článok 6,

keďže:

| (1) | Na základe článku 6 ods. 1 jednotnej akcie 2008/851/SZBP Rada poverila Politický a bezpečnostný výbor (ďalej len „PBV“) prijímať rozhodnutia o vymenovaní veliteľa ozbrojených síl EÚ pre vojenskú operáciu Európskej únie na podporu odradzovania od pirátskych činov a ozbrojených lúpeží pri somálskom pobreží, prevencie pred nimi a ich potláčania (ďalej len „veliteľ ozbrojených síl EÚ“). |
| --- | --- |

(1)

Na základe článku 6 ods. 1 jednotnej akcie 2008/851/SZBP Rada poverila Politický a bezpečnostný výbor (ďalej len „PBV“) prijímať rozhodnutia o vymenovaní veliteľa ozbrojených síl EÚ pre vojenskú operáciu Európskej únie na podporu odradzovania od pirátskych činov a ozbrojených lúpeží pri somálskom pobreží, prevencie pred nimi a ich potláčania (ďalej len „veliteľ ozbrojených síl EÚ“).

| (2) | PBV prijal 2. júla 2013 rozhodnutie Atalanta/2/2013 (2) o vymenovaní komodora Petra LENSELINKA za veliteľa ozbrojených síl EÚ. |
| --- | --- |

(2)

PBV prijal 2. júla 2013 rozhodnutie Atalanta/2/2013 (2) o vymenovaní komodora Petra LENSELINKA za veliteľa ozbrojených síl EÚ.

| (3) | Veliteľ operácie EÚ odporučil, aby za nového veliteľa ozbrojených síl EÚ bol vymenovaný kontraadmirál Hervé BLÉJEAN ako nástupca po komodorovi Petrovi LENSELINKOVI. |
| --- | --- |

(3)

Veliteľ operácie EÚ odporučil, aby za nového veliteľa ozbrojených síl EÚ bol vymenovaný kontraadmirál Hervé BLÉJEAN ako nástupca po komodorovi Petrovi LENSELINKOVI.

| (4) | Vojenský výbor EÚ toto odporúčanie podporuje. |
| --- | --- |

(4)

Vojenský výbor EÚ toto odporúčanie podporuje.

| (5) | Rozhodnutie Atalanta/2/2013 by sa preto malo zrušiť. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutie Atalanta/2/2013 by sa preto malo zrušiť.

| (6) | V súlade s článkom 5 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na vypracovaní a vykonávaní rozhodnutí a opatrení Únie s obrannými dôsledkami. V dôsledku toho sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu, |
| --- | --- |

(6)

V súlade s článkom 5 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na vypracovaní a vykonávaní rozhodnutí a opatrení Únie s obrannými dôsledkami. V dôsledku toho sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Týmto sa kontraadmirál Hervé BLÉJEAN od 6. decembra 2013 vymenúva za veliteľa ozbrojených síl EÚ pre vojenskú operáciu Európskej únie na podporu odradzovania od pirátskych činov a ozbrojených lúpeží pri somálskom pobreží, prevencie pred nimi a ich potláčania (Atalanta).

Článok 2

Rozhodnutie Atalanta/2/2013 sa týmto zrušuje.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 6. decembra 2013.

V Bruseli 2. decembra 2013

Za Politický a bezpečnostný výbor

predseda

W. STEVENS

---

(1)  Ú. v. EÚ L 301, 12.11.2008, s. 33.

1

(2)  Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru Atalanta/2/2013 z 2. júla 2013 o vymenovaní veliteľa ozbrojených síl EÚ pre vojenskú operáciu Európskej únie na podporu odradzovania od pirátskych činov a ozbrojených lúpeží pri somálskom pobreží, prevencie pred nimi a ich potláčania (Atalanta) (Ú. v. EÚ L 187, 6.7.2013, s. 8).

2

---

| 5.12.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 324/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 324/8

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE

z 29. novembra 2013

o zriadení Európskej siete infraštruktúry klinického výskumu (ECRIN) ako konzorcia pre európsku výskumnú infraštruktúru (ECRIN-ERIC)

(2013/713/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 723/2009 z 25. júna 2009 o právnom rámci pre Konzorcium pre európsku výskumnú infraštruktúru (ERIC) (1), a najmä na jeho článok 6 ods. 1 písm. a),

keďže:

| (1) | Spolková republika Nemecko, Španielske kráľovstvo, Francúzska republika, Talianska republika a Portugalská republika požiadali Komisiu, aby zriadila Európsku sieť infraštruktúry klinického výskumu (ECRIN) ako Konzorcium pre európsku výskumnú infraštruktúru (ECRIN-ERIC). |
| --- | --- |

(1)

Spolková republika Nemecko, Španielske kráľovstvo, Francúzska republika, Talianska republika a Portugalská republika požiadali Komisiu, aby zriadila Európsku sieť infraštruktúry klinického výskumu (ECRIN) ako Konzorcium pre európsku výskumnú infraštruktúru (ECRIN-ERIC).

| (2) | Spolková republika Nemecko, Španielske kráľovstvo, Talianska republika a Portugalská republika vybrali Francúzsku republiku za hostiteľský členský štát konzorcia ECRIN-ERIC. |
| --- | --- |

(2)

Spolková republika Nemecko, Španielske kráľovstvo, Talianska republika a Portugalská republika vybrali Francúzsku republiku za hostiteľský členský štát konzorcia ECRIN-ERIC.

| (3) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného na základe článku 20 nariadenia (ES) č. 723/2009, |
| --- | --- |

(3)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného na základe článku 20 nariadenia (ES) č. 723/2009,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

1.   Týmto sa zriaďuje Európska sieť infraštruktúry klinického výskumu ako Konzorcium pre európsku výskumnú infraštruktúru s názvom ECRIN-ERIC.

2.   Stanovy konzorcia ECRIN-ERIC sú stanovené v prílohe. Tieto stanovy sa budú aktualizovať a uverejnia sa na webovej lokalite konzorcia ECRIN-ERIC a v jeho štatutárnom sídle.

3.   Základné prvky stanov konzorcia ECRIN-ERIC, ktorých zmeny si vyžadujú schválenie Komisiou v súlade s článkom 11 ods. 1 nariadenia (ES) č. 723/2009, sú stanovené v článkoch 1, 2, 3, 11, 12, 14, 15, 19 a 20.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 29. novembra 2013

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 206, 8.8.2009, s. 1.

1

---

PRÍLOHA I

STANOVY EURÓPSKEJ SIETE INFRAŠTRUKTÚRY KLINICKÉHO VÝSKUMU (ECRIN-ERIC)

SPOLKOVÁ REPUBLIKA NEMECKO,

ŠPANIELSKE KRÁĽOVSTVO,

FRANCÚZSKA REPUBLIKA,

TALIANSKA REPUBLIKA,

PORTUGALSKÁ REPUBLIKA,

ďalej len „zakladajúci členovia“,

ŽELAJÚC si posilniť postavenie Európy a zakladajúcich členov v oblasti klinického výskumu vo svete a zintenzívniť spoluprácu bez ohľadu na štátne hranice,

ZOHĽADŇUJÚC skutočnosť, že nadnárodný klinický výskum v súčasnosti brzdí rozdrobenosť zdravotných a legislatívnych systémov v Európe, ktorá je prekážkou nadnárodnej spolupráce v oblasti klinického výskumu motivovaného výskumníkmi a financovaného týmto odvetvím (predovšetkým v oblastiach biotechnológií a zdravotníckych pomôcok), a že európske krajiny musia uvoľniť skrytý vedecký potenciál a prístup k pacientom a odborným znalostiam a tak posilniť konkurencieschopnosť Európy v oblasti klinického výskumu a jeho atraktívnosti pre vývoj preventívnych, diagnostických a terapeutických postupov, čo je mimoriadne dôležité predovšetkým pre oblasť zriedkavých ochorení, pediatrie, prispôsobených terapií, rozvoj bioterapií a nezávislé klinické skúšky, ktoré sú základnými nástrojmi medicíny založenej na dôkazoch,

OPIERAJÚC SA o plán ESFRI, ktorý určil Európsku sieť infraštruktúry klinického výskumu (ECRIN) ako distribuovanú infraštruktúru, ktorá na základe kritéria vedeckej excelentnosti podporuje klinický výskum v Európe informáciami, poskytovaním konzultácií a služieb výskumným pracovníkom a sponzorom nadnárodných štúdií, pôsobí prostredníctvom korešpondentov sídliacich vo vnútroštátnych centrách a sieťach klinického výskumu a prispieva tiež k štruktúrovaniu vnútroštátnych infraštruktúr, školeniam, nástrojom a postupom v oblasti harmonizácie a vysokým normám kvality, podporuje transparentnosť a výmenu údajov, harmonizované regulačné systémy a spoločné etické normy,

UZNÁVAJÚC, že účasť na ECRIN umožňuje každej členskej krajine začatie nadnárodných projektov klinického výskumu a účasť na nich a využitie výhody veľkej populácie v Európskej únii, čím posilňuje príťažlivosť a konkurencieschopnosť vnútroštátnej infraštruktúry klinického výskumu a jej schopnosť podporovať vysokokvalitný klinický výskum v súlade s európskymi normami a s významným vplyvom na výskumné kapacity, inovácie a zdravie,

OČAKÁVAJÚC, že ďalšie krajiny sa zúčastnia na činnostiach vykonávaných spoločne na základe týchto stanov,

SA DOHODLI TAKTO:

Článok 1

Zriadenie konzorcia ECRIN-ERIC

1.   Zriadi sa distribuovaná európska výskumná infraštruktúra pod názvom Európska sieť infraštruktúry klinického výskumu (ECRIN).

2.   Názov Konzorcia pre európsku výskumnú infraštruktúru (ERIC) – Európska sieť infraštruktúry klinického výskumu je ECRIN-ERIC.

Článok 2

Ciele

1.   ECRIN-ERIC predstavuje celoeurópsku distribuovanú infraštruktúru klinického výskumu, ktorej cieľom je poskytovať poradenstvo a služby nadnárodnému klinickému výskumu v akejkoľvek medicínskej oblasti a kategórii klinického výskumu pri dodržaní vysokých vedeckých, etických a kvalitatívnych noriem v záujme posilnenia kapacity Európskej únie v oblasti výskumu faktorov ochorení a rozvoja a optimalizácie používania diagnostických, preventívnych a liečebných stratégií.

2.   ECRIN-ERIC:

| a) | poskytuje podporu multicentrálnym klinickým štúdiám, do ktorých sú zapojené najmenej dve krajiny; |
| --- | --- |

a)

poskytuje podporu multicentrálnym klinickým štúdiám, do ktorých sú zapojené najmenej dve krajiny;

| b) | je primárne prístupné klinickému výskumu iniciovanému výskumnými pracovníkmi, ale otvorené aj projektom klinického výskumu financovaným odvetvím, a to z ľubovoľnej krajiny; |
| --- | --- |

b)

je primárne prístupné klinickému výskumu iniciovanému výskumnými pracovníkmi, ale otvorené aj projektom klinického výskumu financovaným odvetvím, a to z ľubovoľnej krajiny;

| c) | podporuje spoluprácu a harmonizáciu; |
| --- | --- |

c)

podporuje spoluprácu a harmonizáciu;

| d) | je distribuovanou infraštruktúrou založenou na prepojení existujúcich vnútroštátnych alebo regionálnych sietí klinického výskumu; |
| --- | --- |

d)

je distribuovanou infraštruktúrou založenou na prepojení existujúcich vnútroštátnych alebo regionálnych sietí klinického výskumu;

| e) | podporuje spoločné normy, nástroje a postupy, ktoré budú mať vplyv na štruktúrovanie vnútroštátnych sietí; |
| --- | --- |

e)

podporuje spoločné normy, nástroje a postupy, ktoré budú mať vplyv na štruktúrovanie vnútroštátnych sietí;

| f) | podporuje odborné vzdelávanie výskumných pracovníkov a všetkých kategórií odborníkov a laikov zapojených do klinického výskumu; |
| --- | --- |

f)

podporuje odborné vzdelávanie výskumných pracovníkov a všetkých kategórií odborníkov a laikov zapojených do klinického výskumu;

| g) | podporuje kvalitné, transparentné a optimálne využívanie údajov klinického výskumu; |
| --- | --- |

g)

podporuje kvalitné, transparentné a optimálne využívanie údajov klinického výskumu;

| h) | komunikuje s pacientmi a občanmi o výzvach a príležitostiach, ktoré vyplývajú z klinického výskumu. |
| --- | --- |

h)

komunikuje s pacientmi a občanmi o výzvach a príležitostiach, ktoré vyplývajú z klinického výskumu.

Článok 3

Úlohy a činnosti

1.   Hlavnou úlohou konzorcia ECRIN-ERIC je vytvoriť a zabezpečiť fungovanie výskumnej infraštruktúry, ktorá bude podporovať nadnárodnú spoluprácu v oblasti klinického výskumu, a vytvoriť z Európy jednotnú oblasť klinického skúšania.

2.   ECRIN-ERIC poskytuje informácie, poradenstvo a služby klinickým výskumným pracovníkom a sponzorom nadnárodných štúdií, ako aj poradenstvo vnútroštátnym a európskym orgánom a tvorcom politík v súlade s vedeckou a technickou prílohou, ktorá je súčasťou dokumentácie prihlášky do konzorcia ERIC.

3.   Informácie, poradenstvo a služby, ktoré navrhuje ECRIN-ERIC, sa vzťahujú predovšetkým na podporu riadenia klinického skúšania a znižovanie rozdrobenosti zdravotných a legislatívnych systémov v Európe: podávanie žiadostí etickým komisiám a príslušným orgánom, podávanie správ o nežiaducich udalostiach, monitorovanie štúdií, riadenie údajov, podporu pri zabezpečovaní poistenia.

4.   ECRIN-ERIC plní svoju hlavnú úlohu na neziskovej báze. Môže však vykonávať obmedzené hospodárske činnosti za predpokladu, že sú úzko spojené s jeho hlavnou úlohou a neohrozia dosiahnutie tejto hlavnej úlohy.

5.   ECRIN-ERIC zaznamenáva oddelene náklady a príjmy spojené s jeho hospodárskymi činnosťami podľa odseku 4 a účtuje za ne trhové ceny, alebo ak ich nemožno určiť, celkové náklady plus primeranú maržu.

Článok 4

Členovia a pozorovatelia

1.   Členmi alebo pozorovateľmi konzorcia ECRIN-ERIC sa môžu stať tieto subjekty:

| a) | členské štáty; |
| --- | --- |

a)

členské štáty;

| b) | pridružené krajiny; |
| --- | --- |

b)

pridružené krajiny;

| c) | iné tretie krajiny ako pridružené krajiny a |
| --- | --- |

c)

iné tretie krajiny ako pridružené krajiny a

| d) | medzivládne organizácie. |
| --- | --- |

d)

medzivládne organizácie.

2.   Členmi konzorcia ECRIN-ERIC sú aspoň tri členské štáty. Členovia konzorcia ECRIN–ERIC, ktorých členstvo sa začalo založením konzorcia ECRIN-ERIC, sa budú ďalej nazývať zakladajúci členovia. Členské štáty Európskej únie majú na zhromaždení členov spoločne väčšinu hlasovacích práv.

3.   Prijímanie kandidátov na členov alebo pozorovateľov podlieha schváleniu zhromaždenia členov.

4.   Členovia a pozorovatelia konzorcia ECRIN-ERIC sú uvedení v prílohe II. Generálny riaditeľ konzorcia ECRIN-ERIC aktualizuje túto prílohu po odňatí alebo zrušení členstva alebo schválení kandidátov na členov alebo pozorovateľov na zhromaždení členov.

5.   Zrušenie členstva

| a) | Členovia môžu písomným oznámením predsedovi zhromaždenia členov zrušiť členstvo v konzorciu ECRIN-ERIC s výpovednou lehotou minimálne tri roky. V tomto oznámení uvedú: 1. dôvody zrušenia členstva a 2. požadovaný dátum zrušenia členstva. |
| --- | --- |

a)

Členovia môžu písomným oznámením predsedovi zhromaždenia členov zrušiť členstvo v konzorciu ECRIN-ERIC s výpovednou lehotou minimálne tri roky. V tomto oznámení uvedú: 1. dôvody zrušenia členstva a 2. požadovaný dátum zrušenia členstva.

| b) | Pred nadobudnutím účinnosti zrušenia členstva musia byť vyrovnané všetky neuhradené platby a splnené všetky povinnosti. |
| --- | --- |

b)

Pred nadobudnutím účinnosti zrušenia členstva musia byť vyrovnané všetky neuhradené platby a splnené všetky povinnosti.

| c) | Zhromaždenie členov je na nasledujúcom zasadnutí informované o každej žiadosti o zrušenie členstva a členstvo sa pozastavuje k tomuto dátumu. |
| --- | --- |

c)

Zhromaždenie členov je na nasledujúcom zasadnutí informované o každej žiadosti o zrušenie členstva a členstvo sa pozastavuje k tomuto dátumu.

| d) | Ustanovenia podľa písmena a) tohto odseku sa uplatňujú aj na zrušenie štatútu pozorovateľov, ale s minimálnou výpovednou lehotou jeden rok. |
| --- | --- |

d)

Ustanovenia podľa písmena a) tohto odseku sa uplatňujú aj na zrušenie štatútu pozorovateľov, ale s minimálnou výpovednou lehotou jeden rok.

6.   Odňatie členstva

| a) | Zhromaždenie členov môže odňať členstvo členovi, ak sú splnené tieto podmienky:






  i) | zhromaždenie členov dospeje k názoru, že dotknutý člen závažným spôsobom porušil niektorú zo svojich povinností podľa týchto stanov alebo ohrozuje dobré meno konzorcia ECRIN-ERIC a tento člen nevykonal nápravu tohto porušenia v lehote 30 dní od doručenia písomného oznámenia generálneho riaditeľa o tomto porušení, alebo |
| --- | --- | --- |

a)

Zhromaždenie členov môže odňať členstvo členovi, ak sú splnené tieto podmienky:

i)

zhromaždenie členov dospeje k názoru, že dotknutý člen závažným spôsobom porušil niektorú zo svojich povinností podľa týchto stanov alebo ohrozuje dobré meno konzorcia ECRIN-ERIC a tento člen nevykonal nápravu tohto porušenia v lehote 30 dní od doručenia písomného oznámenia generálneho riaditeľa o tomto porušení, alebo

| ii) | predseda zhromaždenia členov alebo generálny riaditeľ predložil zhromaždeniu členov návrh na odňatie príslušného členstva a |
| --- | --- |

ii)

predseda zhromaždenia členov alebo generálny riaditeľ predložil zhromaždeniu členov návrh na odňatie príslušného členstva a

| iii) | s návrhom na odňatie členstva súhlasia dve tretiny členov s právom voliť okrem dotknutého člena, ktorí zastupujú dve tretiny príspevkov. |
| --- | --- |

iii)

s návrhom na odňatie členstva súhlasia dve tretiny členov s právom voliť okrem dotknutého člena, ktorí zastupujú dve tretiny príspevkov.

| b) | Ustanovenia podľa písmena a) sa uplatňujú aj pri odňatí štatútu pozorovateľa. |
| --- | --- |

b)

Ustanovenia podľa písmena a) sa uplatňujú aj pri odňatí štatútu pozorovateľa.

Článok 5

Práva členov a pozorovateľov

1.   Členovia poukazujú konzorciu ECRIN-ERIC plný príspevok podľa bodu 4 prílohy III a v súlade s viacročným pracovným plánom a príslušným orientačným príspevkom.

2.   Pozorovatelia prispievajú do rozpočtu konzorcia ECRIN-ERIC čiastočným príspevkom na udržateľnú prevádzku konzorcia ECRIN-ERIC podľa bodu 5 prílohy III a pozorovateľmi konzorcia ECRIN-ERIC môžu ostať maximálne tri roky. Po uplynutí tohto obdobia musí pozorovateľ požiadať o členstvo alebo zrušiť svoj štatút pozorovateľa konzorcia ECRIN-ERIC. Pozorovatelia sa zúčastňujú na zasadnutiach zhromaždenia členov bez práva hlasovať.

3.   Pokiaľ ide o uplatňovanie stanovených práv a plnenie stanovených záväzkov člena alebo pozorovateľa konzorcia ECRIN-ERIC, členovia a pozorovatelia môžu byť zastúpení vymenovaným delegátom orgánu. Členovia a pozorovatelia zabezpečujú, aby ich delegáti dodržiavali pravidlá, povinnosti a dohody, ktoré upravujú ich členstvo alebo štatút pozorovateľa v konzorcia ECRIN-ERIC vyplývajúce z týchto stanov.

Článok 6

Partneri

1.   ECRIN-ERIC v rámci plnenia svojej úlohy distribuovanej európskej infraštruktúry vytvára spojenia s partnermi, ktorí konzorciu ECRIN-ERIC poskytujú centralizované alebo distribuované služby. Tieto partnerstvá sú založené na trvalých zmluvách zahŕňajúcich ustanovenia o poskytovaní služieb a o zabezpečení kvality.

2.   Vedeckí partneri

| a) | Vedeckými partnermi sú vnútroštátne siete klinického výskumu, ktoré:






  i) | tvoria akademické centrá klinického výskumu alebo oddelenia klinického skúšania s vnútroštátnym koordinačným centrom alebo koordinačné siete zamerané na ochorenia; |
| --- | --- | --- |

a)

Vedeckými partnermi sú vnútroštátne siete klinického výskumu, ktoré:

i)

tvoria akademické centrá klinického výskumu alebo oddelenia klinického skúšania s vnútroštátnym koordinačným centrom alebo koordinačné siete zamerané na ochorenia;

| ii) | vypracovali spoločné nástroje, postupy a prax na uľahčenie multicentrických štúdií, dosiahli podstatný vplyv a zastupujú normu v príslušnej krajine; |
| --- | --- |

ii)

vypracovali spoločné nástroje, postupy a prax na uľahčenie multicentrických štúdií, dosiahli podstatný vplyv a zastupujú normu v príslušnej krajine;

| iii) | sú schopné poskytovať podporu výskumným pracovníkom a sponzorom akejkoľvek kategórie klinického výskumu v akejkoľvek oblasti ochorení. |
| --- | --- |

iii)

sú schopné poskytovať podporu výskumným pracovníkom a sponzorom akejkoľvek kategórie klinického výskumu v akejkoľvek oblasti ochorení.

| b) | Vedeckými partnermi konzorcia ECRIN-ERIC sa môžu stať tieto subjekty:






  i) | vnútroštátne siete klinického výskumu, ktoré navrhnú členovia konzorcia ECRIN-ERIC; |
| --- | --- | --- |

b)

Vedeckými partnermi konzorcia ECRIN-ERIC sa môžu stať tieto subjekty:

i)

vnútroštátne siete klinického výskumu, ktoré navrhnú členovia konzorcia ECRIN-ERIC;

| ii) | vnútroštátne siete klinického výskumu, ktoré navrhnú pozorovatelia konzorcia ECRIN-ERIC; |
| --- | --- |

ii)

vnútroštátne siete klinického výskumu, ktoré navrhnú pozorovatelia konzorcia ECRIN-ERIC;

| iii) | vnútroštátne siete klinického výskumu iného členského štátu alebo pridruženej krajiny EÚ, ktoré nie sú členmi ani pozorovateľmi konzorcia ECRIN-ERIC a ktoré poskytujú príspevok podľa bodu 6 prílohy III; |
| --- | --- |

iii)

vnútroštátne siete klinického výskumu iného členského štátu alebo pridruženej krajiny EÚ, ktoré nie sú členmi ani pozorovateľmi konzorcia ECRIN-ERIC a ktoré poskytujú príspevok podľa bodu 6 prílohy III;

| iv) | vnútroštátne siete klinického výskumu iných krajín, ktoré nie sú členmi ani pozorovateľmi konzorcia ECRIN-ERIC a ktoré poskytujú príspevok podľa bodu 6 prílohy III. |
| --- | --- |

iv)

vnútroštátne siete klinického výskumu iných krajín, ktoré nie sú členmi ani pozorovateľmi konzorcia ECRIN-ERIC a ktoré poskytujú príspevok podľa bodu 6 prílohy III.

| c) | Zhromaždenie členov vymedzuje pravidlá a podmienky nadviazania vedeckých partnerstiev s kandidátmi na vedeckých partnerov. |
| --- | --- |

c)

Zhromaždenie členov vymedzuje pravidlá a podmienky nadviazania vedeckých partnerstiev s kandidátmi na vedeckých partnerov.

| d) | Práva a povinnosti, ktorými sa riadia vedecké partnerstvá, sú ustanovené vo vnútornom poriadku, ktorý prijme zhromaždenie členov na návrh generálneho riaditeľa konzorcia ECRIN-ERIC. |
| --- | --- |

d)

Práva a povinnosti, ktorými sa riadia vedecké partnerstvá, sú ustanovené vo vnútornom poriadku, ktorý prijme zhromaždenie členov na návrh generálneho riaditeľa konzorcia ECRIN-ERIC.

| e) | Vedeckí partneri určia vedúceho vedeckého pracovníka, ktorý bude zastupovať vnútroštátnu sieť klinického výskumu vo výbore sietí, ako je ustanovené v článku 9 ods. 1 týchto stanov. V prípade neprítomnosti delegáta sa určí jeho zástupca. |
| --- | --- |

e)

Vedeckí partneri určia vedúceho vedeckého pracovníka, ktorý bude zastupovať vnútroštátnu sieť klinického výskumu vo výbore sietí, ako je ustanovené v článku 9 ods. 1 týchto stanov. V prípade neprítomnosti delegáta sa určí jeho zástupca.

| f) | Vedeckí partneri určia koordinačné centrum (vnútroštátne centrum klinického výskumu), ktoré pôsobí ako vnútroštátne kontaktné miesto konzorcia ECRIN-ERIC. |
| --- | --- |

f)

Vedeckí partneri určia koordinačné centrum (vnútroštátne centrum klinického výskumu), ktoré pôsobí ako vnútroštátne kontaktné miesto konzorcia ECRIN-ERIC.

| g) | Ďalšie podrobnosti týkajúce sa všeobecných zásad spolupráce medzi vedeckými partnermi sú stanovené vo vnútornom poriadku. |
| --- | --- |

g)

Ďalšie podrobnosti týkajúce sa všeobecných zásad spolupráce medzi vedeckými partnermi sú stanovené vo vnútornom poriadku.

| h) | Práva a povinnosti, ktorými sa riadi partnerstvo vedeckého partnera, sú ustanovené v konkrétnej zmluve uzavretej medzi generálnym riaditeľom konzorcia ECRIN-ERIC a kandidátom na vedeckého partnera. |
| --- | --- |

h)

Práva a povinnosti, ktorými sa riadi partnerstvo vedeckého partnera, sú ustanovené v konkrétnej zmluve uzavretej medzi generálnym riaditeľom konzorcia ECRIN-ERIC a kandidátom na vedeckého partnera.

| i) | Vedeckí partneri konzorcia ECRIN-ERIC sú uvedení v dokumente, ktorý archivuje a aktualizuje generálny riaditeľ konzorcia ECRIN-ERIC a ktorý je prístupný na webovej lokalite konzorcia ECRIN-ERIC. |
| --- | --- |

i)

Vedeckí partneri konzorcia ECRIN-ERIC sú uvedení v dokumente, ktorý archivuje a aktualizuje generálny riaditeľ konzorcia ECRIN-ERIC a ktorý je prístupný na webovej lokalite konzorcia ECRIN-ERIC.

3.   Pridružení partneri

| a) | Pridružený partner je organizácia alebo orgán, ktorý má záujem o spoluprácu s konzorciom ECRIN-ERIC a chce byť pridružený ku konzorciu ECRIN-ERIC. |
| --- | --- |

a)

Pridružený partner je organizácia alebo orgán, ktorý má záujem o spoluprácu s konzorciom ECRIN-ERIC a chce byť pridružený ku konzorciu ECRIN-ERIC.

| b) | Medzi pridružených partnerov môžu patriť:






  i) | výskumné siete zamerané na ochorenia; |
| --- | --- | --- |

b)

Medzi pridružených partnerov môžu patriť:

i)

výskumné siete zamerané na ochorenia;

| ii) | izolované centrá klinického výskumu v krajinách, ktoré nemajú vedeckého partnera; |
| --- | --- |

ii)

izolované centrá klinického výskumu v krajinách, ktoré nemajú vedeckého partnera;

| iii) | charitatívne organizácie alebo organizácie z tretieho sektora; |
| --- | --- |

iii)

charitatívne organizácie alebo organizácie z tretieho sektora;

| iv) | organizácie pacientov; |
| --- | --- |

iv)

organizácie pacientov;

| v) | iné výskumné infraštruktúry; |
| --- | --- |

v)

iné výskumné infraštruktúry;

| vi) | výskumné organizácie z Európskej únie, pridružených krajín a iných tretích krajín. |
| --- | --- |

vi)

výskumné organizácie z Európskej únie, pridružených krajín a iných tretích krajín.

| c) | Pravidlá a podmienky nadviazania pridružených partnerstiev s kandidátmi na pridružených partnerov vymedzuje zhromaždenie členov. |
| --- | --- |

c)

Pravidlá a podmienky nadviazania pridružených partnerstiev s kandidátmi na pridružených partnerov vymedzuje zhromaždenie členov.

| d) | Práva a povinnosti, ktorými sa riadia pridružené partnerstvá, sú ustanovené vo vnútornom poriadku, ktorý prijme zhromaždenie členov na návrh generálneho riaditeľa konzorcia ECRIN-ERIC. |
| --- | --- |

d)

Práva a povinnosti, ktorými sa riadia pridružené partnerstvá, sú ustanovené vo vnútornom poriadku, ktorý prijme zhromaždenie členov na návrh generálneho riaditeľa konzorcia ECRIN-ERIC.

| e) | Práva a povinnosti, ktoré podmieňujú partnerstvo pridruženého partnera s konzorciom ECRIN-ERIC, sú ustanovené v konkrétnej zmluve dohodnutej medzi generálnym riaditeľom konzorcia ECRIN-ERIC a kandidátom na pridruženého partnera. |
| --- | --- |

e)

Práva a povinnosti, ktoré podmieňujú partnerstvo pridruženého partnera s konzorciom ECRIN-ERIC, sú ustanovené v konkrétnej zmluve dohodnutej medzi generálnym riaditeľom konzorcia ECRIN-ERIC a kandidátom na pridruženého partnera.

| f) | Pridružení partneri konzorcia ECRIN-ERIC sú uvedení v dokumente, ktorý archivuje a aktualizuje generálny riaditeľ konzorcia ECRIN-ERIC a ktorý je prístupný na webovej lokalite konzorcia ECRIN-ERIC |
| --- | --- |

f)

Pridružení partneri konzorcia ECRIN-ERIC sú uvedení v dokumente, ktorý archivuje a aktualizuje generálny riaditeľ konzorcia ECRIN-ERIC a ktorý je prístupný na webovej lokalite konzorcia ECRIN-ERIC

Článok 7

Orgány

1.   ECRIN-ERIC má tieto orgány:

| a) | zhromaždenie členov; |
| --- | --- |

a)

zhromaždenie členov;

| b) | generálneho riaditeľa; |
| --- | --- |

b)

generálneho riaditeľa;

| c) | riadiaci výbor. |
| --- | --- |

c)

riadiaci výbor.

2.   Zhromaždenie členov

| a) | Zhromaždenie členov je riadiaci orgán konzorcia ECRIN-ERIC, ktorý tvoria zástupcovia členov a pozorovateľov. Každý člen a pozorovateľ vymenujú najviac dvoch zástupcov, ktorí sa považujú za náležite oprávnených rokovať a podľa potreby hlasovať vo všetkých otázkach podľa článku 7 ods. 2 písm. c) týchto stanov. Ak sa zástupca nezúčastní na zasadnutí, člen alebo pozorovateľ určí predsedovi zasadnutia členov jeho zástupcu. Je možná aj účasť na zasadnutiach na diaľku prostredníctvom videokonferencií a iných dohodnutých elektronických prostriedkov. |
| --- | --- |

a)

Zhromaždenie členov je riadiaci orgán konzorcia ECRIN-ERIC, ktorý tvoria zástupcovia členov a pozorovateľov. Každý člen a pozorovateľ vymenujú najviac dvoch zástupcov, ktorí sa považujú za náležite oprávnených rokovať a podľa potreby hlasovať vo všetkých otázkach podľa článku 7 ods. 2 písm. c) týchto stanov. Ak sa zástupca nezúčastní na zasadnutí, člen alebo pozorovateľ určí predsedovi zasadnutia členov jeho zástupcu. Je možná aj účasť na zasadnutiach na diaľku prostredníctvom videokonferencií a iných dohodnutých elektronických prostriedkov.

| b) | Generálny riaditeľ konzorcia ECRIN-ERIC a predseda a podpredseda výboru siete môžu navštevovať zasadnutia zhromaždenia členov, nemajú však právo hlasovať. |
| --- | --- |

b)

Generálny riaditeľ konzorcia ECRIN-ERIC a predseda a podpredseda výboru siete môžu navštevovať zasadnutia zhromaždenia členov, nemajú však právo hlasovať.

| c) | Zhromaždenie členov sa uskutočňuje minimálne raz za rok a:






  i) | navrhuje a schvaľuje zápisnice z predchádzajúceho zasadnutia; |
| --- | --- | --- |

c)

Zhromaždenie členov sa uskutočňuje minimálne raz za rok a:

i)

navrhuje a schvaľuje zápisnice z predchádzajúceho zasadnutia;

| ii) | diskutuje, mení a prijíma zmeny v strategickom pláne, štruktúre riadenia, ročnom alebo viacročnom pracovnom pláne a ročnom rozpočte konzorcia ECRIN-ERIC; |
| --- | --- |

ii)

diskutuje, mení a prijíma zmeny v strategickom pláne, štruktúre riadenia, ročnom alebo viacročnom pracovnom pláne a ročnom rozpočte konzorcia ECRIN-ERIC;

| iii) | rozhoduje o návrhoch na zmeny stanov konzorcia ECRIN-ERIC a predkladá ich Európskej komisii na schválenie; |
| --- | --- |

iii)

rozhoduje o návrhoch na zmeny stanov konzorcia ECRIN-ERIC a predkladá ich Európskej komisii na schválenie;

| iv) | schvaľuje vnútorný poriadok; |
| --- | --- |

iv)

schvaľuje vnútorný poriadok;

| v) | schvaľuje výročnú správu o činnosti; |
| --- | --- |

v)

schvaľuje výročnú správu o činnosti;

| vi) | schvaľuje auditované účty a rozpočet konzorcia ECRIN-ERIC; |
| --- | --- |

vi)

schvaľuje auditované účty a rozpočet konzorcia ECRIN-ERIC;

| vii) | rozhoduje o príspevkoch členov a pozorovateľov konzorcia ECRIN-ERIC a ročnom rozpočte, ktorý navrhuje generálny riaditeľ; |
| --- | --- |

vii)

rozhoduje o príspevkoch členov a pozorovateľov konzorcia ECRIN-ERIC a ročnom rozpočte, ktorý navrhuje generálny riaditeľ;

| viii) | rozhoduje o zmenách zloženia konzorcia ECRIN-ERIC (kandidátoch na člena, kandidátoch na pozorovateľa, ako aj o zrušeniach alebo odňatiach členstva); |
| --- | --- |

viii)

rozhoduje o zmenách zloženia konzorcia ECRIN-ERIC (kandidátoch na člena, kandidátoch na pozorovateľa, ako aj o zrušeniach alebo odňatiach členstva);

| ix) | na základe odporúčania výboru siete rozhoduje o nadviazaní a zrušení partnerstiev (vedeckí partneri, pridružení partneri); |
| --- | --- |

ix)

na základe odporúčania výboru siete rozhoduje o nadviazaní a zrušení partnerstiev (vedeckí partneri, pridružení partneri);

| x) | volí, schvaľuje a odvoláva predsedu a podpredsedu zhromaždenia členov; |
| --- | --- |

x)

volí, schvaľuje a odvoláva predsedu a podpredsedu zhromaždenia členov;

| xi) | na základe odporúčania výboru siete vymenúva a odvoláva generálneho riaditeľa konzorcia ECRIN-ERIC a |
| --- | --- |

xi)

na základe odporúčania výboru siete vymenúva a odvoláva generálneho riaditeľa konzorcia ECRIN-ERIC a

| xii) | rozhoduje o iných otázkach nevyhnutných na plnenie cieľov konzorcia ECRIN-ERIC. |
| --- | --- |

xii)

rozhoduje o iných otázkach nevyhnutných na plnenie cieľov konzorcia ECRIN-ERIC.

| d) | Spoločné zasadnutia zhromaždenia členov s výborom siete sa môžu uskutočniť na základe žiadosti generálneho riaditeľa konzorcia ECRIN-ERIC, predsedu zhromaždenia členov alebo štvrtiny členov. |
| --- | --- |

d)

Spoločné zasadnutia zhromaždenia členov s výborom siete sa môžu uskutočniť na základe žiadosti generálneho riaditeľa konzorcia ECRIN-ERIC, predsedu zhromaždenia členov alebo štvrtiny členov.

| e) | Ďalšie zasadnutia zhromaždenia členov sa môžu uskutočniť na základe žiadosti generálneho riaditeľa konzorcia ECRIN-ERIC alebo minimálne štvrtiny členov, ak sa objavia dôležité otázky, ktoré nemožno presunúť na nasledujúce plánované zasadnutie zhromaždenia členov. |
| --- | --- |

e)

Ďalšie zasadnutia zhromaždenia členov sa môžu uskutočniť na základe žiadosti generálneho riaditeľa konzorcia ECRIN-ERIC alebo minimálne štvrtiny členov, ak sa objavia dôležité otázky, ktoré nemožno presunúť na nasledujúce plánované zasadnutie zhromaždenia členov.

3.   Predseda a podpredseda zhromaždenia členov

| a) | Predsedu a podpredsedu volia členovia zhromaždenia členov. Predseda a podpredseda sa vymenujú na obdobie troch rokov. |
| --- | --- |

a)

Predsedu a podpredsedu volia členovia zhromaždenia členov. Predseda a podpredseda sa vymenujú na obdobie troch rokov.

| b) | Každý člen môže podať návrh na vyslovenie nedôvery predsedovi alebo podpredsedovi. Návrh na vyslovenie nedôvery sa pokladá za štandardný návrh a musí obsahovať dôvod vyslovenia nedôvery. |
| --- | --- |

b)

Každý člen môže podať návrh na vyslovenie nedôvery predsedovi alebo podpredsedovi. Návrh na vyslovenie nedôvery sa pokladá za štandardný návrh a musí obsahovať dôvod vyslovenia nedôvery.

| c) | Predseda zvoláva, pripravuje a organizuje zasadnutia zhromaždenia členov. |
| --- | --- |

c)

Predseda zvoláva, pripravuje a organizuje zasadnutia zhromaždenia členov.

| d) | Predseda deleguje svoje povinnosti na podpredsedu v prípade svojej neprítomnosti alebo rokovania o návrhu na vyslovenie nedôvery predsedovi. |
| --- | --- |

d)

Predseda deleguje svoje povinnosti na podpredsedu v prípade svojej neprítomnosti alebo rokovania o návrhu na vyslovenie nedôvery predsedovi.

| e) | Predseda a podpredseda môžu na riešenie prevádzkových otázok využívať riadiacu kanceláriu konzorcia ECRIN-ERIC. |
| --- | --- |

e)

Predseda a podpredseda môžu na riešenie prevádzkových otázok využívať riadiacu kanceláriu konzorcia ECRIN-ERIC.

| f) | Podpredseda zodpovedá za dohľad nad finančnými správami predkladanými zhromaždeniu členov. |
| --- | --- |

f)

Podpredseda zodpovedá za dohľad nad finančnými správami predkladanými zhromaždeniu členov.

4.   Rokovania zhromaždenia členov

| a) | Na začiatku každého zasadnutia schváli zhromaždenie členov program. Člen zhromaždenia členov s hlasovacím právom môže navrhnúť akúkoľvek zmenu programu. |
| --- | --- |

a)

Na začiatku každého zasadnutia schváli zhromaždenie členov program. Člen zhromaždenia členov s hlasovacím právom môže navrhnúť akúkoľvek zmenu programu.

| b) | O procedurálnych námietkach, ktoré na zasadnutí vznesie člen s hlasovacím právom, rozhoduje predseda. Rozhodnutia predsedu sú platné, ak ich neprehlasuje väčšina prítomných hlasujúcich členov. |
| --- | --- |

b)

O procedurálnych námietkach, ktoré na zasadnutí vznesie člen s hlasovacím právom, rozhoduje predseda. Rozhodnutia predsedu sú platné, ak ich neprehlasuje väčšina prítomných hlasujúcich členov.

| c) | Zhromaždenie členov môže na plnenie svojich úloh vytvoriť pracovné výbory. Ďalšie podrobnosti týkajúce sa prevádzkových postupov zhromaždenia členov sú stanovené vo vnútornom poriadku. |
| --- | --- |

c)

Zhromaždenie členov môže na plnenie svojich úloh vytvoriť pracovné výbory. Ďalšie podrobnosti týkajúce sa prevádzkových postupov zhromaždenia členov sú stanovené vo vnútornom poriadku.

| d) | Hlasovanie a hlasovacie práva






  i) | Každý člen konzorcia ECRIN-ERIC má jeden hlas. Pozorovatelia nemajú hlasovacie právo. Na platné zasadnutie zhromaždenia členov je nutné kvórum dvoch tretín členov. |
| --- | --- | --- |

d)

Hlasovanie a hlasovacie práva

i)

Každý člen konzorcia ECRIN-ERIC má jeden hlas. Pozorovatelia nemajú hlasovacie právo. Na platné zasadnutie zhromaždenia členov je nutné kvórum dvoch tretín členov.

| ii) | Ak sa nedosiahne kvórum, zasadnutie zhromaždenia členov sa odkladá a zopakuje sa v lehote pätnástich kalendárnych dní na základe novej výzvy predsedu zhromaždenia členov. Program opakovaného zasadnutia je rovnaký ako program pôvodného zasadnutia. Kvórum na opakovanom zasadnutí zhromaždenia členov sa pokladá za dosiahnuté, ak je prítomná alebo zastúpená jedna tretina členov. |
| --- | --- |

ii)

Ak sa nedosiahne kvórum, zasadnutie zhromaždenia členov sa odkladá a zopakuje sa v lehote pätnástich kalendárnych dní na základe novej výzvy predsedu zhromaždenia členov. Program opakovaného zasadnutia je rovnaký ako program pôvodného zasadnutia. Kvórum na opakovanom zasadnutí zhromaždenia členov sa pokladá za dosiahnuté, ak je prítomná alebo zastúpená jedna tretina členov.

| iii) | Ak sa v týchto stanovách alebo v inom poriadku výslovne neuvádza inak, na prijatie uznesenia stačí jednoduchá väčšina prítomných hlasov zhromaždenia členov prítomných osobne alebo zastúpených zástupcom. V prípade rovnosti hlasov má rozhodujúci hlas predseda. |
| --- | --- |

iii)

Ak sa v týchto stanovách alebo v inom poriadku výslovne neuvádza inak, na prijatie uznesenia stačí jednoduchá väčšina prítomných hlasov zhromaždenia členov prítomných osobne alebo zastúpených zástupcom. V prípade rovnosti hlasov má rozhodujúci hlas predseda.

| iv) | Konsolidované auditované závierky a ročný rozpočet musí hlasovaním schváliť viac než polovica členov konzorcia ECRIN-ERIC, ktorí zastupujú viac než polovicu príspevkov členov v súlade s dohodnutým ročným príspevkom, ako je ustanovené v článku 5 ods. 1. |
| --- | --- |

iv)

Konsolidované auditované závierky a ročný rozpočet musí hlasovaním schváliť viac než polovica členov konzorcia ECRIN-ERIC, ktorí zastupujú viac než polovicu príspevkov členov v súlade s dohodnutým ročným príspevkom, ako je ustanovené v článku 5 ods. 1.

| v) | Zmeny vnútroštátnych príspevkov, návrhy na zmeny stanov a prijatie pôvodného znenia a následných zmien vnútorného poriadku sa schvaľujú konsenzom, a ak nie je možné dosiahnuť konsenzus, hlasovaním viac než dvoch tretín členov konzorcia ECRIN-ERIC, ktorí zastupujú viac než dve tretiny príspevkov členov v súlade s dohodnutým ročným príspevkom, ako je ustanovené v článku 5 ods. 1. |
| --- | --- |

v)

Zmeny vnútroštátnych príspevkov, návrhy na zmeny stanov a prijatie pôvodného znenia a následných zmien vnútorného poriadku sa schvaľujú konsenzom, a ak nie je možné dosiahnuť konsenzus, hlasovaním viac než dvoch tretín členov konzorcia ECRIN-ERIC, ktorí zastupujú viac než dve tretiny príspevkov členov v súlade s dohodnutým ročným príspevkom, ako je ustanovené v článku 5 ods. 1.

5.   Generálny riaditeľ konzorcia ECRIN-ERIC

| a) | Generálny riaditeľ s podporou riadiacej kancelárie konzorcia ECRIN-ERIC je zodpovedný za celkové riadenie infraštruktúry a je sprostredkovateľom medzi vedeckými partnermi, riadiacou kanceláriou a zhromaždením členov. |
| --- | --- |

a)

Generálny riaditeľ s podporou riadiacej kancelárie konzorcia ECRIN-ERIC je zodpovedný za celkové riadenie infraštruktúry a je sprostredkovateľom medzi vedeckými partnermi, riadiacou kanceláriou a zhromaždením členov.

| b) | Generálneho riaditeľa konzorcia ECRIN-ERIC vymenúva a odvoláva zhromaždenie členov na základe odporúčaní výboru siete. |
| --- | --- |

b)

Generálneho riaditeľa konzorcia ECRIN-ERIC vymenúva a odvoláva zhromaždenie členov na základe odporúčaní výboru siete.

| c) | Generálny riaditeľ konzorcia ECRIN-ERIC navštevuje všetky zasadnutia zhromaždenia členov (okrem programu, ktorý sa týka zamestnania generálneho riaditeľa alebo dohľadu nad ním), nemá však hlasovacie právo. |
| --- | --- |

c)

Generálny riaditeľ konzorcia ECRIN-ERIC navštevuje všetky zasadnutia zhromaždenia členov (okrem programu, ktorý sa týka zamestnania generálneho riaditeľa alebo dohľadu nad ním), nemá však hlasovacie právo.

| d) | Generálny riaditeľ konzorcia ECRIN-ERIC sa zúčastňuje na všetkých zasadnutiach výboru siete. |
| --- | --- |

d)

Generálny riaditeľ konzorcia ECRIN-ERIC sa zúčastňuje na všetkých zasadnutiach výboru siete.

| e) | Generálny riaditeľ je právnym zástupcom konzorcia ECRIN-ERIC a môže uzatvárať zmluvy a podľa potreby viesť ďalšie administratívne konania v súlade s rozhodnutiami zhromaždenia členov a vnútorným poriadkom. |
| --- | --- |

e)

Generálny riaditeľ je právnym zástupcom konzorcia ECRIN-ERIC a môže uzatvárať zmluvy a podľa potreby viesť ďalšie administratívne konania v súlade s rozhodnutiami zhromaždenia členov a vnútorným poriadkom.

6.   Riadiaci výbor

| a) | Riadiaci výbor je ustanovený zhromaždením členov na posilnenie prepojenia medzi zhromaždením členov a generálnym riaditeľom. Riadiaci výbor dohliada na činnosti konzorcia ECRIN-ERIC a pripravuje zasadnutia zhromaždenia členov. |
| --- | --- |

a)

Riadiaci výbor je ustanovený zhromaždením členov na posilnenie prepojenia medzi zhromaždením členov a generálnym riaditeľom. Riadiaci výbor dohliada na činnosti konzorcia ECRIN-ERIC a pripravuje zasadnutia zhromaždenia členov.

| b) | Členstvo, úlohy a postupy riadiaceho výboru sú stanovené vo vnútornom poriadku. |
| --- | --- |

b)

Členstvo, úlohy a postupy riadiaceho výboru sú stanovené vo vnútornom poriadku.

Článok 8

Riadiaca kancelária konzorcia ECRIN-ERIC a jeho zamestnanci

1.   Infraštruktúru spravuje riadiaca kancelária konzorcia ECRIN-ERIC. Túto kanceláriu tvorí:

| a) | generálny riaditeľ konzorcia ECRIN-ERIC; |
| --- | --- |

a)

generálny riaditeľ konzorcia ECRIN-ERIC;

| b) | základný tím; |
| --- | --- |

b)

základný tím;

| c) | európski korešpondenti. |
| --- | --- |

c)

európski korešpondenti.

2.   Generálny riaditeľ konzorcia ECRIN-ERIC v súlade s viacročným pracovným plánom a rozpočtom, ktoré prijme zhromaždenie členov, určuje zloženie riadiacej kancelárie, zamestnáva príslušných spolupracovníkov a zodpovedá za riadenie zamestnancov konzorcia ECRIN-ERIC.

3.   Základný tím konzorcia ECRIN-ERIC:

| a) | poskytuje potrebnú podporu pri každodennom riadení (vrátane finančného hospodárenia), ako aj správy o činnostiach určené pre zhromaždenie členov a Európsku komisiu; |
| --- | --- |

a)

poskytuje potrebnú podporu pri každodennom riadení (vrátane finančného hospodárenia), ako aj správy o činnostiach určené pre zhromaždenie členov a Európsku komisiu;

| b) | zodpovedá za koordináciu podpory pre jednotlivé projekty klinického výskumu, ako sú opísané vo vedeckom a technickom opise konzorcia ECRIN-ERIC; |
| --- | --- |

b)

zodpovedá za koordináciu podpory pre jednotlivé projekty klinického výskumu, ako sú opísané vo vedeckom a technickom opise konzorcia ECRIN-ERIC;

| c) | dotvára a vedie organizáciu, vedomostnú základňu, know-how a postupy, ktoré umožňujú všetkým vedeckým partnerom účinne podporovať nadnárodné klinické štúdie v celej Európskej únii; |
| --- | --- |

c)

dotvára a vedie organizáciu, vedomostnú základňu, know-how a postupy, ktoré umožňujú všetkým vedeckým partnerom účinne podporovať nadnárodné klinické štúdie v celej Európskej únii;

| d) | aktualizuje a modernizuje systém zabezpečovania kvality a zabezpečuje, aby si konzorcium ECRIN-ERIC zachovalo schopnosť účinného poskytovania služieb vysokej kvality. |
| --- | --- |

d)

aktualizuje a modernizuje systém zabezpečovania kvality a zabezpečuje, aby si konzorcium ECRIN-ERIC zachovalo schopnosť účinného poskytovania služieb vysokej kvality.

4.   Európsky korešpondent konzorcia ECRIN-ERIC zastupuje spolupracovníka konzorcia ECRIN, ktorý sídli vo vnútroštátnom centre. Nad činnosťou európskeho korešpondenta konzorcia ECRIN-ERIC má riadiacu právomoc generálny riaditeľ konzorcia ECRIN-ERIC, korešpondent má funkčnú väzbu na vnútroštátne centrum a pôsobí ako spojenie s vnútroštátnou sieťou klinického výskumu a uzol pre rozličné činnosti konzorcia ECRIN-ERIC, ako napríklad štruktúrované činnosti a poskytovanie koordinovaných služieb.

5.   ECRIN-ERIC je zamestnávateľom podporujúcim rovnosť príležitostí a zaväzuje sa na pozitívnu diskrimináciu v súlade s príslušným pracovným právom a príslušnými nariadeniami a do riadiacej kancelárie konzorcia ECRIN-ERIC si v súlade s vnútorným poriadkom vyberá najlepšie kvalifikovaných jednotlivcov.

Článok 9

Činnosti konzorcia ECRIN-ERIC

1.   Činnosti konzorcia ECRIN-ERIC vyžadujú zapojenie jej siete vnútroštátnych vedeckých partnerov zastúpených vo výbore siete a vedeckej rady poverenej poskytovaním prístupu k infraštruktúre.

2.   Výbor siete:

| a) | zastupuje vedeckých partnerov konzorcia ECRIN-ERIC a poskytuje poradenstvo zhromaždeniu členov a generálnemu riaditeľovi; |
| --- | --- |

a)

zastupuje vedeckých partnerov konzorcia ECRIN-ERIC a poskytuje poradenstvo zhromaždeniu členov a generálnemu riaditeľovi;

| b) | je zložený z jedného hlavného delegáta za každého vedeckého partnera z členských alebo pozorovateľských krajín; rozšírený výbor sietí zahŕňa tiež jedného hlavného delegáta za každého vedeckého partnera z krajín, ktoré nie sú členmi ani pozorovateľmi. Generálny riaditeľ konzorcia ECRIN-ERIC sa zúčastňuje na všetkých zasadnutiach výboru siete. Riadiaca kancelária konzorcia ECRIN-ERIC má úlohu sekretariátu výboru siete; |
| --- | --- |

b)

je zložený z jedného hlavného delegáta za každého vedeckého partnera z členských alebo pozorovateľských krajín; rozšírený výbor sietí zahŕňa tiež jedného hlavného delegáta za každého vedeckého partnera z krajín, ktoré nie sú členmi ani pozorovateľmi. Generálny riaditeľ konzorcia ECRIN-ERIC sa zúčastňuje na všetkých zasadnutiach výboru siete. Riadiaca kancelária konzorcia ECRIN-ERIC má úlohu sekretariátu výboru siete;

| c) | pod vedením zhromaždenia členov koordinuje politiky, postupy, nástroje a prax v rámci vedeckých partnerov, predkladá generálnemu riaditeľovi konzorcia ECRIN-ERIC návrhy na optimalizáciu kvality a účinnosti služieb a monitoruje činnosť vedeckých partnerov konzorcia ECRIN-ERIC s cieľom zabezpečiť vysokú kvalitu poskytovania služieb; |
| --- | --- |

c)

pod vedením zhromaždenia členov koordinuje politiky, postupy, nástroje a prax v rámci vedeckých partnerov, predkladá generálnemu riaditeľovi konzorcia ECRIN-ERIC návrhy na optimalizáciu kvality a účinnosti služieb a monitoruje činnosť vedeckých partnerov konzorcia ECRIN-ERIC s cieľom zabezpečiť vysokú kvalitu poskytovania služieb;

| d) | na žiadosť generálneho riaditeľa konzorcia ECRIN-ERIC pomáha pri príprave výročných strategických dokumentov vrátane viacročného pracovného plánu a ročných rozpočtov, ktoré generálny riaditeľ konzorcia ECRIN-ERIC predkladá zhromaždeniu členov; |
| --- | --- |

d)

na žiadosť generálneho riaditeľa konzorcia ECRIN-ERIC pomáha pri príprave výročných strategických dokumentov vrátane viacročného pracovného plánu a ročných rozpočtov, ktoré generálny riaditeľ konzorcia ECRIN-ERIC predkladá zhromaždeniu členov;

| e) | v rozšírenom zložení podporuje koordinované vykonávanie rozhodnutí, stratégií, pravidiel a postupov, ktoré ustanoví generálny riaditeľ konzorcia ECRIN-ERIC a zhromaždenie členov vo viacročnom pracovnom pláne, na vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

e)

v rozšírenom zložení podporuje koordinované vykonávanie rozhodnutí, stratégií, pravidiel a postupov, ktoré ustanoví generálny riaditeľ konzorcia ECRIN-ERIC a zhromaždenie členov vo viacročnom pracovnom pláne, na vnútroštátnej úrovni;

| f) | na žiadosť zhromaždenia členov predkladá odporúčania na vymenovanie alebo odvolanie generálneho riaditeľa konzorcia ECRIN-ERIC; |
| --- | --- |

f)

na žiadosť zhromaždenia členov predkladá odporúčania na vymenovanie alebo odvolanie generálneho riaditeľa konzorcia ECRIN-ERIC;

| g) | na žiadosť generálneho riaditeľa konzorcia ECRIN-ERIC predkladá odporúčania týkajúce sa spôsobilosti kandidátov na partnerov; |
| --- | --- |

g)

na žiadosť generálneho riaditeľa konzorcia ECRIN-ERIC predkladá odporúčania týkajúce sa spôsobilosti kandidátov na partnerov;

| h) | radí generálnemu riaditeľovi konzorcia ECRIN-ERIC v otázkach vymenovania členov vedeckej rady; |
| --- | --- |

h)

radí generálnemu riaditeľovi konzorcia ECRIN-ERIC v otázkach vymenovania členov vedeckej rady;

| i) | zvoláva osobné stretnutia minimálne dvakrát do roka; |
| --- | --- |

i)

zvoláva osobné stretnutia minimálne dvakrát do roka;

| j) | volí predsedu, ktorý zvoláva, pripravuje a organizuje zasadnutia výboru siete, a podpredsedu. Predseda a podpredseda vykonávajú funkciu počas obdobia troch rokov s možnosťou opakovaného zvolenia a zúčastňujú sa na zasadnutiach zhromaždenia členov, nemajú však hlasovacie právo; |
| --- | --- |

j)

volí predsedu, ktorý zvoláva, pripravuje a organizuje zasadnutia výboru siete, a podpredsedu. Predseda a podpredseda vykonávajú funkciu počas obdobia troch rokov s možnosťou opakovaného zvolenia a zúčastňujú sa na zasadnutiach zhromaždenia členov, nemajú však hlasovacie právo;

| k) | ďalšie podrobnosti týkajúce sa všeobecných prevádzkových postupov výboru siete sú ustanovené vo vnútornom poriadku. |
| --- | --- |

k)

ďalšie podrobnosti týkajúce sa všeobecných prevádzkových postupov výboru siete sú ustanovené vo vnútornom poriadku.

3.   Vedecká rada:

| a) | vyberá a stanovuje prioritu klinických projektov, ktoré podporuje ECRIN-ERIC, a vyhodnocuje predložené projekty na základe vymedzených kritérií prijateľnosti a pravidiel prístupu k službám pre akademické a odvetvové vedecké spoločenstvo, tak ako sa na nich dohodlo zhromaždenie členov; |
| --- | --- |

a)

vyberá a stanovuje prioritu klinických projektov, ktoré podporuje ECRIN-ERIC, a vyhodnocuje predložené projekty na základe vymedzených kritérií prijateľnosti a pravidiel prístupu k službám pre akademické a odvetvové vedecké spoločenstvo, tak ako sa na nich dohodlo zhromaždenie členov;

| b) | je zložená minimálne zo štyroch členov, pričom väčšinu tvoria externí členovia (ktorí sa nepodieľajú na riadení konzorcia ECRIN-ERIC), vymenúva ju generálny riaditeľ konzorcia ECRIN-ERIC na základe odporúčania výboru siete a schvaľuje ju zhromaždenie členov. Vedecká rada sa vymenúva na obdobie troch rokov s možnosťou opakovaného vymenovania a prijíma rozhodnutia na základe posudkov od externých vedeckých odborníkov z príslušného odboru. |
| --- | --- |

b)

je zložená minimálne zo štyroch členov, pričom väčšinu tvoria externí členovia (ktorí sa nepodieľajú na riadení konzorcia ECRIN-ERIC), vymenúva ju generálny riaditeľ konzorcia ECRIN-ERIC na základe odporúčania výboru siete a schvaľuje ju zhromaždenie členov. Vedecká rada sa vymenúva na obdobie troch rokov s možnosťou opakovaného vymenovania a prijíma rozhodnutia na základe posudkov od externých vedeckých odborníkov z príslušného odboru.

4.   Externá poradná komisia zložená z odborníkov, ktorých vymenúva na obdobie troch rokov generálny riaditeľ po schválení zhromaždením členov, zasadá raz ročne za účasti generálneho riaditeľa a predsedu a podpredsedu výboru siete a zhromaždeniu členov poskytuje strategické poradenstvo v oblasti vedeckého a technického vývoja konzorcia ECRIN-ERIC.

5.   Etická poradná komisia zložená z odborníkov, ktorých vymenúva na obdobie troch rokov generálny riaditeľ po schválení zhromaždením členov, zasadá raz ročne za účasti generálneho riaditeľa a predsedu a podpredsedu výboru siete a zhromaždeniu členov poskytuje poradenstvo a odporúčania v otázkach etiky a ochrany osobných údajov súvisiacich s činnosťou konzorcia ECRIN-ERIC.

Článok 10

Výročná správa a preskúmania

1.   Generálny riaditeľ konzorcia ECRIN-ERIC spolu s výborom siete vypracúva výročnú správu o činnosti, ktorá obsahuje vedecké, prevádzkové a finančné aspekty konzorcia ECRIN-ERIC. Výročnú správu o činnosti schvaľuje zhromaždenie členov a predkladá ju Európskej komisii. Po schválení sa výročná správa o činnosti zverejňuje na webovej lokalite konzorcia ECRIN-ERIC.

2.   Každých päť rokov sa uskutočňuje vedecké preskúmanie konzorcia ECRIN-ERIC, ktoré vykonávajú medzinárodní odborníci vymenovaní zhromaždením členov, ktorí predkladajú usmernenia a odporúčania týkajúce sa stratégie rozvoja konzorcia ECRIN-ERIC.

Článok 11

Účinný prístup k službám a zásady ochrany údajov

1.   Účinný prístup výskumných pracovníkov k službám konzorcia ECRIN-ERIC sa poskytuje na základe vedeckej excelentnosti a nie je obmedzený na členov a pozorovateľov konzorcia ECRIN-ERIC.

2.   Prístup vychádza z interných a externých vedeckých poznatkov: služby sa poskytujú až do prijatia projektu vedeckou radou na základe vedeckého posúdenia externých subjektov vykonávajúcich partnerské preskúmanie. Rozhodnutie o poskytovaní služieb prijíma generálny riaditeľ na základe odporúčania výboru siete, pričom zohľadňuje:

| a) | posúdenie vedeckou radou; |
| --- | --- |

a)

posúdenie vedeckou radou;

| b) | logistické posúdenie, ktoré vykonávajú vedeckí partneri a ktoré je uvedené v odporúčaní výboru siete. |
| --- | --- |

b)

logistické posúdenie, ktoré vykonávajú vedeckí partneri a ktoré je uvedené v odporúčaní výboru siete.

3.   Kritériá žiadosti, postupu posudzovania a hodnotenia stanovuje vedecká rada a zverejňuje ich na webovej lokalite konzorcia ECRIN-ERIC a vo vnútornom poriadku.

4.   Pre neekonomické činnosti poskytuje ECRIN-ERIC služby za neziskové sadzby.

5.   Kritériá prístupu zahŕňajú záväzok optimalizovať používanie údajov o klinických skúškach pred zapojením pacientov registráciou protokolu o klinických skúškach do verejne dostupného registra, ktorý schvaľuje Svetová zdravotnícka organizácia (WHO), a záväzok podať správu o výsledkoch štúdie. Po zverejnení štúdie ECRIN-ERIC zabezpečí prístup vedeckého spoločenstva k anonymizovaným údajom o klinických skúškach.

Článok 12

Práva duševného vlastníctva

1.   Žiadna časť týchto stanov nemení rozsah pôsobnosti a uplatňovanie práv duševného vlastníctva a dohodu o spoločnom využívaní prínosov, ako to ustanovujú príslušné právne predpisy, nariadenia a medzinárodné dohody členov konzorcia ECRIN-ERIC.

2.   ECRIN-ERIC môže vlastniť príslušné práva duševného vlastníctva, ak príspevok konzorcia ECRIN-ERIC pokrýva inovačný proces. Ďalšie podrobnosti týkajúce sa zásad duševného vlastníctva konzorcia ECRIN-ERIC sú stanovené vo vnútornom poriadku.

3.   Príjem na základe duševného vlastníctva vytvoreného konzorciom ECRIN-ERIC sa použije na prevádzku ERIC.

4.   Duševné vlastníctvo je vlastníctvo vymedzené v článku 2 Dohovoru o zriadení Svetovej organizácie duševného vlastníctva uzavretého 14. júla 1967 v Štokholme.

Článok 13

Účtovné výkazy

1.   Všetky položky príjmov a výdavkov konzorcia ECRIN-ERIC sa uvádzajú v odhadoch vypracúvaných na každý finančný rok a sú uvedené v rozpočte. Rozpočet schvaľuje zhromaždenie členov.

2.   K účtovným výkazom konzorcia ECRIN-ERIC sa prikladá správa o rozpočtovom a finančnom hospodárení za predchádzajúci finančný rok. Účtovné výkazy sa predkladajú na pravidelné externé finančné audity. Zhromaždenie členov schvaľuje vymenovanie externého audítora na preskúmanie účtovných výkazov konzorcia ECRIN-ERIC a ustanovuje obdobie trvania vymenovania. Externý audítor predkladá správu o výročných účtovných výkazoch zhromaždeniu členov.

3.   Vypracovanie, podanie, audit a zverejnenie účtovných výkazov konzorcia ECRIN-ERIC sa riadi požiadavkami právnych predpisov a nariadení štátu, v ktorom má ECRIN-ERIC štatutárne sídlo.

Článok 14

Verejné obstarávanie

ECRIN-ERIC zaobchádza s účastníkmi obstarávania alebo uchádzačmi rovnakým a nediskriminačným spôsobom nezávisle od toho, či sú, alebo nie sú usadení v Európskej únii. Politika verejného obstarávania konzorcia ECRIN-ERIC rešpektuje zásady transparentnosti, nediskriminácie a hospodárskej súťaže. Podrobné pravidlá týkajúce sa postupov a kritérií verejného obstarávania sú vymedzené vo vnútornom poriadku.

Článok 15

Zodpovednosť a poistenie

1.   Finančné ručenie členov a pozorovateľov za pohľadávky voči konzorciu ECRIN-ERIC je obmedzené na ich príslušný ročný príspevok ustanovený v prílohe III.

2.   ECRIN-ERIC prijme primerané opatrenia na poistenie rizík týkajúcich sa jeho činností.

Článok 16

Daň z pridanej hodnoty (DPH)

Oslobodenie od DPH vyplývajúce z ustanovení článku 143 ods. 1 písm. g) a článku 151 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady 2006/112/ES (1) a v súlade s článkami 50 a 51 vykonávacieho nariadenia Rady (EÚ) č. 282/2011 (2) sa obmedzuje na daň z pridanej hodnoty za tovary a služby, ktoré sú určené na oficiálne použitie konzorcia ECRIN-ERIC, presahujú hodnotu 150 EUR a v plnom rozsahu ich hradí a obstaráva ECRIN-ERIC. Na verejné obstarávanie jednotlivých členov sa tieto výnimky neuplatňujú. Oslobodenie od DPH sa uplatňuje na nehospodárske činnosti, neuplatňuje sa na hospodárske činnosti. Oslobodenie od DPH sa uplatňuje na tovary a služby na vedecké, technické a administratívne činnosti, ktoré vykonáva ECRIN-ERIC v súlade so svojimi hlavnými úlohami. To zahŕňa aj náklady na konferencie, semináre a zasadnutia priamo súvisiace s úradnými činnosťami konzorcia ECRIN-ERIC. Oslobodenie od DPH sa však neuplatňuje na cestovné výdavky a výdavky na ubytovanie.

Článok 17

Vnútorný poriadok

1.   Vnútorný poriadok stanovuje organizáciu práce medzi členmi, pozorovateľmi, orgánmi a partnermi, ktorí tvoria ECRIN-ERIC, organizuje riadenie konzorcia ECRIN-ERIC a vymedzuje príslušné práva a povinnosti členov, pozorovateľov, orgánov a partnerov.

2.   Vnútorný poriadok vypracúva generálny riaditeľ konzorcia ECRIN-ERIC a schvaľuje ho zhromaždenie členov.

3.   Vnútorný poriadok v prípade potreby aktualizuje generálny riaditeľ konzorcia ECRIN-ERIC a podľa ustanovených postupov ho schvaľuje zhromaždenie členov.

Článok 18

Jazyk

1.   Pracovným jazykom konzorcia ECRIN-ERIC je angličtina.

2.   Na komunikáciu s orgánmi hostiteľskej krajiny sa môže používať aj úradný jazyk hostiteľskej krajiny, kde má ECRIN-ERIC štatutárne sídlo.

3.   Tieto stanovy sa pokladajú za autentické v nemčine, španielčine, francúzštine, taliančine, portugalčine, angličtine a vo všetkých ostatných úradných jazykoch EÚ. Všetky jazykové verzie sú rovnocenné.

Článok 19

Štatutárne sídlo

Štatutárnym sídlom konzorcia ECRIN-ERIC je Paríž (Francúzsko).

Článok 20

Trvanie konzorcia ECRIN-ERIC a jeho likvidácia

1.   Obdobie trvania konzorcia ECRIN-ERIC nie je stanovené.

2.   Rozhodnutie o likvidácii konzorcia ECRIN-ERIC sa prijíma dvojtretinovou väčšinou všetkých členov zhromaždenia členov.

3.   Po likvidácii konzorcia ECRIN-ERIC sa jeho majetok prevedie na subjekt, ktorý schváli dvojtretinová väčšina členov zastupujúca viac než dvojtretinovú väčšinu povinných príspevkov.

Článok 21

Zmeny

1.   Všetky navrhované zmeny stanov sa oznamujú Európskej komisii a nadobúdajú účinnosť len v súlade s článkom 11 nariadenia o konzorciu ERIC.

2.   Dátum nadobudnutia účinnosti každej zmeny stanov sa zaznamenáva do týchto stanov.

3.   Prílohy k týmto stanovám sa menia na základe schválenia zhromaždením členov.

4.   Návrhy zmien týchto stanov platia, len ak sú písomné a podpíše ich oprávnená osoba každého člena.

Článok 22

Konsolidovaná verzia stanov

1.   Tieto stanovy sa aktualizujú a sú uverejnené na webovej lokalite konzorcia ECRIN-ERIC a prístupné v sídle konzorcia ECRIN-ERIC.

2.   Každú zmenu stanov zreteľne označuje poznámka uvádzajúca, či sa zmena týka, alebo netýka základných prvkov stanov v súlade s článkom 11 nariadenia (ES) č. 723/2009, a postup prijatia tejto zmeny.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 77, 23.3.2011, s. 1.

---

PRÍLOHA II

ZOZNAM ČLENOV A POZOROVATEĽOV

Členovia

Spolková republika Nemecko

Španielske kráľovstvo

Francúzska republika

Talianska republika

Portugalská republika

Pozorovatelia

---

PRÍLOHA III

FINANČNÝ PRÍSPEVOK

| 1. | V tejto prílohe je opísaný mechanizmus výpočtu ročného príspevku pri zriadení konzorcia ECRIN-ERIC v roku 2013. |
| --- | --- |

1.

V tejto prílohe je opísaný mechanizmus výpočtu ročného príspevku pri zriadení konzorcia ECRIN-ERIC v roku 2013.

| 2. | Po zriadení konzorcia ECRIN-ERIC prijme zhromaždenie členov rozhodnutie o finančných príspevkoch, ako sa uvádza v článku 5 ods. 1. |
| --- | --- |

2.

Po zriadení konzorcia ECRIN-ERIC prijme zhromaždenie členov rozhodnutie o finančných príspevkoch, ako sa uvádza v článku 5 ods. 1.

| 3. | Ročný rozpočet konzorcia ECRIN-ERIC kryjú príspevky členov a pozorovateľov konzorcia ECRIN-ERIC. Obsahuje:






  a) | miestne príspevky pokrývajúce činnosť zamestnancov konzorcia ECRIN-ERIC vo vnútroštátnych centrách (mzda európskeho korešpondenta a súvisiace prevádzkové náklady) rovnajúce sa sume: | 100 000 EUR, ak je HDP na osobu vyšší ako 20 000 USD, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Ročný rozpočet konzorcia ECRIN-ERIC kryjú príspevky členov a pozorovateľov konzorcia ECRIN-ERIC. Obsahuje:

a)

miestne príspevky pokrývajúce činnosť zamestnancov konzorcia ECRIN-ERIC vo vnútroštátnych centrách (mzda európskeho korešpondenta a súvisiace prevádzkové náklady) rovnajúce sa sume:

100 000 EUR, ak je HDP na osobu vyšší ako 20 000 USD,

| | 50 000 EUR, ak je HDP na osobu nižší ako 20 000 USD; |
| --- | --- |

50 000 EUR, ak je HDP na osobu nižší ako 20 000 USD;

| b) | hlavný finančný príspevok na pokrytie činností základného tímu konzorcia ECRIN-ERIC rozvrstvený podľa HDP: | 250 000 EUR, ak je HDP vyšší ako 1 000 mld. USD, |
| --- | --- | --- |

b)

hlavný finančný príspevok na pokrytie činností základného tímu konzorcia ECRIN-ERIC rozvrstvený podľa HDP:

250 000 EUR, ak je HDP vyšší ako 1 000 mld. USD,

| | 100 000 EUR, ak je HDP nižší ako 1 000 mld. USD, ale vyšší ako 200 mld. USD, |
| --- | --- |

100 000 EUR, ak je HDP nižší ako 1 000 mld. USD, ale vyšší ako 200 mld. USD,

| | 20 000 EUR, ak je HDP nižší ako 200 mld. USD; |
| --- | --- |

20 000 EUR, ak je HDP nižší ako 200 mld. USD;

| c) | ročný finančný príspevok 150 000 EUR ročne pre ECRIN-ERIC, ktorý poskytuje členský štát, v ktorom má ECRIN-ERIC štatutárne sídlo (článok 19). |
| --- | --- |

c)

ročný finančný príspevok 150 000 EUR ročne pre ECRIN-ERIC, ktorý poskytuje členský štát, v ktorom má ECRIN-ERIC štatutárne sídlo (článok 19).

| 4. | Členovia konzorcia ECRIN-ERIC prispievajú do ročného rozpočtu miestnym a hlavným príspevkom, ako je vymedzené v bode 3 písm. a) a b) prílohy III k týmto stanovám. |
| --- | --- |

4.

Členovia konzorcia ECRIN-ERIC prispievajú do ročného rozpočtu miestnym a hlavným príspevkom, ako je vymedzené v bode 3 písm. a) a b) prílohy III k týmto stanovám.

| 5. | Pozorovatelia konzorcia ECRIN-ERIC prispievajú do ročného rozpočtu oblastným príspevkom, ako je vymedzené v bode 3 písm. a) prílohy III k týmto stanovám. |
| --- | --- |

5.

Pozorovatelia konzorcia ECRIN-ERIC prispievajú do ročného rozpočtu oblastným príspevkom, ako je vymedzené v bode 3 písm. a) prílohy III k týmto stanovám.

| 6. | Vedeckí partneri z krajín, ktoré nie sú členmi ani pozorovateľmi konzorcia ECRIN-ERIC, prispievajú konzorciu ECRIN-ERIC v súlade s uzavretými špecifickými dohodami o partnerstve najmä finančným krytím svojho európskeho korešpondenta a súvisiacich prevádzkových nákladov. |
| --- | --- |

6.

Vedeckí partneri z krajín, ktoré nie sú členmi ani pozorovateľmi konzorcia ECRIN-ERIC, prispievajú konzorciu ECRIN-ERIC v súlade s uzavretými špecifickými dohodami o partnerstve najmä finančným krytím svojho európskeho korešpondenta a súvisiacich prevádzkových nákladov.

| 7. | Európsky korešpondent môže byť pridelený konzorciu ECRIN-ERIC a byť podriadený jeho riadiacemu orgánu a mať funkčnú väzbu s vnútroštátnym centrom. Výber tohto korešpondenta sa zakladá na usmerneniach ustanovených vo vnútornom poriadku a vyžaduje si dohodu konzorcia ECRIN-ERIC a člena, pozorovateľa alebo partnera. Ak nie je možné určiť vhodného kandidáta, príslušný člen, pozorovateľ alebo partner poskytuje finančný príspevok konzorcia ECRIN-ERIC, ktorý umožní priame obsadenie miesta. |
| --- | --- |

7.

Európsky korešpondent môže byť pridelený konzorciu ECRIN-ERIC a byť podriadený jeho riadiacemu orgánu a mať funkčnú väzbu s vnútroštátnym centrom. Výber tohto korešpondenta sa zakladá na usmerneniach ustanovených vo vnútornom poriadku a vyžaduje si dohodu konzorcia ECRIN-ERIC a člena, pozorovateľa alebo partnera. Ak nie je možné určiť vhodného kandidáta, príslušný člen, pozorovateľ alebo partner poskytuje finančný príspevok konzorcia ECRIN-ERIC, ktorý umožní priame obsadenie miesta.

| 8. | ECRIN-ERIC musí dostať ročný príspevok po svojich výzvach podľa dohodnutých finančných harmonogramov v príslušnom finančnom roku. Oneskorené príspevky budú zaťažené úrokom podľa úrokových sadzieb Európskej centrálnej banky uverejnených v Úradnom vestníku Európskej únie, ako je vymedzené vo vnútornom poriadku. |
| --- | --- |

8.

ECRIN-ERIC musí dostať ročný príspevok po svojich výzvach podľa dohodnutých finančných harmonogramov v príslušnom finančnom roku. Oneskorené príspevky budú zaťažené úrokom podľa úrokových sadzieb Európskej centrálnej banky uverejnených v Úradnom vestníku Európskej únie, ako je vymedzené vo vnútornom poriadku.

| 9. | Pri prijímaní nových členov sa rozpočet prispôsobí podľa zásady, že prijatie nového člena vedie k zvýšeniu celkového rozpočtu hlavného tímu, ktoré sa rovná 50 % očakávaného hlavného príspevku nového člena. Zostávajúcich 50 % sa použije na zníženie príspevku členov úmerne k ich hlavnému príspevku. |
| --- | --- |

9.

Pri prijímaní nových členov sa rozpočet prispôsobí podľa zásady, že prijatie nového člena vedie k zvýšeniu celkového rozpočtu hlavného tímu, ktoré sa rovná 50 % očakávaného hlavného príspevku nového člena. Zostávajúcich 50 % sa použije na zníženie príspevku členov úmerne k ich hlavnému príspevku.

| 10. | Očakávaný príspevok členov na rok 2014 (celkový očakávaný ročný príspevok 1,7 mil. EUR): | Nemecko: 338 636 EUR, |
| --- | --- | --- |

10.

Očakávaný príspevok členov na rok 2014 (celkový očakávaný ročný príspevok 1,7 mil. EUR):

Nemecko: 338 636 EUR,

| | Španielsko: 338 636 EUR, |
| --- | --- |

Španielsko: 338 636 EUR,

| | Francúzsko: 488 636 EUR, |
| --- | --- |

Francúzsko: 488 636 EUR,

| | Taliansko: 338 636 EUR, |
| --- | --- |

Taliansko: 338 636 EUR,

| | Portugalsko: 195 454 EUR. |
| --- | --- |

Portugalsko: 195 454 EUR.

---

III Iné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR

| 5.12.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 324/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 324/21

---

ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO

č. 261/12/COL

zo 4. júla 2012

o opatreniach týkajúcich sa obecných daní, predaji nehnuteľností a predaji elektrickej energie spoločnosti Verne (Island)

DOZORNÝ ÚRAD EZVO (ĎALEJ LEN „DOZORNÝ ÚRAD“),

SO ZRETEĽOM na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), najmä na jej článok 61 ods. 3 písm. c),

SO ZRETEĽOM na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdneho dvora (ďalej len „dohoda o dozore a súde“), najmä na jej článok 24,

SO ZRETEĽOM na protokol 3 k dohode o dozore a súde (ďalej len „protokol 3“), najmä na jeho článok 1 ods. 2 časti I a článok 4 ods. 4, článok 6, článok 7 ods. 5 a článok 8 časti II,

PO VYZVANÍ zainteresovaných strán, aby predložili svoje pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1),

keďže:

I.   SKUTOČNOSTI

1.   POSTUP

| (1) | Islandské orgány listom z 1. septembra 2010, ktorý dozorný úrad prijal a zaregistroval v ten istý deň (dokument č. 568140), a v nadväznosti na diskusie uskutočnené pred oznámením, oznámili dozornému úradu poskytnutie štátnej pomoci v súvislosti s výstavbou dátového strediska v obci Reykjanesbær (ďalej len „obec“ alebo „Reykjanesbær“) podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3. Oznámenie sa týkalo výnimiek z daní a poplatkov poskytnutých pri výstavbe dátového strediska (ďalej len „dátové stredisko“) spoločnosťou Verne Holdings ehf. (ďalej len „spoločnosť Verne“) podľa zákona č. 57/2010 a dohody parafovanej 23. októbra 2009 (ďalej len „investičná dohoda“). |
| --- | --- |

(1)

Islandské orgány listom z 1. septembra 2010, ktorý dozorný úrad prijal a zaregistroval v ten istý deň (dokument č. 568140), a v nadväznosti na diskusie uskutočnené pred oznámením, oznámili dozornému úradu poskytnutie štátnej pomoci v súvislosti s výstavbou dátového strediska v obci Reykjanesbær (ďalej len „obec“ alebo „Reykjanesbær“) podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3. Oznámenie sa týkalo výnimiek z daní a poplatkov poskytnutých pri výstavbe dátového strediska (ďalej len „dátové stredisko“) spoločnosťou Verne Holdings ehf. (ďalej len „spoločnosť Verne“) podľa zákona č. 57/2010 a dohody parafovanej 23. októbra 2009 (ďalej len „investičná dohoda“).

| (2) | Po rôznych výmenách korešpondencie (2) dozorný úrad listom z 3. novembra 2010 (dokument č. 573997) informoval islandské orgány, že sa rozhodol začať konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3 v súvislosti s pomocou týkajúcou sa dátového strediska spoločnosti Verne. |
| --- | --- |

(2)

Po rôznych výmenách korešpondencie (2) dozorný úrad listom z 3. novembra 2010 (dokument č. 573997) informoval islandské orgány, že sa rozhodol začať konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3 v súvislosti s pomocou týkajúcou sa dátového strediska spoločnosti Verne.

| (3) | Rozhodnutie dozorného úradu č. 418/10/COL o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) (3). Dozorný úrad vyzval zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k tomuto rozhodnutiu. Zainteresované strany nepredložili žiadne pripomienky. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutie dozorného úradu č. 418/10/COL o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) (3). Dozorný úrad vyzval zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k tomuto rozhodnutiu. Zainteresované strany nepredložili žiadne pripomienky.

| (4) | Listami z 23. novembra 2010, 4. januára, 18. januára a 2. februára 2011 (dokumenty č. 578499, 582634, 583705 a 585546) dozorný úrad súhlasil so žiadosťami islandských orgánov o predĺženie termínu na predloženie pripomienok k rozhodnutiu. |
| --- | --- |

(4)

Listami z 23. novembra 2010, 4. januára, 18. januára a 2. februára 2011 (dokumenty č. 578499, 582634, 583705 a 585546) dozorný úrad súhlasil so žiadosťami islandských orgánov o predĺženie termínu na predloženie pripomienok k rozhodnutiu.

| (5) | V liste z 28. februára 2011 (dokument č. 589033) islandské orgány predložili svoje pripomienky. Dňa 12. apríla 2011 dostal dozorný úrad ďalšie informácie od islandských orgánov (dokument č. 594276). |
| --- | --- |

(5)

V liste z 28. februára 2011 (dokument č. 589033) islandské orgány predložili svoje pripomienky. Dňa 12. apríla 2011 dostal dozorný úrad ďalšie informácie od islandských orgánov (dokument č. 594276).

| (6) | Dozorný úrad a islandské orgány diskutovali o prípade na stretnutí, ktoré sa konalo 27. mája 2011 v Bruseli a na ktoré nadväzoval e-mail dozorného úradu z 1. júna 2011 (dokument č. 599862). Islandské orgány následne predložili informácie prostredníctvom dvoch listov z 21. júna (dokument č. 601641) a 27. júna 2011 (dokument č. 602133). |
| --- | --- |

(6)

Dozorný úrad a islandské orgány diskutovali o prípade na stretnutí, ktoré sa konalo 27. mája 2011 v Bruseli a na ktoré nadväzoval e-mail dozorného úradu z 1. júna 2011 (dokument č. 599862). Islandské orgány následne predložili informácie prostredníctvom dvoch listov z 21. júna (dokument č. 601641) a 27. júna 2011 (dokument č. 602133).

| (7) | Listom z 20. júna 2011, ktorý dozorný úrad prijal 23. júna 2011 (dokument č. 601937), a listom, ktorý dozorný úrad prijal 16. januára 2012 (dokument č. 621366), navyše národná energetická spoločnosť (Landsvirkjun) predložila samostatné doplnkové informácie. |
| --- | --- |

(7)

Listom z 20. júna 2011, ktorý dozorný úrad prijal 23. júna 2011 (dokument č. 601937), a listom, ktorý dozorný úrad prijal 16. januára 2012 (dokument č. 621366), navyše národná energetická spoločnosť (Landsvirkjun) predložila samostatné doplnkové informácie.

| (8) | Listom z 28. septembra 2011 (dokument č. 609826) islandské orgány stiahli svoje oznámenie o opatreniach pomoci týkajúcich sa výstavby dátového strediska. Dozorný úrad následne predložil list zo 4. októbra 2011 (dokument č. 609991), ktorým vzal na vedomie stiahnutie oznámenia a informoval islandské orgány, že podľa článku 8 ods. 2 časti II protokolu 3 ukončí formálne zisťovanie v súvislosti s danými opatreniami, pričom však uviedol, že bude pokračovať vo svojom zisťovaní týkajúcom sa opatrení stanovených v niektorých zmluvách uzatvorených so spoločnosťou Verne v súvislosti s plánovanou výstavbou dátového strediska, ktoré sú stále v platnosti. |
| --- | --- |

(8)

Listom z 28. septembra 2011 (dokument č. 609826) islandské orgány stiahli svoje oznámenie o opatreniach pomoci týkajúcich sa výstavby dátového strediska. Dozorný úrad následne predložil list zo 4. októbra 2011 (dokument č. 609991), ktorým vzal na vedomie stiahnutie oznámenia a informoval islandské orgány, že podľa článku 8 ods. 2 časti II protokolu 3 ukončí formálne zisťovanie v súvislosti s danými opatreniami, pričom však uviedol, že bude pokračovať vo svojom zisťovaní týkajúcom sa opatrení stanovených v niektorých zmluvách uzatvorených so spoločnosťou Verne v súvislosti s plánovanou výstavbou dátového strediska, ktoré sú stále v platnosti.

| (9) | Listom z 25. októbra 2011 (dokument č. 613209) islandské orgány poskytli informácie v odpovedi na uvedený list dozorného úradu zo 4. októbra 2011. Islandské orgány potom predložili ďalšie informácie e-mailom z 30. apríla 2012 (dokument č. 633398). |
| --- | --- |

(9)

Listom z 25. októbra 2011 (dokument č. 613209) islandské orgány poskytli informácie v odpovedi na uvedený list dozorného úradu zo 4. októbra 2011. Islandské orgány potom predložili ďalšie informácie e-mailom z 30. apríla 2012 (dokument č. 633398).

| (10) | Islandské orgány napokon po krátkej diskusii o prípade počas stretnutia islandských orgánov a dozorného úradu, ktoré sa konalo v Bruseli 2. mája 2012, poskytli ďalšie objasňujúce informácie o prípade e-mailami zo 14. a 24. mája 2012 (dokumenty č. 634340, resp. 635757). Ďalšie dokumenty predložili e-mailom z 1. júna 2012 (dokument č. 636529). |
| --- | --- |

(10)

Islandské orgány napokon po krátkej diskusii o prípade počas stretnutia islandských orgánov a dozorného úradu, ktoré sa konalo v Bruseli 2. mája 2012, poskytli ďalšie objasňujúce informácie o prípade e-mailami zo 14. a 24. mája 2012 (dokumenty č. 634340, resp. 635757). Ďalšie dokumenty predložili e-mailom z 1. júna 2012 (dokument č. 636529).

2.   KONTEXT

2.1   Príjemca

| (11) | Verne Holdings ehf. je súkromná spoločnosť, ktorá bola na Islande zaregistrovaná v júni 2007. Spoločnosť Verne Holdings ehf. je úplným vlastníkom troch dcérskych spoločností: spoločnosti Verne Global, Inc., zaregistrovanej v Spojených štátoch amerických, spoločnosti Verne Global Ltd., zaregistrovanej v Spojenom kráľovstve a spoločnosti Verne Real Estate ehf., zaregistrovanej na Islande v marci 2008 (4). |
| --- | --- |

(11)

Verne Holdings ehf. je súkromná spoločnosť, ktorá bola na Islande zaregistrovaná v júni 2007. Spoločnosť Verne Holdings ehf. je úplným vlastníkom troch dcérskych spoločností: spoločnosti Verne Global, Inc., zaregistrovanej v Spojených štátoch amerických, spoločnosti Verne Global Ltd., zaregistrovanej v Spojenom kráľovstve a spoločnosti Verne Real Estate ehf., zaregistrovanej na Islande v marci 2008 (4).

| (12) | Podľa informácií od islandských orgánov vlastní spoločnosť Verne Holdings ehf. viacero menšinových akcionárov, z ktorých dvaja najväčší sú spoločnosť Novator, ktorá je globálnym investorom, a spoločnosť Teha Investments S.a.r.l. Z poskytnutých informácií ďalej vyplýva, že značný podiel spoločnosti Verne Holdings ehf. vlastní jej vedenie. |
| --- | --- |

(12)

Podľa informácií od islandských orgánov vlastní spoločnosť Verne Holdings ehf. viacero menšinových akcionárov, z ktorých dvaja najväčší sú spoločnosť Novator, ktorá je globálnym investorom, a spoločnosť Teha Investments S.a.r.l. Z poskytnutých informácií ďalej vyplýva, že značný podiel spoločnosti Verne Holdings ehf. vlastní jej vedenie.

2.2   Uzatvorené zmluvy

| (13) | Podľa neskôr stiahnutého oznámenia islandské orgány plánovali v súlade s usmerneniami dozorného úradu o pomoci na podporu regionálneho rozvoja (ďalej len „usmernenia o regionálnej pomoci“) poskytnúť spoločnosti Verne pomoc pri výstavbe dátového strediska v regióne oprávnenom na regionálnu pomoc podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, s cieľom podporiť regionálny rozvoj v podobe rôznych výnimiek zo štátnych a z obecných daní, uvedených v investičnej dohode. |
| --- | --- |

(13)

Podľa neskôr stiahnutého oznámenia islandské orgány plánovali v súlade s usmerneniami dozorného úradu o pomoci na podporu regionálneho rozvoja (ďalej len „usmernenia o regionálnej pomoci“) poskytnúť spoločnosti Verne pomoc pri výstavbe dátového strediska v regióne oprávnenom na regionálnu pomoc podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, s cieľom podporiť regionálny rozvoj v podobe rôznych výnimiek zo štátnych a z obecných daní, uvedených v investičnej dohode.

| (14) | Diskusie medzi islandskými orgánmi a spoločnosťou Verne, ktoré sa začali koncom roka 2008 (po vypuknutí finančnej krízy na Islande v októbri 2008) (5), viedli k investičnej dohode, na základe ktorej spoločnosť Verne získala rôzne výnimky z daní. Podľa islandských orgánov bola konečná verzia návrhu memoranda o porozumení týkajúceho sa investičnej dohody schválená v apríli 2009, ale memorandum sa nepodpísalo. Investičná dohoda bola neskôr uzatvorená 23. októbra 2009, keď ju parafovali výkonný riaditeľ spoločnosti Verne a úradník ministerstva priemyslu (6). Nadobudnutie účinnosti investičnej dohody bolo podmienené súhlasom zo strany parlamentu a schválením zo strany predstavenstva spoločnosti Verne a dozorného úradu. Dňa 12. decembra 2009 bol islandskému parlamentu predložený návrh zákona oprávňujúceho islandské orgány uzatvoriť investičnú dohodu so spoločnosťou Verne. Dňa 7. júna 2010 islandský parlament prijal zákon č. 57/2010 (ďalej len „zákon o spoločnosti Verne“) oprávňujúci ministerstvo priemyslu uzatvoriť v mene islandských orgánov investičnú dohodu so spoločnosťou Verne okrem iného na účely poskytnutia rôznych úľav na daniach a poplatkoch v súvislosti s výstavbou dátového strediska (7). |
| --- | --- |

(14)

Diskusie medzi islandskými orgánmi a spoločnosťou Verne, ktoré sa začali koncom roka 2008 (po vypuknutí finančnej krízy na Islande v októbri 2008) (5), viedli k investičnej dohode, na základe ktorej spoločnosť Verne získala rôzne výnimky z daní. Podľa islandských orgánov bola konečná verzia návrhu memoranda o porozumení týkajúceho sa investičnej dohody schválená v apríli 2009, ale memorandum sa nepodpísalo. Investičná dohoda bola neskôr uzatvorená 23. októbra 2009, keď ju parafovali výkonný riaditeľ spoločnosti Verne a úradník ministerstva priemyslu (6). Nadobudnutie účinnosti investičnej dohody bolo podmienené súhlasom zo strany parlamentu a schválením zo strany predstavenstva spoločnosti Verne a dozorného úradu. Dňa 12. decembra 2009 bol islandskému parlamentu predložený návrh zákona oprávňujúceho islandské orgány uzatvoriť investičnú dohodu so spoločnosťou Verne. Dňa 7. júna 2010 islandský parlament prijal zákon č. 57/2010 (ďalej len „zákon o spoločnosti Verne“) oprávňujúci ministerstvo priemyslu uzatvoriť v mene islandských orgánov investičnú dohodu so spoločnosťou Verne okrem iného na účely poskytnutia rôznych úľav na daniach a poplatkoch v súvislosti s výstavbou dátového strediska (7).

| (15) | Dňa 28. septembra 2011 islandské orgány informovali dozorný úrad, že investičná dohoda bola zrušená. |
| --- | --- |

(15)

Dňa 28. septembra 2011 islandské orgány informovali dozorný úrad, že investičná dohoda bola zrušená.

| (16) | Ako však islandské orgány uviedli v liste z 25. októbra 2011 (8)„jedinou výhodou, ktorá už nadobudla účinnosť, je odpustenie obecných daní obcou Reykjanesbær, a to na základe podmienok dohody o licenciách a poplatkoch“ (9). Zmluva bola podpísaná 4. novembra 2009. Ako však uviedli islandské orgány, opatrenia nadobudli účinnosť už začiatkom roka 2009 (10). Úľavy na obecných daniach a poplatkoch uvedené v tejto zmluve sú teda predmetom posúdenia štátnej pomoci v predmetnom prípade:






  — | obecná daň z nehnuteľností a |
| --- | --- | --- |

(16)

Ako však islandské orgány uviedli v liste z 25. októbra 2011 (8)„jedinou výhodou, ktorá už nadobudla účinnosť, je odpustenie obecných daní obcou Reykjanesbær, a to na základe podmienok dohody o licenciách a poplatkoch“ (9). Zmluva bola podpísaná 4. novembra 2009. Ako však uviedli islandské orgány, opatrenia nadobudli účinnosť už začiatkom roka 2009 (10). Úľavy na obecných daniach a poplatkoch uvedené v tejto zmluve sú teda predmetom posúdenia štátnej pomoci v predmetnom prípade:

—

obecná daň z nehnuteľností a

| — | obecná daň z výstavby ulíc. |
| --- | --- |

—

obecná daň z výstavby ulíc.

| (17) | Okrem toho nadobudli účinnosť a neboli zrušené – a teda sú predmetom posúdenia štátnej pomoci v tomto rozhodnutí – opatrenia podľa týchto zmlúv, ktoré spoločnosť Verne podpísala v rokoch 2008 a 2009:






  — | „zmluva o kúpe nehnuteľností“ (so štátnou pokladnicou), |
| --- | --- | --- |

(17)

Okrem toho nadobudli účinnosť a neboli zrušené – a teda sú predmetom posúdenia štátnej pomoci v tomto rozhodnutí – opatrenia podľa týchto zmlúv, ktoré spoločnosť Verne podpísala v rokoch 2008 a 2009:

—

„zmluva o kúpe nehnuteľností“ (so štátnou pokladnicou),

| — | „zmluva o prenájme pozemku“ a „doplnková zmluva o prenájme“ (so štátnou pokladnicou), |
| --- | --- |

—

„zmluva o prenájme pozemku“ a „doplnková zmluva o prenájme“ (so štátnou pokladnicou),

| — | „zmluva o dodávke elektrickej energie” (so spoločnosťou Landsvirkjun). |
| --- | --- |

—

„zmluva o dodávke elektrickej energie” (so spoločnosťou Landsvirkjun).

| (18) | Posudzované zmluvy a opatrenia sú podrobnejšie opísané v časti 3. |
| --- | --- |

(18)

Posudzované zmluvy a opatrenia sú podrobnejšie opísané v časti 3.

| (19) | Spoločnosť Verne ďalej 26. februára 2008 uzavrela zmluvu o širokopásmových službách so spoločnosťou Farice. Islandské orgány uviedli, že táto zmluva bola zrušená. |
| --- | --- |

(19)

Spoločnosť Verne ďalej 26. februára 2008 uzavrela zmluvu o širokopásmových službách so spoločnosťou Farice. Islandské orgány uviedli, že táto zmluva bola zrušená.

2.3   Stručný opis projektu, pozemku a bývalého vojenského priestoru

| (20) | Spoločnosť Verne pôvodne plánovala postaviť v troch fázach počas obdobia siedmich rokov areál vysokospoľahlivého a vysokokapacitného veľkoobchodného dátového strediska v obci Reykjanesbær, ktorá sa nachádza v juhozápadnej časti Islandu (11). |
| --- | --- |

(20)

Spoločnosť Verne pôvodne plánovala postaviť v troch fázach počas obdobia siedmich rokov areál vysokospoľahlivého a vysokokapacitného veľkoobchodného dátového strediska v obci Reykjanesbær, ktorá sa nachádza v juhozápadnej časti Islandu (11).

| (21) | Celkové investičné náklady na celý projekt, ktoré pôvodne plánovala vyčleniť spoločnosť Verne, sa v roku 2010 odhadovali na 726 miliónov USD (12). |
| --- | --- |

(21)

Celkové investičné náklady na celý projekt, ktoré pôvodne plánovala vyčleniť spoločnosť Verne, sa v roku 2010 odhadovali na 726 miliónov USD (12).

| (22) | Od týchto plánov sa neskôr v dôsledku zmeny hospodárskej situácie na Islande upustilo a investičná dohoda z 23. októbra 2009 bola 23. septembra 2011 zrušená. Podľa informácií poskytnutých islandskými orgánmi 25. októbra 2011 spoločnosť Verne podpísala „s islandskými orgánmi upravený investičný plán pod záštitou investičnej schémy pre všeobecnú pomoc (13)“. V upravenom investičnom pláne sa počíta s investíciou, ktorá by podľa informácií poskytnutých islandskými orgánmi mohla prekročiť sumu 675 miliónov USD nad úrovňou predchádzajúcej prípravnej investície. Podľa médií už bola prvá fáza uvedená do prevádzky, pričom oficiálne bola otvorená vo februári 2012 (14), keď boli ohlásení prví zákazníci. |
| --- | --- |

(22)

Od týchto plánov sa neskôr v dôsledku zmeny hospodárskej situácie na Islande upustilo a investičná dohoda z 23. októbra 2009 bola 23. septembra 2011 zrušená. Podľa informácií poskytnutých islandskými orgánmi 25. októbra 2011 spoločnosť Verne podpísala „s islandskými orgánmi upravený investičný plán pod záštitou investičnej schémy pre všeobecnú pomoc (13)“. V upravenom investičnom pláne sa počíta s investíciou, ktorá by podľa informácií poskytnutých islandskými orgánmi mohla prekročiť sumu 675 miliónov USD nad úrovňou predchádzajúcej prípravnej investície. Podľa médií už bola prvá fáza uvedená do prevádzky, pričom oficiálne bola otvorená vo februári 2012 (14), keď boli ohlásení prví zákazníci.

| (23) | V rámci pôvodného investičného plánu spoločnosť Verne kúpila 26. februára 2008 päť budov na predmetnom pozemku v časti Valhallarbraut obce Reykjanesbær s celkovou rozlohou 31 000 m2, medzi ktoré patrili dva veľké sklady s rozlohou 11 064 a 16 606 m2, ktoré sú podrobnejšie opísané v časti 3.2 (15). Tri menšie budovy pôvodne spoločnosť Verne plánovala zbúrať (16). |
| --- | --- |

(23)

V rámci pôvodného investičného plánu spoločnosť Verne kúpila 26. februára 2008 päť budov na predmetnom pozemku v časti Valhallarbraut obce Reykjanesbær s celkovou rozlohou 31 000 m2, medzi ktoré patrili dva veľké sklady s rozlohou 11 064 a 16 606 m2, ktoré sú podrobnejšie opísané v časti 3.2 (15). Tri menšie budovy pôvodne spoločnosť Verne plánovala zbúrať (16).

| (24) | Dňa 9. mája 2008 podpísala spoločnosť Verne s islandskou štátnou pokladnicou samostatnú zmluvu o prenájme pozemku s rozlohou 9,6 hektára (17) na obdobie 99 rokov. |
| --- | --- |

(24)

Dňa 9. mája 2008 podpísala spoločnosť Verne s islandskou štátnou pokladnicou samostatnú zmluvu o prenájme pozemku s rozlohou 9,6 hektára (17) na obdobie 99 rokov.

| (25) | Pozemok sa nachádza na adrese Valhallarbraut 868, Reykjanesbær, vedľa medzinárodného letiska v Keflavíku (18). Je súčasťou bývalej americkej vojenskej základne. V roku 1951 islandský štát uzatvoril dohodu o obranne s vládou Spojených štátov, podľa ktorej poskytol vojenskému námorníctvu Spojených štátov okrem iného pozemok na vojenskú základňu vrátane priestoru medzinárodného letiska. V roku 2006 vojenské námorníctvo Spojených štátov opustilo Island a oblasť spolu s budovami odovzdalo islandskému štátu. Zákonom č. 176/2006, ktorý prijal islandský parlament v decembri 2006, sa stanovila regulácia oblasti a vymedzili sa hranice priestoru letiska (zóna A) (19) bezpečnostnej oblasti určenej na obranné účely (zóna B) a napokon oblasti určenej na civilné využitie (zóna C). Zóna C má celkovú rozlohu 59,7 km2. |
| --- | --- |

(25)

Pozemok sa nachádza na adrese Valhallarbraut 868, Reykjanesbær, vedľa medzinárodného letiska v Keflavíku (18). Je súčasťou bývalej americkej vojenskej základne. V roku 1951 islandský štát uzatvoril dohodu o obranne s vládou Spojených štátov, podľa ktorej poskytol vojenskému námorníctvu Spojených štátov okrem iného pozemok na vojenskú základňu vrátane priestoru medzinárodného letiska. V roku 2006 vojenské námorníctvo Spojených štátov opustilo Island a oblasť spolu s budovami odovzdalo islandskému štátu. Zákonom č. 176/2006, ktorý prijal islandský parlament v decembri 2006, sa stanovila regulácia oblasti a vymedzili sa hranice priestoru letiska (zóna A) (19) bezpečnostnej oblasti určenej na obranné účely (zóna B) a napokon oblasti určenej na civilné využitie (zóna C). Zóna C má celkovú rozlohu 59,7 km2.

| (26) | Dňa 24. októbra 2006 bol vytvorený špeciálny subjekt Keflavík Airport Development Corporation, KADECO (Þróunarfélag Keflavíkur ehf.), ktorý je v plnom vlastníctve islandského štátu, aby v mene štátu spravoval nehnuteľnosti v zóne C a aby čo najskôr umožnil ziskové civilné využívanie tejto oblasti (20). Spoločnosť KADECO funguje ako spoločnosť s ručením obmedzeným, ale v zmysle niektorých zákonov, okrem iného zákona o verejnom obstarávaní, sa považuje za verejný subjekt, ako je uvedené v zmluve o službách uzatvorenej 8. decembra 2006 medzi spoločnosťou KADECO a štátnou pokladnicou (ďalej len „zmluva o službách“) (21). Jedinou funkciou spoločnosti KADECO je rozvíjať, spravovať a predávať alebo prenajímať nehnuteľnosti vo vymedzenej oblasti (zóna C). |
| --- | --- |

(26)

Dňa 24. októbra 2006 bol vytvorený špeciálny subjekt Keflavík Airport Development Corporation, KADECO (Þróunarfélag Keflavíkur ehf.), ktorý je v plnom vlastníctve islandského štátu, aby v mene štátu spravoval nehnuteľnosti v zóne C a aby čo najskôr umožnil ziskové civilné využívanie tejto oblasti (20). Spoločnosť KADECO funguje ako spoločnosť s ručením obmedzeným, ale v zmysle niektorých zákonov, okrem iného zákona o verejnom obstarávaní, sa považuje za verejný subjekt, ako je uvedené v zmluve o službách uzatvorenej 8. decembra 2006 medzi spoločnosťou KADECO a štátnou pokladnicou (ďalej len „zmluva o službách“) (21). Jedinou funkciou spoločnosti KADECO je rozvíjať, spravovať a predávať alebo prenajímať nehnuteľnosti vo vymedzenej oblasti (zóna C).

| (27) | Podľa článku 5 zákona č. 176/2006 zákonné pravidlá v súvislosti s daňami a poplatkami platia pre všetky oblasti v zónach A a C od chvíle ich prevzatia do civilného užívania na základe zmluvy o predaji alebo prenájme. |
| --- | --- |

(27)

Podľa článku 5 zákona č. 176/2006 zákonné pravidlá v súvislosti s daňami a poplatkami platia pre všetky oblasti v zónach A a C od chvíle ich prevzatia do civilného užívania na základe zmluvy o predaji alebo prenájme.

Image

3.   POSUDZOVANÉ OPATRENIA

3.1   Úvod

| (28) | Medzi opatrenia pôvodne oznámené islandskými orgánmi, ktoré podľa nich zahŕňali štátnu pomoc, patrili:






  1. | sadzba dane z príjmu právnických osôb |
| --- | --- | --- |

(28)

Medzi opatrenia pôvodne oznámené islandskými orgánmi, ktoré podľa nich zahŕňali štátnu pomoc, patrili:

1.

sadzba dane z príjmu právnických osôb

| 2. | pravidlá odpisovania |
| --- | --- |

2.

pravidlá odpisovania

| 3. | priemyselné a trhové poplatky |
| --- | --- |

3.

priemyselné a trhové poplatky

| 4. | kolkovné |
| --- | --- |

4.

kolkovné

| 5. | poplatok za územné plánovanie |
| --- | --- |

5.

poplatok za územné plánovanie

| 6. | dovozné clá |
| --- | --- |

6.

dovozné clá

| 7. | odloženie platby DPH za dovoz a elektrickú energiu |
| --- | --- |

7.

odloženie platby DPH za dovoz a elektrickú energiu

| 8. | poplatok za kontrolu bezpečnosti výroby elektrickej energie |
| --- | --- |

8.

poplatok za kontrolu bezpečnosti výroby elektrickej energie

| 9. | záruka týkajúca sa dane z čistej hodnoty |
| --- | --- |

9.

záruka týkajúca sa dane z čistej hodnoty

| 10. | obecná daň z nehnuteľností |
| --- | --- |

10.

obecná daň z nehnuteľností

Tieto opatrenia boli stanovené v investičnej dohode a v zákone o spoločnosti Verne. Okrem toho sa v investičnej dohode a v zákone o spoločnosti Verne uvádzala výnimka z jednorazovej obecnej dane:

| 11. | obecná daň z výstavby ulíc. |
| --- | --- |

11.

obecná daň z výstavby ulíc.

| (29) | Obec a spoločnosť Verne rokovali o obecnej dani z nehnuteľností aj o obecnej dani z výstavby ulíc, pričom 4. novembra 2009 uzatvorili túto dohodu:






  — | dohoda o licenciách a poplatkoch. |
| --- | --- | --- |

(29)

Obec a spoločnosť Verne rokovali o obecnej dani z nehnuteľností aj o obecnej dani z výstavby ulíc, pričom 4. novembra 2009 uzatvorili túto dohodu:

—

dohoda o licenciách a poplatkoch.

| (30) | Islandské orgány ďalej na účely právnej istoty oznámili tieto zmluvy, ktoré podľa nich nezahŕňali štátnu pomoc:






  — | zmluva o kúpe nehnuteľností, |
| --- | --- | --- |

(30)

Islandské orgány ďalej na účely právnej istoty oznámili tieto zmluvy, ktoré podľa nich nezahŕňali štátnu pomoc:

—

zmluva o kúpe nehnuteľností,

| — | zmluva o prenájme pozemku, |
| --- | --- |

—

zmluva o prenájme pozemku,

| — | zmluva o dodávke elektrickej energie. |
| --- | --- |

—

zmluva o dodávke elektrickej energie.

| (31) | Rozhodnutie č. 418/10/COL o začatí konania vo veci formálneho zisťovania sa navyše týkalo ešte jednej zmluvy, ktorá bola neskôr zrušená:






  — | zmluva o širokopásmových službách uzatvorená 26. februára 2008 so spoločnosťou Farice. |
| --- | --- | --- |

(31)

Rozhodnutie č. 418/10/COL o začatí konania vo veci formálneho zisťovania sa navyše týkalo ešte jednej zmluvy, ktorá bola neskôr zrušená:

—

zmluva o širokopásmových službách uzatvorená 26. februára 2008 so spoločnosťou Farice.

3.2   Zmluva o kúpe nehnuteľností

| (32) | Zmluva o kúpe nehnuteľností, na základe ktorej spoločnosť Verne kúpila päť nehnuteľností od islandskej štátnej pokladnice, bola podpísaná 26. februára 2008. Kúpna cena vo výške 14,5 milióna USD bola rozdelená na zálohu vo výške 25 000 USD, zaplatenú 26. februára 2008, a konečnú platbu, ktorá sa mala uskutočniť 26. marca 2008. |
| --- | --- |

(32)

Zmluva o kúpe nehnuteľností, na základe ktorej spoločnosť Verne kúpila päť nehnuteľností od islandskej štátnej pokladnice, bola podpísaná 26. februára 2008. Kúpna cena vo výške 14,5 milióna USD bola rozdelená na zálohu vo výške 25 000 USD, zaplatenú 26. februára 2008, a konečnú platbu, ktorá sa mala uskutočniť 26. marca 2008.

| (33) | Medzi päť budov nachádzajúcich sa v časti Valhallarbraut, postavených v rokoch 1951 až 1958, ktoré kúpila spoločnosť Verne, patria:








  1. | budova č. 868 | sklad/zásobovacia budova NATO | 11 064 m2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. | budova č. 869 | sklad „Navy Exchange“ | 16 606 m2 |
| 3. | budova č. 872 | sklad/chladiareň | 1 009 m2 |
| 4. | budova č. 866 | sklad | 782 m2 |
| 5. | budova č. 864 | elektráreň | 1 547 m2 |

(33)

Medzi päť budov nachádzajúcich sa v časti Valhallarbraut, postavených v rokoch 1951 až 1958, ktoré kúpila spoločnosť Verne, patria:

1.

budova č. 868

sklad/zásobovacia budova NATO

11 064 m2

2.

budova č. 869

sklad „Navy Exchange“

16 606 m2

3.

budova č. 872

sklad/chladiareň

1 009 m2

4.

budova č. 866

sklad

782 m2

5.

budova č. 864

elektráreň

1 547 m2

Image

| (34) | Prevod vlastníckeho práva bol podpísaný 9. mája 2008. Podľa informácií poskytnutých islandskými orgánmi spoločnosť Verne v rokoch 2008 a 2009 zrenovovala dva veľké sklady (budovy č. 868 a 869) v rámci pôvodne plánovaného areálu zahŕňajúceho viacero budov (pozri obrázok 2) (22). |
| --- | --- |

(34)

Prevod vlastníckeho práva bol podpísaný 9. mája 2008. Podľa informácií poskytnutých islandskými orgánmi spoločnosť Verne v rokoch 2008 a 2009 zrenovovala dva veľké sklady (budovy č. 868 a 869) v rámci pôvodne plánovaného areálu zahŕňajúceho viacero budov (pozri obrázok 2) (22).

| (35) | Prílohu D k zmluve o kúpe nehnuteľností tvorí správa o životnom prostredí z 29. novembra 2007, ktorú si nechala vypracovať spoločnosť Verne (23). V správe sa opisujú dve stavby, ktoré sa na pozemku nachádzajú spolu s piatimi budovami kúpenými spoločnosťou Verne 26. februára 2008: malú rozvodňu (budova č. 867) postavenú v roku 1979 a skladovací stan/zásobovací sklad (budova č. 889) (24) postavený v roku 1985. Tieto stavby nie sú uvedené v zmluve o kúpe nehnuteľností a zdá sa, že boli zbúrané alebo odstránené. |
| --- | --- |

(35)

Prílohu D k zmluve o kúpe nehnuteľností tvorí správa o životnom prostredí z 29. novembra 2007, ktorú si nechala vypracovať spoločnosť Verne (23). V správe sa opisujú dve stavby, ktoré sa na pozemku nachádzajú spolu s piatimi budovami kúpenými spoločnosťou Verne 26. februára 2008: malú rozvodňu (budova č. 867) postavenú v roku 1979 a skladovací stan/zásobovací sklad (budova č. 889) (24) postavený v roku 1985. Tieto stavby nie sú uvedené v zmluve o kúpe nehnuteľností a zdá sa, že boli zbúrané alebo odstránené.

Image

3.3   Zmluva o prenájme pozemku a doplnková zmluva o prenájme

| (36) | Dňa 9. mája 2008 bola podpísaná samostatná zmluva o prenájme pozemku medzi spoločnosťou Verne a islandskou štátnou pokladnicou. Na základe tejto zmluvy si spoločnosť Verne prenajala pozemok s rozlohou 9,6 hektára spolu so všetkým príslušenstvom, zariadeniami a vylepšeniami, ktoré sa na ňom nachádzali. Pozemok zaregistrovaný v islandskom katastri nehnuteľností pod číslom 214247 na adrese Valhallarbraut 868, Reykjanesbær, sa nachádza vnútri hraníc bývalej leteckej základne v Keflavíku vedľa Medzinárodného letiska Keflavík (pozri obrázok 4). Všetkých päť budov, ktoré kúpila spoločnosť Verne, sa nachádza na tomto pozemku. V čase prenájmu sa tento pozemok nevyužíval v plnej miere (pozri obrázky 2 a 3). |
| --- | --- |

(36)

Dňa 9. mája 2008 bola podpísaná samostatná zmluva o prenájme pozemku medzi spoločnosťou Verne a islandskou štátnou pokladnicou. Na základe tejto zmluvy si spoločnosť Verne prenajala pozemok s rozlohou 9,6 hektára spolu so všetkým príslušenstvom, zariadeniami a vylepšeniami, ktoré sa na ňom nachádzali. Pozemok zaregistrovaný v islandskom katastri nehnuteľností pod číslom 214247 na adrese Valhallarbraut 868, Reykjanesbær, sa nachádza vnútri hraníc bývalej leteckej základne v Keflavíku vedľa Medzinárodného letiska Keflavík (pozri obrázok 4). Všetkých päť budov, ktoré kúpila spoločnosť Verne, sa nachádza na tomto pozemku. V čase prenájmu sa tento pozemok nevyužíval v plnej miere (pozri obrázky 2 a 3).

| (37) | Dĺžka trvania zmluvy o prenájme je 99 rokov. Celková výška nájomného za pozemok bola 0,8 USD (80 amerických centov) za m2 ročne bez doložky o úprave ceny. Islandské orgány počas konania vo veci formálneho zisťovania informovali dozorný úrad, že 30. júna 2009 sa zmenili a doplnili podmienky zmluvy o prenájme pozemku, keď obec a spoločnosť Verne podpísali zmluvu upravujúcu cenu nájomného a stanovujúcu odklad platby nájomného (ďalej len „doplnková zmluva“). V tomto prípade je teda predmetom posúdenia dozorným úradom zmluva o prenájme pozemku zmenená a doplnená doplnkovou zmluvou. |
| --- | --- |

(37)

Dĺžka trvania zmluvy o prenájme je 99 rokov. Celková výška nájomného za pozemok bola 0,8 USD (80 amerických centov) za m2 ročne bez doložky o úprave ceny. Islandské orgány počas konania vo veci formálneho zisťovania informovali dozorný úrad, že 30. júna 2009 sa zmenili a doplnili podmienky zmluvy o prenájme pozemku, keď obec a spoločnosť Verne podpísali zmluvu upravujúcu cenu nájomného a stanovujúcu odklad platby nájomného (ďalej len „doplnková zmluva“). V tomto prípade je teda predmetom posúdenia dozorným úradom zmluva o prenájme pozemku zmenená a doplnená doplnkovou zmluvou.

| (38) | V doplnkovej zmluve o prenájme sa stanovuje obdobie bez platenia nájomného do 1. apríla 2010. Zmenená cena ročného prenájmu predstavuje 60 ISK za m2, pričom je indexovaná podľa islandského indexu stavebných nákladov. |
| --- | --- |

(38)

V doplnkovej zmluve o prenájme sa stanovuje obdobie bez platenia nájomného do 1. apríla 2010. Zmenená cena ročného prenájmu predstavuje 60 ISK za m2, pričom je indexovaná podľa islandského indexu stavebných nákladov.

Image

3.4   Dohoda o licenciách a poplatkoch

| (39) | Dňa 4. novembra 2009 spoločnosť Verne a obec podpísali dohodu (ďalej len „dohoda o licenciách a poplatkoch“) okrem iného o výnimkách zo zákonných pravidiel týkajúcich sa:






  — | obecnej dane z nehnuteľností a |
| --- | --- | --- |

(39)

Dňa 4. novembra 2009 spoločnosť Verne a obec podpísali dohodu (ďalej len „dohoda o licenciách a poplatkoch“) okrem iného o výnimkách zo zákonných pravidiel týkajúcich sa:

—

obecnej dane z nehnuteľností a

| — | obecnej dane z výstavby ulíc. |
| --- | --- |

—

obecnej dane z výstavby ulíc.

| (40) | V dohode o licenciách a poplatkoch sa nestanovujú žiadne časové obmedzenia výnimiek. |
| --- | --- |

(40)

V dohode o licenciách a poplatkoch sa nestanovujú žiadne časové obmedzenia výnimiek.

| (41) | Podľa informácií poskytnutých islandskými orgánmi dohoda o licenciách a poplatkoch nadobudla účinnosť začiatkom roka 2009, hoci podpísaná bola až 4. novembra 2009 (25). |
| --- | --- |

(41)

Podľa informácií poskytnutých islandskými orgánmi dohoda o licenciách a poplatkoch nadobudla účinnosť začiatkom roka 2009, hoci podpísaná bola až 4. novembra 2009 (25).

3.4.1   Islandské právne predpisy upravujúce obecné dane, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia

| (42) | Podľa islandských právnych predpisov sa obecná daň z nehnuteľností (fasteignaskattur) vyberá každoročne na všetky nehnuteľnosti (26) (pozemky a budovy vrátane priemyselných nehnuteľností) ocenené podľa zákona č. 6/2001 o katastri a oceňovaní nehnuteľností k 31. decembru predchádzajúceho roka. |
| --- | --- |

(42)

Podľa islandských právnych predpisov sa obecná daň z nehnuteľností (fasteignaskattur) vyberá každoročne na všetky nehnuteľnosti (26) (pozemky a budovy vrátane priemyselných nehnuteľností) ocenené podľa zákona č. 6/2001 o katastri a oceňovaní nehnuteľností k 31. decembru predchádzajúceho roka.

| (43) | V článku 4 ods. 2 zákona č. 4/1995 o zdrojoch príjmov obcí sa stanovuje, že vlastník nehnuteľnosti platí daň s výnimkou prípadov prenajatého pozemku, keď daň platí užívateľ (nájomník). |
| --- | --- |

(43)

V článku 4 ods. 2 zákona č. 4/1995 o zdrojoch príjmov obcí sa stanovuje, že vlastník nehnuteľnosti platí daň s výnimkou prípadov prenajatého pozemku, keď daň platí užívateľ (nájomník).

| (44) | Podľa článku 3 zákona č. 4/1995 je základom dane hodnota nehnuteľnosti, ktorú podľa zákona č. 6/2001 o katastri a oceňovaní nehnuteľností stanovujú Islandské registre (Þjóðskrá Íslands). Sadzba dane, ktorú každý rok stanovujú jednotlivé obce, sa môže pohybovať v rozsahu od nuly po maximálne 1,65 % oficiálnej hodnoty nehnuteľnosti. Podľa informácií poskytnutých islandskými orgánmi je príslušná sadzba dane v obci Reykjanesbær vo výške 1,65 %. Obecná daň z nehnuteľností sa vyberá na všetky existujúce budovy (a pozemky). Na nové budovy a prístavby sa daň vyberá po ocenení nehnuteľnosti podľa zákona č. 6/2001. |
| --- | --- |

(44)

Podľa článku 3 zákona č. 4/1995 je základom dane hodnota nehnuteľnosti, ktorú podľa zákona č. 6/2001 o katastri a oceňovaní nehnuteľností stanovujú Islandské registre (Þjóðskrá Íslands). Sadzba dane, ktorú každý rok stanovujú jednotlivé obce, sa môže pohybovať v rozsahu od nuly po maximálne 1,65 % oficiálnej hodnoty nehnuteľnosti. Podľa informácií poskytnutých islandskými orgánmi je príslušná sadzba dane v obci Reykjanesbær vo výške 1,65 %. Obecná daň z nehnuteľností sa vyberá na všetky existujúce budovy (a pozemky). Na nové budovy a prístavby sa daň vyberá po ocenení nehnuteľnosti podľa zákona č. 6/2001.

| (45) | V článku 3 zákona č. 153/2006 o dani z výstavby ulíc (gatnagerðargjald) sa stanovuje, že daň z výstavby ulíc je jednorazová daň, ktorú obce na Islande vyberajú z nehnuteľností vo všetkých mestských oblastiach. Podľa zákona č. 153/2006 sú obce povinné túto daň vyberať, pričom si môžu zvoliť sadzbu dane vo výške maximálne 15 % z oficiálnych stavebných nákladov na m2, ako ich stanovuje Islandský štatistický úrad. Základom dane je povolená stavba na príslušnom pozemku v súlade s mestským plánovaním alebo vydaným stavebným povolením. |
| --- | --- |

(45)

V článku 3 zákona č. 153/2006 o dani z výstavby ulíc (gatnagerðargjald) sa stanovuje, že daň z výstavby ulíc je jednorazová daň, ktorú obce na Islande vyberajú z nehnuteľností vo všetkých mestských oblastiach. Podľa zákona č. 153/2006 sú obce povinné túto daň vyberať, pričom si môžu zvoliť sadzbu dane vo výške maximálne 15 % z oficiálnych stavebných nákladov na m2, ako ich stanovuje Islandský štatistický úrad. Základom dane je povolená stavba na príslušnom pozemku v súlade s mestským plánovaním alebo vydaným stavebným povolením.

3.4.2   Výnimky zo zákonných pravidiel v prípade spoločnosti Verne

| (46) | V súvislosti s nehnuteľnosťami spoločnosti Verne v časti Valhallarbraut sa v dohode o licenciách a poplatkoch uvádzajú tieto výnimky zo zákonných pravidiel:






  a) | spoločnosti Verne sa zaručuje, že bude platiť daň z nehnuteľností vo výške maximálne 1,65 % (ktorú v súčasnosti vo všeobecnosti vyberá obec Reykjanesbær) za všetky budovy, priestory a zariadenia, ktoré táto spoločnosť vlastní alebo má v prenájme, a to aj v v prípade, ak by sa v budúcnosti sadzba dane zvýšila (27); |
| --- | --- | --- |

(46)

V súvislosti s nehnuteľnosťami spoločnosti Verne v časti Valhallarbraut sa v dohode o licenciách a poplatkoch uvádzajú tieto výnimky zo zákonných pravidiel:

a)

spoločnosti Verne sa zaručuje, že bude platiť daň z nehnuteľností vo výške maximálne 1,65 % (ktorú v súčasnosti vo všeobecnosti vyberá obec Reykjanesbær) za všetky budovy, priestory a zariadenia, ktoré táto spoločnosť vlastní alebo má v prenájme, a to aj v v prípade, ak by sa v budúcnosti sadzba dane zvýšila (27);

| b) | základ obecnej dane z nehnuteľností pre nehnuteľnosti, ktorú kúpila spoločnosť Verne na základe zmluvy o kúpe nehnuteľností, je stanovený na 1 030 600 000 ISK, čo zodpovedá oficiálnej hodnote z roku 2008 dvoch veľkých skladových budov (č. 868 a 869) kúpených spoločnosťou Verne, pričom sa nezohľadňuje hodnota ďalších troch zakúpených budov (č. 864, 866 a 872) ani prenajatého pozemku s rozlohou 9,6 ha (28); |
| --- | --- |

b)

základ obecnej dane z nehnuteľností pre nehnuteľnosti, ktorú kúpila spoločnosť Verne na základe zmluvy o kúpe nehnuteľností, je stanovený na 1 030 600 000 ISK, čo zodpovedá oficiálnej hodnote z roku 2008 dvoch veľkých skladových budov (č. 868 a 869) kúpených spoločnosťou Verne, pričom sa nezohľadňuje hodnota ďalších troch zakúpených budov (č. 864, 866 a 872) ani prenajatého pozemku s rozlohou 9,6 ha (28);

| c) | základ obecnej dane z nehnuteľností je upravený podľa islandského indexu stavebných nákladov v mesiaci, v ktorom spoločnosť Verne začne vykonávať zákaznícke operácie alebo v ktorom sa budova stane funkčnou, a nie v deň kúpy (29); |
| --- | --- |

c)

základ obecnej dane z nehnuteľností je upravený podľa islandského indexu stavebných nákladov v mesiaci, v ktorom spoločnosť Verne začne vykonávať zákaznícke operácie alebo v ktorom sa budova stane funkčnou, a nie v deň kúpy (29);

| d) | základom dane pre budúce budovy postavené na pozemku bude nižšia z týchto hodnôt: i) náklady na vybudovanie vonkajších plášťov a ii) suma 85 500 ISK za meter štvorcový, indexovaná podľa islandského indexu stavebných nákladov v mesiaci, v ktorom spoločnosť Verne začne vykonávať zákaznícke operácie alebo v ktorom sa budova stane funkčnou (pomerne podľa miery obsadenosti), a nie daň, ktorá by bola uplatniteľná podľa zákonných pravidiel (30); |
| --- | --- |

d)

základom dane pre budúce budovy postavené na pozemku bude nižšia z týchto hodnôt: i) náklady na vybudovanie vonkajších plášťov a ii) suma 85 500 ISK za meter štvorcový, indexovaná podľa islandského indexu stavebných nákladov v mesiaci, v ktorom spoločnosť Verne začne vykonávať zákaznícke operácie alebo v ktorom sa budova stane funkčnou (pomerne podľa miery obsadenosti), a nie daň, ktorá by bola uplatniteľná podľa zákonných pravidiel (30);

| e) | daň z nehnuteľností sa vyberá až od 1. januára 2011, a nie od dátumu kúpy budovy či prenájmu pozemku, pričom spoločnosť Verne získa daňovú úľavu na budúcich daniach z nehnuteľností vo výške 44 660 298 ISK za dane už zaplatené alebo splatné obci v čase uzatvorenia dohody o licenciách a poplatkoch (31); |
| --- | --- |

e)

daň z nehnuteľností sa vyberá až od 1. januára 2011, a nie od dátumu kúpy budovy či prenájmu pozemku, pričom spoločnosť Verne získa daňovú úľavu na budúcich daniach z nehnuteľností vo výške 44 660 298 ISK za dane už zaplatené alebo splatné obci v čase uzatvorenia dohody o licenciách a poplatkoch (31);

| f) | spoločnosť Verne má výnimku z obecnej dane z výstavby ulíc pre existujúce budovy a z akýchkoľvek súčasných a budúcich poplatkov podobných tejto dani za predpokladu, že spoločnosť uskutoční výstavbu ulíc na pozemku na vlastné náklady; |
| --- | --- |

f)

spoločnosť Verne má výnimku z obecnej dane z výstavby ulíc pre existujúce budovy a z akýchkoľvek súčasných a budúcich poplatkov podobných tejto dani za predpokladu, že spoločnosť uskutoční výstavbu ulíc na pozemku na vlastné náklady;

| g) | spoločnosti Verne sa udeľuje osobitné zníženie dane z výstavby ulíc pre všetky nové budovy o 75 % za predpokladu, že spoločnosť uskutoční výstavbu ulíc na pozemku na vlastné náklady (32). |
| --- | --- |

g)

spoločnosti Verne sa udeľuje osobitné zníženie dane z výstavby ulíc pre všetky nové budovy o 75 % za predpokladu, že spoločnosť uskutoční výstavbu ulíc na pozemku na vlastné náklady (32).

3.5   Zmluva o dodávke elektrickej energie

| (47) | Dňa 22. októbra 2009 bola podpísaná zmluva o dodávke elektrickej energie medzi spoločnosťami Verne a Landsvirkjun (národná energetická spoločnosť v plnom vlastníctve štátu). Spoločnosť Landsvirkjun má od ministra priemyslu licenciu na činnosť v oblasti obchodovania s elektrickou energiou prostredníctvom veľkoobchodnej distribúcie elektrickej energie dodávateľom a priemyselným odvetviam s vysokou spotrebou elektrickej energie na Islande. Spoločnosť Landsvirkjun bude dodávať elektrickú energiu potrebnú na uspokojenie potrieb dátového strediska v súvislosti s elektrickou energiou. Spoločnosť Landsvirkjun sa zaviazala poskytovať spoločnosti Verne nevyhnutné pravidelné dodávky elektrickej energie až do približne [...]. Zmluva o dodávke elektrickej energie platí 20 rokov s možnosťou predĺženia na ďalších 10 rokov. |
| --- | --- |

(47)

Dňa 22. októbra 2009 bola podpísaná zmluva o dodávke elektrickej energie medzi spoločnosťami Verne a Landsvirkjun (národná energetická spoločnosť v plnom vlastníctve štátu). Spoločnosť Landsvirkjun má od ministra priemyslu licenciu na činnosť v oblasti obchodovania s elektrickou energiou prostredníctvom veľkoobchodnej distribúcie elektrickej energie dodávateľom a priemyselným odvetviam s vysokou spotrebou elektrickej energie na Islande. Spoločnosť Landsvirkjun bude dodávať elektrickú energiu potrebnú na uspokojenie potrieb dátového strediska v súvislosti s elektrickou energiou. Spoločnosť Landsvirkjun sa zaviazala poskytovať spoločnosti Verne nevyhnutné pravidelné dodávky elektrickej energie až do približne [...]. Zmluva o dodávke elektrickej energie platí 20 rokov s možnosťou predĺženia na ďalších 10 rokov.

| (48) | Dohodnutá cena elektrickej energie je takáto (bez nákladov na prenos): | Za prvých [...]:






  Cena za MW | Obdobie |
| --- | --- | --- | --- |
| [...] USD (33) | Do 31.12.2013 |
| [...] USD | 1.1.2014 – 31.12.2016 |
| [...] USD | 1.1.2017 – 31.12.2018 |
| [...] USD | Od 1.1.2019 do konca platnosti zmluvy |

(48)

Dohodnutá cena elektrickej energie je takáto (bez nákladov na prenos):

Za prvých [...]:

Cena za MW

Obdobie

[...] USD (33)

Do 31.12.2013

[...] USD

1.1.2014 – 31.12.2016

[...] USD

1.1.2017 – 31.12.2018

[...] USD

Od 1.1.2019 do konca platnosti zmluvy

| | Za objem prekračujúci [...]:






  Cena za MW | Objem |
| --- | --- | --- |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | Nad [...] MW |

Za objem prekračujúci [...]:

Cena za MW

Objem

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

Nad [...] MW

| | Ceny sa každý rok upravujú o [...]. |
| --- | --- |

Ceny sa každý rok upravujú o [...].

| (49) | V článku 6 zmluvy o dodávke elektrickej energie sa uvádza takzvaná „povinnosť zober alebo zaplať“, ktorá sa vzťahuje na spoločnosť Verne. To znamená, že spoločnosť musí zaplatiť za minimálne fixné množstvo (rovné 90 % „množstva elektrickej energie, ktorá sa má podľa zmluvy odobrať“) elektrickej energie za kalendárny rok bez ohľadu na to, či skutočná ročná spotreba dosiahne ročné množstvo. Množstvo elektrickej energie, ktoré sa má podľa zmluvy odobrať, je stanovené v prílohe A k zmluve o dodávke elektrickej energie, pričom sa postupne zvyšuje z [...] v rokoch [...]. |
| --- | --- |

(49)

V článku 6 zmluvy o dodávke elektrickej energie sa uvádza takzvaná „povinnosť zober alebo zaplať“, ktorá sa vzťahuje na spoločnosť Verne. To znamená, že spoločnosť musí zaplatiť za minimálne fixné množstvo (rovné 90 % „množstva elektrickej energie, ktorá sa má podľa zmluvy odobrať“) elektrickej energie za kalendárny rok bez ohľadu na to, či skutočná ročná spotreba dosiahne ročné množstvo. Množstvo elektrickej energie, ktoré sa má podľa zmluvy odobrať, je stanovené v prílohe A k zmluve o dodávke elektrickej energie, pričom sa postupne zvyšuje z [...] v rokoch [...].

4.   DÔVODY ZAČATIA KONANIA

| (50) | Okrem pochybností, ktoré dozorný úrad vyjadril v rozhodnutí o začatí konania v súvislosti s neskôr zrušenou investičnou dohodou a dohodou o licenciách a poplatkoch, pokiaľ ide o klasifikáciu pomoci ako investičnej pomoci a nutnosť a stimulačný účinok predmetných opatrení pomoci, teda toho, či pomoc skutočne prispieva k zmene správania príjemcu takým spôsobom, že investuje do príslušného regiónu, ktorý je príjemcom pomoci, dozorný úrad v rozhodnutí o začatí konania vyzval islandské orgány, „aby mu poskytli potrebné informácie a argumenty, na základe ktorých by mohol posúdiť, či [...] [uvedené] zmluvy zahŕňajú štátnu pomoc, alebo nie (34). Medzi uvedené zmluvy patria (35):






  1. | zmluva o prenájme pozemku, |
| --- | --- | --- |

(50)

Okrem pochybností, ktoré dozorný úrad vyjadril v rozhodnutí o začatí konania v súvislosti s neskôr zrušenou investičnou dohodou a dohodou o licenciách a poplatkoch, pokiaľ ide o klasifikáciu pomoci ako investičnej pomoci a nutnosť a stimulačný účinok predmetných opatrení pomoci, teda toho, či pomoc skutočne prispieva k zmene správania príjemcu takým spôsobom, že investuje do príslušného regiónu, ktorý je príjemcom pomoci, dozorný úrad v rozhodnutí o začatí konania vyzval islandské orgány, „aby mu poskytli potrebné informácie a argumenty, na základe ktorých by mohol posúdiť, či [...] [uvedené] zmluvy zahŕňajú štátnu pomoc, alebo nie (34). Medzi uvedené zmluvy patria (35):

1.

zmluva o prenájme pozemku,

| 2. | zmluva o kúpe nehnuteľností a |
| --- | --- |

2.

zmluva o kúpe nehnuteľností a

| 3. | zmluva o dodávke elektrickej energie. |
| --- | --- |

3.

zmluva o dodávke elektrickej energie.

| (51) | Dozorný úrad má pochybnosti v súvislosti s tým, či by na základe týchto zmlúv nebola spoločnosti Verne poskytnutá pomoc, ktorú nie je možné považovať za zlučiteľnú s pravidlami štátnej pomoci podľa Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(51)

Dozorný úrad má pochybnosti v súvislosti s tým, či by na základe týchto zmlúv nebola spoločnosti Verne poskytnutá pomoc, ktorú nie je možné považovať za zlučiteľnú s pravidlami štátnej pomoci podľa Dohody o EHP.

5.   SÚHRN PRIPOMIENOK ISLANDSKÝCH ORGÁNOV

| (52) | V nasledujúcej časti dozorný úrad zhrnie pripomienky prijaté od islandských orgánov v súvislosti s posudzovanými opatreniami (36). |
| --- | --- |

(52)

V nasledujúcej časti dozorný úrad zhrnie pripomienky prijaté od islandských orgánov v súvislosti s posudzovanými opatreniami (36).

5.1   Pripomienky týkajúce sa zmluvy o prenájme pozemku, doplnkovej zmluvy o prenájme, zmluvy o kúpe nehnuteľností a zmluve o dodávke elektrickej energie

| (53) | Islandské orgány tvrdia, že zmluvy boli uzatvorené za bežných trhových podmienok a nezahŕňajú žiadne poskytnutie štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(53)

Islandské orgány tvrdia, že zmluvy boli uzatvorené za bežných trhových podmienok a nezahŕňajú žiadne poskytnutie štátnej pomoci.

| (54) | Po prvé, pokiaľ ide o zmluvu o prenájme pozemku, islandské orgány vysvetlili, že ustanovenie o výlučnosti uvedené v rozhodnutí o začatí konania (37) sa týka len oblasti Keflavíku, a nie Islandu ako celku. Dodávajú tiež, že ustanovenie sa má vykladať z hľadiska platných ustanovení všeobecnej schémy pomoci vytvorenej podľa zákona č. 99/2010 o stimuloch pre počiatočné investície na Islande. Čo sa týka nájomného účtovaného na základe doplnkovej zmluvy, ktorá bola dozornému úradu poskytnutá počas formálneho zisťovania, islandské orgány tvrdia, že nájomné za pozemok odzrkadľuje trhovú cenu, a upriamili pozornosť na to, že obce vo všeobecnosti účtujú 1 – 2 % z oficiálnej hodnoty pozemku ročne, pričom nájomné za rok 2011 je v tomto prípade viac než 3 %. |
| --- | --- |

(54)

Po prvé, pokiaľ ide o zmluvu o prenájme pozemku, islandské orgány vysvetlili, že ustanovenie o výlučnosti uvedené v rozhodnutí o začatí konania (37) sa týka len oblasti Keflavíku, a nie Islandu ako celku. Dodávajú tiež, že ustanovenie sa má vykladať z hľadiska platných ustanovení všeobecnej schémy pomoci vytvorenej podľa zákona č. 99/2010 o stimuloch pre počiatočné investície na Islande. Čo sa týka nájomného účtovaného na základe doplnkovej zmluvy, ktorá bola dozornému úradu poskytnutá počas formálneho zisťovania, islandské orgány tvrdia, že nájomné za pozemok odzrkadľuje trhovú cenu, a upriamili pozornosť na to, že obce vo všeobecnosti účtujú 1 – 2 % z oficiálnej hodnoty pozemku ročne, pričom nájomné za rok 2011 je v tomto prípade viac než 3 %.

| (55) | Po druhé, pokiaľ ide o zmluvu o kúpe nehnuteľností, islandské orgány tvrdia, že nehnuteľnosť bola verejne inzerovaná a predajná cena zodpovedala trhovej cene, a to aj vzhľadom na stav budov a vyššiu ponuku na trhu s nehnuteľnosťami po tom, ako oblasť opustilo vojenské námorníctvo Spojených štátov. Poskytli odborné ocenenie jednej z budov a ponuku tretej strany týkajúcu sa rovnakej budovy, oba dokumenty z 23. apríla 2007. Odborné ocenenie je takmer dvakrát vyššie ako ponuka, ktorá bola podľa poskytnutých informácií odmietnutá. Dozornému úradu boli ďalej ku koncu konania vo veci formálneho zisťovania poskytnuté kópie všetkých uverejnených inzerátov týkajúcich sa predmetnej oblasti. Islandské orgány predložili list od výkonného riaditeľa spoločnosti KADECO (Keflavík Airport Development Corporation) spolu s odborným ocenením, ponukou týkajúcou sa jednej z budov, ktorá sa neskôr predala spoločnosti Verne, a obrázkom nehnuteľností ako dôkazmi, že zmluvy týkajúce sa nehnuteľností sa uzatvorili za bežných trhových podmienok. Islandské orgány tvrdia, že rovnako aj postupy poskytovania a prideľovania finančných prostriedkov použité v prípade predaja nehnuteľností (postupy verejného obstarávania) sú v súlade so zvyčajnými regulačnými a obchodnými postupmi prijatými na Islande v súvislosti s konkrétnymi typmi predmetných zmlúv. Islandské orgány sa preto domnievajú, že neexistuje žiadna otázka pripísateľnosti pomoci zo štátnych prostriedkov, ktorú treba v tomto konkrétnom prípade riešiť. |
| --- | --- |

(55)

Po druhé, pokiaľ ide o zmluvu o kúpe nehnuteľností, islandské orgány tvrdia, že nehnuteľnosť bola verejne inzerovaná a predajná cena zodpovedala trhovej cene, a to aj vzhľadom na stav budov a vyššiu ponuku na trhu s nehnuteľnosťami po tom, ako oblasť opustilo vojenské námorníctvo Spojených štátov. Poskytli odborné ocenenie jednej z budov a ponuku tretej strany týkajúcu sa rovnakej budovy, oba dokumenty z 23. apríla 2007. Odborné ocenenie je takmer dvakrát vyššie ako ponuka, ktorá bola podľa poskytnutých informácií odmietnutá. Dozornému úradu boli ďalej ku koncu konania vo veci formálneho zisťovania poskytnuté kópie všetkých uverejnených inzerátov týkajúcich sa predmetnej oblasti. Islandské orgány predložili list od výkonného riaditeľa spoločnosti KADECO (Keflavík Airport Development Corporation) spolu s odborným ocenením, ponukou týkajúcou sa jednej z budov, ktorá sa neskôr predala spoločnosti Verne, a obrázkom nehnuteľností ako dôkazmi, že zmluvy týkajúce sa nehnuteľností sa uzatvorili za bežných trhových podmienok. Islandské orgány tvrdia, že rovnako aj postupy poskytovania a prideľovania finančných prostriedkov použité v prípade predaja nehnuteľností (postupy verejného obstarávania) sú v súlade so zvyčajnými regulačnými a obchodnými postupmi prijatými na Islande v súvislosti s konkrétnymi typmi predmetných zmlúv. Islandské orgány sa preto domnievajú, že neexistuje žiadna otázka pripísateľnosti pomoci zo štátnych prostriedkov, ktorú treba v tomto konkrétnom prípade riešiť.

| (56) | Pokiaľ ide o zmluvu o dodávke elektrickej energie medzi spoločnosťami Verne a Landsvirkjun a jej vzťah k predchádzajúcej zmluve medzi stranami uzatvorenej v roku 2008 (dňa [...]), ktorú nahradila momentálne posudzovaná zmluva o dodávke elektrickej energie, islandské orgány vysvetlili, že podnet na prerokovanie pôvodnej zmluvy vyplýval z neschopnosti spoločnosti Verne splniť svoje pôvodné záväzky voči spoločnosti Landsvirkjun z dôvodu hospodárskej krízy a oneskorení, ktoré spôsobila. Druhá verzia zmluvy umožnila spoločnosti Verne znížiť celkový objem jej záväzkov voči spoločnosti Landsvirkjun, ak by to bolo nevyhnutné v dôsledku vonkajších okolností. V takom prípade by však bola spoločnosť Verne potrestaná stratou prístupu k dodatočnej kapacite. Islandské orgány tvrdia, že zmluva bola uzatvorená podľa zásady trhového odstupu. |
| --- | --- |

(56)

Pokiaľ ide o zmluvu o dodávke elektrickej energie medzi spoločnosťami Verne a Landsvirkjun a jej vzťah k predchádzajúcej zmluve medzi stranami uzatvorenej v roku 2008 (dňa [...]), ktorú nahradila momentálne posudzovaná zmluva o dodávke elektrickej energie, islandské orgány vysvetlili, že podnet na prerokovanie pôvodnej zmluvy vyplýval z neschopnosti spoločnosti Verne splniť svoje pôvodné záväzky voči spoločnosti Landsvirkjun z dôvodu hospodárskej krízy a oneskorení, ktoré spôsobila. Druhá verzia zmluvy umožnila spoločnosti Verne znížiť celkový objem jej záväzkov voči spoločnosti Landsvirkjun, ak by to bolo nevyhnutné v dôsledku vonkajších okolností. V takom prípade by však bola spoločnosť Verne potrestaná stratou prístupu k dodatočnej kapacite. Islandské orgány tvrdia, že zmluva bola uzatvorená podľa zásady trhového odstupu.

5.2   Investičná pomoc a prevádzková pomoc

| (57) | Islandské orgány tvrdia, že vo veciach hliníkových hút (38) zaujal dozorný úrad stanovisko, že predmetnú pomoc možno charakterizovať ako investičnú pomoc, ak ju možno dať do súvislosti s realizáciou konkrétnych projektov a na základe sumy investovanej v regióne ju možno kvantifikovať a strop vyjadriť ako percento sumy investovanej v regióne. |
| --- | --- |

(57)

Islandské orgány tvrdia, že vo veciach hliníkových hút (38) zaujal dozorný úrad stanovisko, že predmetnú pomoc možno charakterizovať ako investičnú pomoc, ak ju možno dať do súvislosti s realizáciou konkrétnych projektov a na základe sumy investovanej v regióne ju možno kvantifikovať a strop vyjadriť ako percento sumy investovanej v regióne.

| (58) | Islandské orgány ďalej konštatujú, že dozorný úrad uviedol, že boli splnené požiadavky na transparentnosť stanovené v odseku 4 bod 3 a odseku 4 bod 4 usmernení dozorného úradu o zdaňovaní podnikov (39) inými slovami, že je možné kvantifikovať poskytnutú výhodu, ktorá je úmerná obmedzeniam, ktoré mala zmierniť. |
| --- | --- |

(58)

Islandské orgány ďalej konštatujú, že dozorný úrad uviedol, že boli splnené požiadavky na transparentnosť stanovené v odseku 4 bod 3 a odseku 4 bod 4 usmernení dozorného úradu o zdaňovaní podnikov (39) inými slovami, že je možné kvantifikovať poskytnutú výhodu, ktorá je úmerná obmedzeniam, ktoré mala zmierniť.

| (59) | Islandské orgány okrem toho uviedli, že ak by boli pôvodne plánované celkové investičné náklady nakoniec nižšie ako pôvodne očakávaných 726 miliónov USD, horná hranica celkovej pomoci i suma celkovej štátnej pomoci by boli úmerne nižšie. Cieľom zavedeného mechanizmu je podľa islandských orgánov zaručiť, či a ako sa zaistí príslušná intenzita pomoci v prípade, že investičné náklady budú nižšie, ako sa odhadovalo. |
| --- | --- |

(59)

Islandské orgány okrem toho uviedli, že ak by boli pôvodne plánované celkové investičné náklady nakoniec nižšie ako pôvodne očakávaných 726 miliónov USD, horná hranica celkovej pomoci i suma celkovej štátnej pomoci by boli úmerne nižšie. Cieľom zavedeného mechanizmu je podľa islandských orgánov zaručiť, či a ako sa zaistí príslušná intenzita pomoci v prípade, že investičné náklady budú nižšie, ako sa odhadovalo.

5.3   Ustanovenie o povinnosti pozastaviť výkon

| (60) | Islandské orgány vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania uviedli, že jedinou výhodou, ktorá už nadobudla účinnosť, je odpustenie obecných daní obcou na základe podmienok dohody o licenciách a poplatkoch. Podľa islandských orgánov sa spoločnosť Verne v tejto súvislosti zaviazala, že obci vráti dlžné sumy. Islandské orgány sa zaviazali monitorovať splnenie tejto povinnosti a oznámiť dozornému úradu v riadnom termíne, že príslušné sumy (vrátane úroku) boli v plnej výške zaplatené. Islandské orgány však navrhujú, aby sa plánované vrátenie prostriedkov odložilo dovtedy, kým dozorný úrad v tejto veci neprijme konečné rozhodnutie. |
| --- | --- |

(60)

Islandské orgány vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania uviedli, že jedinou výhodou, ktorá už nadobudla účinnosť, je odpustenie obecných daní obcou na základe podmienok dohody o licenciách a poplatkoch. Podľa islandských orgánov sa spoločnosť Verne v tejto súvislosti zaviazala, že obci vráti dlžné sumy. Islandské orgány sa zaviazali monitorovať splnenie tejto povinnosti a oznámiť dozornému úradu v riadnom termíne, že príslušné sumy (vrátane úroku) boli v plnej výške zaplatené. Islandské orgány však navrhujú, aby sa plánované vrátenie prostriedkov odložilo dovtedy, kým dozorný úrad v tejto veci neprijme konečné rozhodnutie.

5.4   Nevyhnutnosť pôvodne plánovanej pomoci a jej stimulačný účinok podľa tvrdenia islandských orgánov pred stiahnutím oznámenia

5.4.1   Kontext pôvodného investičného rozhodnutia spoločnosti Verne

| (61) | Islandské orgány tvrdia, že v roku 2007 sa začala uplatňovať jednotná vládna politika zameraná na prilákanie zahraničných investorov do odvetvia dátových stredísk na Islande. Kľúčovými dôvodmi na založenie podniku na Islande mali byť jeho poloha medzi Európou a Severnou Amerikou, jeho daňová štruktúra, ktorá bola obmedzená na 15 % čistého príjmu, jeho rozsiahle obnoviteľné a ekologické zdroje energie a chladná klíma. |
| --- | --- |

(61)

Islandské orgány tvrdia, že v roku 2007 sa začala uplatňovať jednotná vládna politika zameraná na prilákanie zahraničných investorov do odvetvia dátových stredísk na Islande. Kľúčovými dôvodmi na založenie podniku na Islande mali byť jeho poloha medzi Európou a Severnou Amerikou, jeho daňová štruktúra, ktorá bola obmedzená na 15 % čistého príjmu, jeho rozsiahle obnoviteľné a ekologické zdroje energie a chladná klíma.

| (62) | Islandské orgány tvrdia, že bývalá vojenská základňa, ktorá bola opustená v septembri 2006, bola výrazne propagovaná v súvislosti s jej potenciálnym vplyvom na regionálny rozvoj. Počas rokovaní so spoločnosťou Verne islandské orgány nabádali na využitie tohto miesta na účely projektu dátového strediska. V tejto súvislosti sa dúfalo, že akékoľvek prirodzené prekážky rozvoja tohto miesta sa prekonajú vzhľadom na to, že na pozemku sa už nachádzajú určité budovy, ktoré by sa mohli zrenovovať, ako aj na blízkosť medzinárodného letiska. |
| --- | --- |

(62)

Islandské orgány tvrdia, že bývalá vojenská základňa, ktorá bola opustená v septembri 2006, bola výrazne propagovaná v súvislosti s jej potenciálnym vplyvom na regionálny rozvoj. Počas rokovaní so spoločnosťou Verne islandské orgány nabádali na využitie tohto miesta na účely projektu dátového strediska. V tejto súvislosti sa dúfalo, že akékoľvek prirodzené prekážky rozvoja tohto miesta sa prekonajú vzhľadom na to, že na pozemku sa už nachádzajú určité budovy, ktoré by sa mohli zrenovovať, ako aj na blízkosť medzinárodného letiska.

| (63) | Islandské orgány tvrdia, že pôvodne plánované dátové stredisko by malo veľmi pozitívny vplyv na zamestnanosť v oblasti Reykjanes. Podľa pôvodného plánu spoločnosti Verne bola očakávaná úroveň zamestnanosti 180 až 220 osôb v čase plnej prevádzky, pričom ide o oblasť s pracovnou silou k 30. októbru 200912 613 osôb a s mierou nezamestnanosti o niečo nižšou ako 13 %. Ďalej sa tvrdilo, že výrazné percento novej prijatej pracovnej sily by predstavovali kvalifikovaní pracovníci. Islandské orgány okrem toho uviedli, že pôvodne plánovaný projekt by výrazne zvýšil diverzifikáciu priemyslu v danej oblasti i celkovo na Islande, pretože by na Island prilákal odvetvia informačných technológií. |
| --- | --- |

(63)

Islandské orgány tvrdia, že pôvodne plánované dátové stredisko by malo veľmi pozitívny vplyv na zamestnanosť v oblasti Reykjanes. Podľa pôvodného plánu spoločnosti Verne bola očakávaná úroveň zamestnanosti 180 až 220 osôb v čase plnej prevádzky, pričom ide o oblasť s pracovnou silou k 30. októbru 200912 613 osôb a s mierou nezamestnanosti o niečo nižšou ako 13 %. Ďalej sa tvrdilo, že výrazné percento novej prijatej pracovnej sily by predstavovali kvalifikovaní pracovníci. Islandské orgány okrem toho uviedli, že pôvodne plánovaný projekt by výrazne zvýšil diverzifikáciu priemyslu v danej oblasti i celkovo na Islande, pretože by na Island prilákal odvetvia informačných technológií.

| (64) | Islandské orgány ďalej tvrdia, že v čase, keď spoločnosť Verne v roku 2007 prijala pôvodné rozhodnutie investovať na Islande, prevládal okrem evidentného záujmu o obnoviteľné zdroje energie na Islande aj všeobecný názor, že na Islande je stabilné podnikateľské a politické prostredie. Stabilita je podľa islandských orgánov predpokladom, ktorý investori i zákazníci očakávali v prípade dlhodobých záväzkov nevyhnutných v odvetví veľkoobchodných dátových stredísk. Uvádza sa, že zákazníci veľkoobchodných dátových stredísk zvyčajne podpisujú zmluvy o prenájme na 10 až 20 rokov a investori do dátového strediska budú očakávať aspoň pätnásťročné investičné horizonty na realizáciu svojich podnikateľských plánov. Po hospodárskom bankrote v roku 2008 sa podnikateľské prostredie na Islande stalo nestabilným. |
| --- | --- |

(64)

Islandské orgány ďalej tvrdia, že v čase, keď spoločnosť Verne v roku 2007 prijala pôvodné rozhodnutie investovať na Islande, prevládal okrem evidentného záujmu o obnoviteľné zdroje energie na Islande aj všeobecný názor, že na Islande je stabilné podnikateľské a politické prostredie. Stabilita je podľa islandských orgánov predpokladom, ktorý investori i zákazníci očakávali v prípade dlhodobých záväzkov nevyhnutných v odvetví veľkoobchodných dátových stredísk. Uvádza sa, že zákazníci veľkoobchodných dátových stredísk zvyčajne podpisujú zmluvy o prenájme na 10 až 20 rokov a investori do dátového strediska budú očakávať aspoň pätnásťročné investičné horizonty na realizáciu svojich podnikateľských plánov. Po hospodárskom bankrote v roku 2008 sa podnikateľské prostredie na Islande stalo nestabilným.

5.4.2   Nevyhnutný tlak na vládnu fiškálnu politiku

| (65) | Islandské orgány tvrdia, že hospodárska rovnováha bola na konci roka 2008 silno narušená, keď Island postihol hospodársky bankrot. Za týchto okolností bolo nevyhnutné, aby vláda zvýšila širokú škálu daní. V januári 2010 sa napríklad zvýšila daň z príjmu právnických osôb z 15 % na 18 % (40). Islandské orgány ďalej uviedli, že úplné prekonanie recesie, ktorá zasiahla Island, bude náročné a jeho rozsah a časový rámec sú nejasné. Nie je preto možné s istotou predpovedať, že sa neuskutočnia ďalšie zmeny daňového systému. |
| --- | --- |

(65)

Islandské orgány tvrdia, že hospodárska rovnováha bola na konci roka 2008 silno narušená, keď Island postihol hospodársky bankrot. Za týchto okolností bolo nevyhnutné, aby vláda zvýšila širokú škálu daní. V januári 2010 sa napríklad zvýšila daň z príjmu právnických osôb z 15 % na 18 % (40). Islandské orgány ďalej uviedli, že úplné prekonanie recesie, ktorá zasiahla Island, bude náročné a jeho rozsah a časový rámec sú nejasné. Nie je preto možné s istotou predpovedať, že sa neuskutočnia ďalšie zmeny daňového systému.

| (66) | Islandské orgány ďalej uviedli, že vzhľadom na nestabilné podnikateľské prostredie po vypuknutí hospodárskej krízy by nebolo realistické od spoločnosti Verne očakávať, že bude pokračovať vo svojej navrhovanej investícii s tým, že ide o bežnú podnikateľskú situáciu. Vzhľadom na to, že rast kapacity dátového strediska počas jeho fungovania súvisí s vylepšovaním existujúcich zariadení dátového strediska, by preto bolo neopodstatnené očakávať, že spoločnosť Verne bude pokračovať vo svojej súčasnej investícii na Islande, do ktorej sa pustila vo výrazne odlišnej hospodárskej situácii. |
| --- | --- |

(66)

Islandské orgány ďalej uviedli, že vzhľadom na nestabilné podnikateľské prostredie po vypuknutí hospodárskej krízy by nebolo realistické od spoločnosti Verne očakávať, že bude pokračovať vo svojej navrhovanej investícii s tým, že ide o bežnú podnikateľskú situáciu. Vzhľadom na to, že rast kapacity dátového strediska počas jeho fungovania súvisí s vylepšovaním existujúcich zariadení dátového strediska, by preto bolo neopodstatnené očakávať, že spoločnosť Verne bude pokračovať vo svojej súčasnej investícii na Islande, do ktorej sa pustila vo výrazne odlišnej hospodárskej situácii.

5.4.3   Vplyv na dôveru investorov

| (67) | Islandské orgány uviedli, že udalosti súvisiace s finančnou krízou na Islande predstavovali prípad vyššej moci, ktorá radikálne zmenila spôsob, akým investori a zákazníci vnímali Island. Stručne povedané, tieto udalosti spôsobili, že Island sa stal pomerne neatraktívnym miestom pre zahraničné investície, minimálne z krátkodobého až strednodobého hľadiska. |
| --- | --- |

(67)

Islandské orgány uviedli, že udalosti súvisiace s finančnou krízou na Islande predstavovali prípad vyššej moci, ktorá radikálne zmenila spôsob, akým investori a zákazníci vnímali Island. Stručne povedané, tieto udalosti spôsobili, že Island sa stal pomerne neatraktívnym miestom pre zahraničné investície, minimálne z krátkodobého až strednodobého hľadiska.

| (68) | Islandské orgány uviedli, že závažnosť hospodárskej krízy a jej vplyv na zákazníkov a investorov dátového strediska boli veľmi veľké. Ako príklad uviedli skutočnosť, že keď sa blížila banková kríza, rozpätie swapov na kreditné zlyhanie, s ktorým sa počas väčšiny roka 2008 obchodovalo v rozsahu 200 základných bodov, sa prudko zvýšilo výrazne nad 1 000 základných bodov. Islandské orgány konštatujú, že za týchto okolností spoločnosť Verne a jej investori usúdili, že nemajú inú možnosť, ako si zabezpečiť záväzok zo strany islandskej vlády, aby tak potvrdili, že pre svojich zákazníkov aj investorov dokážu zachovať hospodárske prostredie s určitou stabilitou. Islandské orgány chápu, že potenciálni veľkí používatelia, ako sú spoločnosti IBM a Morgan Stanley, upozornili spoločnosť Verne na to, že ak sa podnikateľské prostredie nestabilizuje, nebudú mať inú možnosť, ako odložiť svoje rozhodnutie investovať na Islande. Spoločnosť Verne si preto uvedomila, že sú potrebné mimoriadne opatrenia na zabezpečenie záväzkov voči zákazníkom a budúceho investičného kapitálu. |
| --- | --- |

(68)

Islandské orgány uviedli, že závažnosť hospodárskej krízy a jej vplyv na zákazníkov a investorov dátového strediska boli veľmi veľké. Ako príklad uviedli skutočnosť, že keď sa blížila banková kríza, rozpätie swapov na kreditné zlyhanie, s ktorým sa počas väčšiny roka 2008 obchodovalo v rozsahu 200 základných bodov, sa prudko zvýšilo výrazne nad 1 000 základných bodov. Islandské orgány konštatujú, že za týchto okolností spoločnosť Verne a jej investori usúdili, že nemajú inú možnosť, ako si zabezpečiť záväzok zo strany islandskej vlády, aby tak potvrdili, že pre svojich zákazníkov aj investorov dokážu zachovať hospodárske prostredie s určitou stabilitou. Islandské orgány chápu, že potenciálni veľkí používatelia, ako sú spoločnosti IBM a Morgan Stanley, upozornili spoločnosť Verne na to, že ak sa podnikateľské prostredie nestabilizuje, nebudú mať inú možnosť, ako odložiť svoje rozhodnutie investovať na Islande. Spoločnosť Verne si preto uvedomila, že sú potrebné mimoriadne opatrenia na zabezpečenie záväzkov voči zákazníkom a budúceho investičného kapitálu.

| (69) | Pokiaľ ide o stimulačný účinok, islandské orgány tvrdia, že očakávať od malej firmy investujúcej vlastný kapitál, ako je spoločnosť Verne, že pripraví podrobnú dokumentáciu o zjavnej, náhlej a radikálnej zmene okolností, úplne nezodpovedá spôsobu, akým sa malé investičné firmy v praxi zapájajú do rozhodovania. Islandské orgány ďalej konštatujú, že spoločnosť Verne bola a je malou podnikateľskou spoločnosťou s niekoľkými vedúcimi pracovníkmi a zamestnancami a skupinou investorov, ktorí majú osobné vzťahy v oblasti projektov dátových stredísk realizovaných pred investíciou spoločnosti Verne na Islande. Navyše to, že chýbajú zápisnice z rokovaní predstavenstva či iná oficiálna dokumentácia týkajúca sa rozhodnutia požiadať o pomoc, neznamená, že spoločnosť Verne alebo jej investori brali požiadavku na poskytnutie pomoci menej vážne alebo že boli menej presvedčení o nevyhnutnosti tejto pomoci. |
| --- | --- |

(69)

Pokiaľ ide o stimulačný účinok, islandské orgány tvrdia, že očakávať od malej firmy investujúcej vlastný kapitál, ako je spoločnosť Verne, že pripraví podrobnú dokumentáciu o zjavnej, náhlej a radikálnej zmene okolností, úplne nezodpovedá spôsobu, akým sa malé investičné firmy v praxi zapájajú do rozhodovania. Islandské orgány ďalej konštatujú, že spoločnosť Verne bola a je malou podnikateľskou spoločnosťou s niekoľkými vedúcimi pracovníkmi a zamestnancami a skupinou investorov, ktorí majú osobné vzťahy v oblasti projektov dátových stredísk realizovaných pred investíciou spoločnosti Verne na Islande. Navyše to, že chýbajú zápisnice z rokovaní predstavenstva či iná oficiálna dokumentácia týkajúca sa rozhodnutia požiadať o pomoc, neznamená, že spoločnosť Verne alebo jej investori brali požiadavku na poskytnutie pomoci menej vážne alebo že boli menej presvedčení o nevyhnutnosti tejto pomoci.

| (70) | Islandské orgány tvrdia, že nič v judikatúre o stimulačnom účinku nenasvedčuje tomu, že by sa nemala dať prednosť obsahu pred formou. Islandské orgány nenašli vo veci Kronoply (41) ani vo veci Freistaat Sachsen (42), ktoré dozorný úrad uviedol v rozhodnutí o začatí konania, nič, čo by svedčilo o opaku. |
| --- | --- |

(70)

Islandské orgány tvrdia, že nič v judikatúre o stimulačnom účinku nenasvedčuje tomu, že by sa nemala dať prednosť obsahu pred formou. Islandské orgány nenašli vo veci Kronoply (41) ani vo veci Freistaat Sachsen (42), ktoré dozorný úrad uviedol v rozhodnutí o začatí konania, nič, čo by svedčilo o opaku.

| (71) | Islandské orgány vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania uviedli, že dozorný úrad do veľkej miery ignoruje skutočnosť, že úloha spoločnosti Verne ako investora kapitálu do začínajúceho rizikového podniku nie je dôvodom na prijatie formalistického prístupu k podnikateľskému plánovaniu. Islandské orgány ďalej konštatujú, že v oblasti poskytovania služieb dátového strediska medzinárodným klientom nemá spoločnosť Verne v súčasnosti žiadnych priamych konkurentov. |
| --- | --- |

(71)

Islandské orgány vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania uviedli, že dozorný úrad do veľkej miery ignoruje skutočnosť, že úloha spoločnosti Verne ako investora kapitálu do začínajúceho rizikového podniku nie je dôvodom na prijatie formalistického prístupu k podnikateľskému plánovaniu. Islandské orgány ďalej konštatujú, že v oblasti poskytovania služieb dátového strediska medzinárodným klientom nemá spoločnosť Verne v súčasnosti žiadnych priamych konkurentov.

5.5   Selektívnosť a narušenie hospodárskej súťaže

| (72) | Islandské orgány zastávajú názor, že stanovisko, ktoré zaujal dozorný úrad v rozhodnutí o začatí konania v súvislosti so selektívnosťou pomoci, je v rozpore s ich chápaním situácie. |
| --- | --- |

(72)

Islandské orgány zastávajú názor, že stanovisko, ktoré zaujal dozorný úrad v rozhodnutí o začatí konania v súvislosti so selektívnosťou pomoci, je v rozpore s ich chápaním situácie.

| (73) | Po prvé, islandské orgány tvrdia, že prvok selektívnosti nie je podporený skutočnosťami, keďže:






  — | v prípade mnohých opatrení štátnej pomoci identifikovaných dozorným úradom bola splnená zásada investora v trhovom hospodárstve, |
| --- | --- | --- |

(73)

Po prvé, islandské orgány tvrdia, že prvok selektívnosti nie je podporený skutočnosťami, keďže:

—

v prípade mnohých opatrení štátnej pomoci identifikovaných dozorným úradom bola splnená zásada investora v trhovom hospodárstve,

| — | podľa právnych predpisov o stimuloch (43) môže akýkoľvek potenciálny subjekt vstupujúci na trh využiť súbor opatrení, ktoré sa uplatnili v prípade spoločnosti Verne, |
| --- | --- |

—

podľa právnych predpisov o stimuloch (43) môže akýkoľvek potenciálny subjekt vstupujúci na trh využiť súbor opatrení, ktoré sa uplatnili v prípade spoločnosti Verne,

| — | „výlučnosť“ je v prípade spoločnosti Verne veľmi obmedzená z hľadiska podmienok aj trvania a je v úplnom súlade s obchodnou dohodou podľa zásady trhového odstupu, pričom jej cieľom je zachovať dobrú vôľu prejavenú kúpou nehnuteľností v oblasti Reykjanesbær. |
| --- | --- |

—

„výlučnosť“ je v prípade spoločnosti Verne veľmi obmedzená z hľadiska podmienok aj trvania a je v úplnom súlade s obchodnou dohodou podľa zásady trhového odstupu, pričom jej cieľom je zachovať dobrú vôľu prejavenú kúpou nehnuteľností v oblasti Reykjanesbær.

| (74) | Po druhé, islandské orgány tvrdia, že všetci súčasní poskytovatelia služieb dátových stredísk na Islande sa takmer výlučne zaoberajú miestnymi potrebami súkromných podnikov a štátnych orgánov (ide teda u úplne iný trh alebo trhový segment v porovnaní s tými, na ktoré sa zameriava spoločnosť Verne). Islandské orgány tvrdia, že je takisto zrejmé, že okrem spoločnosti Verne žiadni iní skúsenejší prevádzkovatelia medzinárodných dátových stredísk neprejavili reálny záujem o investíciu na Islande, a to napriek snahe islandského štátu prezentovať sa ako ideálne miesto pre dátové strediská. Komerčnú prevádzku spustil na Islande len jeden ďalší prevádzkovateľ dátových stredísk so zameraním na trhový segment, ktorý nie je čisto miestny, a to spoločnosť Thor Data Centre, ktorá sa zameriava na menších maloobchodných zákazníkov. Spoločnosť Thor Data Centre vyžadovala len malý zlomok prvotnej investície, ktorú vyžadovala spoločnosť Verne na založenie svojho podnikania v oblasti veľkoobchodného dátového strediska. |
| --- | --- |

(74)

Po druhé, islandské orgány tvrdia, že všetci súčasní poskytovatelia služieb dátových stredísk na Islande sa takmer výlučne zaoberajú miestnymi potrebami súkromných podnikov a štátnych orgánov (ide teda u úplne iný trh alebo trhový segment v porovnaní s tými, na ktoré sa zameriava spoločnosť Verne). Islandské orgány tvrdia, že je takisto zrejmé, že okrem spoločnosti Verne žiadni iní skúsenejší prevádzkovatelia medzinárodných dátových stredísk neprejavili reálny záujem o investíciu na Islande, a to napriek snahe islandského štátu prezentovať sa ako ideálne miesto pre dátové strediská. Komerčnú prevádzku spustil na Islande len jeden ďalší prevádzkovateľ dátových stredísk so zameraním na trhový segment, ktorý nie je čisto miestny, a to spoločnosť Thor Data Centre, ktorá sa zameriava na menších maloobchodných zákazníkov. Spoločnosť Thor Data Centre vyžadovala len malý zlomok prvotnej investície, ktorú vyžadovala spoločnosť Verne na založenie svojho podnikania v oblasti veľkoobchodného dátového strediska.

| (75) | Islandské orgány ďalej uviedli, že vplyv dátového strediska na príslušný trh je minimálny. Ako tvrdia islandské orgány, Island má v súčasnosti v podstate nulový podiel na globálnom trhu v oblasti dátových stredísk. Podľa názoru islandských orgánov záver, že opatrenia pomoci uvedené v investičnej dohode narušia hospodársku súťaž, nie je realistický. |
| --- | --- |

(75)

Islandské orgány ďalej uviedli, že vplyv dátového strediska na príslušný trh je minimálny. Ako tvrdia islandské orgány, Island má v súčasnosti v podstate nulový podiel na globálnom trhu v oblasti dátových stredísk. Podľa názoru islandských orgánov záver, že opatrenia pomoci uvedené v investičnej dohode narušia hospodársku súťaž, nie je realistický.

II.   POSÚDENIE

1.   UKONČENIE FORMÁLNEHO ZISŤOVANIA V SÚVISLOSTI S NIEKTORÝMI OPATRENIAMI

| (76) | Podľa článku 8 ods. 1 časti II protokolu 3 je možné oznámenie stiahnuť v riadnom termíne pred tým, ako dozorný úrad prijme rozhodnutie v súvislosti s príslušným opatrením. Dňa 28. septembra 2011 islandské orgány informovali dozorný úrad, že investičná dohoda bola zrušená, a stiahli oznámenie. |
| --- | --- |

(76)

Podľa článku 8 ods. 1 časti II protokolu 3 je možné oznámenie stiahnuť v riadnom termíne pred tým, ako dozorný úrad prijme rozhodnutie v súvislosti s príslušným opatrením. Dňa 28. septembra 2011 islandské orgány informovali dozorný úrad, že investičná dohoda bola zrušená, a stiahli oznámenie.

| (77) | Podľa článku 8 ods. 2 časti II protokolu 3 v prípadoch, keď dozorný úrad začal konanie vo veci formálneho zisťovania, má dozorný úrad v prípade stiahnutia oznámenia konanie ukončiť. Konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3 v súvislosti s nasledujúcimi úľavami na daniach a poplatkoch, uvedenými v investičnej dohode, sa teda bez ďalšieho zisťovania ukončuje:






  1. | sadzba dane z príjmu právnických osôb |
| --- | --- | --- |

(77)

Podľa článku 8 ods. 2 časti II protokolu 3 v prípadoch, keď dozorný úrad začal konanie vo veci formálneho zisťovania, má dozorný úrad v prípade stiahnutia oznámenia konanie ukončiť. Konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3 v súvislosti s nasledujúcimi úľavami na daniach a poplatkoch, uvedenými v investičnej dohode, sa teda bez ďalšieho zisťovania ukončuje:

1.

sadzba dane z príjmu právnických osôb

| 2. | pravidlá odpisovania |
| --- | --- |

2.

pravidlá odpisovania

| 3. | priemyselné a trhové poplatky |
| --- | --- |

3.

priemyselné a trhové poplatky

| 4. | kolkovné |
| --- | --- |

4.

kolkovné

| 5. | poplatok za územné plánovanie |
| --- | --- |

5.

poplatok za územné plánovanie

| 6. | dovozné clá |
| --- | --- |

6.

dovozné clá

| 7. | odloženie platby DPH za dovoz a elektrickú energiu |
| --- | --- |

7.

odloženie platby DPH za dovoz a elektrickú energiu

| 8. | poplatok za kontrolu bezpečnosti výroby elektrickej energie |
| --- | --- |

8.

poplatok za kontrolu bezpečnosti výroby elektrickej energie

| 9. | záruka týkajúca sa dane z čistej hodnoty |
| --- | --- |

9.

záruka týkajúca sa dane z čistej hodnoty

| (78) | Islandské orgány ďalej informovali, že zmluva o službách prenájmu širokopásmového pripojenia so spoločnosťou Farice z 26. februára 2008 bola zrušená. Formálne zisťovanie v súvislosti so zmluvou o službách prenájmu širokopásmového pripojenia so spoločnosťou Farice z 26. februára 2008 sa teda ukončilo. |
| --- | --- |

(78)

Islandské orgány ďalej informovali, že zmluva o službách prenájmu širokopásmového pripojenia so spoločnosťou Farice z 26. februára 2008 bola zrušená. Formálne zisťovanie v súvislosti so zmluvou o službách prenájmu širokopásmového pripojenia so spoločnosťou Farice z 26. februára 2008 sa teda ukončilo.

2.   EXISTENCIA ŠTÁTNEJ POMOCI

| (79) | V článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sa uvádza:
  „Ak nie je touto dohodou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s fungovaním tejto dohody, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami.“ |
| --- | --- |

(79)

V článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sa uvádza:

„Ak nie je touto dohodou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s fungovaním tejto dohody, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami.“

| (80) | To znamená, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, ak sú kumulatívne splnené tieto podmienky: opatrenie i) poskytuje štát alebo sa poskytuje zo štátnych prostriedkov, ii) poskytuje príjemcovi hospodársku výhodu, iii) je selektívne, iv) má vplyv na obchod medzi zmluvnými stranami a môže narušiť hospodársku súťaž (44). |
| --- | --- |

(80)

To znamená, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, ak sú kumulatívne splnené tieto podmienky: opatrenie i) poskytuje štát alebo sa poskytuje zo štátnych prostriedkov, ii) poskytuje príjemcovi hospodársku výhodu, iii) je selektívne, iv) má vplyv na obchod medzi zmluvnými stranami a môže narušiť hospodársku súťaž (44).

| (81) | Dozorný úrad posúdi existenciu štátnej pomoci samostatne v prípade každého opatrenia, ktoré je predmetom tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(81)

Dozorný úrad posúdi existenciu štátnej pomoci samostatne v prípade každého opatrenia, ktoré je predmetom tohto rozhodnutia.

2.1   Dohoda o licenciách a poplatkoch

2.1.1   Prítomnosť štátnych prostriedkov

| (82) | Na to, aby sa výhoda mohla kvalifikovať ako štátna pomoc, musí byť poskytnutá štátom alebo zo štátnych prostriedkov. Na účely pravidiel štátnej pomoci výraz „štát“ zahŕňa aj regionálne a miestne orgány. (45) Strata daňových príjmov zodpovedá spotrebe štátnych prostriedkov v podobe fiškálnych výdavkov. Štátna podpora sa okrem toho môže poskytovať rovnako prostredníctvom ustanovení o daniach legislatívneho, regulačného či administratívneho charakteru, ako aj prostredníctvom postupov daňových orgánov (46). Zníženie základu dane alebo úplné či čiastočné zníženie výšky dane alebo poplatkov zahŕňa stratu príjmov, a preto zodpovedá spotrebe štátnych prostriedkov v podobe fiškálnych výdavkov. |
| --- | --- |

(82)

Na to, aby sa výhoda mohla kvalifikovať ako štátna pomoc, musí byť poskytnutá štátom alebo zo štátnych prostriedkov. Na účely pravidiel štátnej pomoci výraz „štát“ zahŕňa aj regionálne a miestne orgány. (45) Strata daňových príjmov zodpovedá spotrebe štátnych prostriedkov v podobe fiškálnych výdavkov. Štátna podpora sa okrem toho môže poskytovať rovnako prostredníctvom ustanovení o daniach legislatívneho, regulačného či administratívneho charakteru, ako aj prostredníctvom postupov daňových orgánov (46). Zníženie základu dane alebo úplné či čiastočné zníženie výšky dane alebo poplatkov zahŕňa stratu príjmov, a preto zodpovedá spotrebe štátnych prostriedkov v podobe fiškálnych výdavkov.

| (83) | V predmetnom prípade štát zasiahol prostredníctvom dohody medzi obcou a spoločnosťou Verne (dohoda o licenciách a poplatkoch). Dohoda obsahuje tieto výnimky z obecných daní, ktoré sú podrobnejšie opísané v časti I.3.4:






  a) | garantovaná maximálna sadzba ročnej dane z nehnuteľností vo výške 1,65 % |
| --- | --- | --- |

(83)

V predmetnom prípade štát zasiahol prostredníctvom dohody medzi obcou a spoločnosťou Verne (dohoda o licenciách a poplatkoch). Dohoda obsahuje tieto výnimky z obecných daní, ktoré sú podrobnejšie opísané v časti I.3.4:

a)

garantovaná maximálna sadzba ročnej dane z nehnuteľností vo výške 1,65 %

| b) | fixný základ 1 030 600 000 ISK namiesto každoročného oficiálneho ocenenia pozemku a existujúcich budov na účely dane z nehnuteľností |
| --- | --- |

b)

fixný základ 1 030 600 000 ISK namiesto každoročného oficiálneho ocenenia pozemku a existujúcich budov na účely dane z nehnuteľností

| c) | odklad indexovania základu dane na účely dane z nehnuteľností |
| --- | --- |

c)

odklad indexovania základu dane na účely dane z nehnuteľností

| d) | nevyberanie dane z nehnuteľností pred 1. januárom 2011 |
| --- | --- |

d)

nevyberanie dane z nehnuteľností pred 1. januárom 2011

| e) | fixný základ pre budúce budovy namiesto oficiálneho ocenenia na účely dane z nehnuteľností |
| --- | --- |

e)

fixný základ pre budúce budovy namiesto oficiálneho ocenenia na účely dane z nehnuteľností

| f) | žiadna daň z výstavby ulíc pre existujúce budovy |
| --- | --- |

f)

žiadna daň z výstavby ulíc pre existujúce budovy

| g) | daň z výstavby ulíc pre nové budovy vo výške 25 % |
| --- | --- |

g)

daň z výstavby ulíc pre nové budovy vo výške 25 %

| (84) | Všetky uvedené opatrenia zahŕňajú ušlé príjmy štátu. Pokiaľ ide konkrétne o daň z výstavby ulíc, dozorný úrad konštatuje, že podľa islandských právnych predpisov ide skôr o daň než o poplatok za služby, ako je podrobnejšie vysvetlené ďalej v rámci posúdenia toho, či bola poskytnutá nejaká výhoda. To, že spoločnosť Verne postaví cesty vnútri hraníc prenajatého pozemku, nemení nič na tom, že výnimka z platby dane z výstavby ulíc prináša ušlé príjmy v podobe daní z výstavby ulíc. |
| --- | --- |

(84)

Všetky uvedené opatrenia zahŕňajú ušlé príjmy štátu. Pokiaľ ide konkrétne o daň z výstavby ulíc, dozorný úrad konštatuje, že podľa islandských právnych predpisov ide skôr o daň než o poplatok za služby, ako je podrobnejšie vysvetlené ďalej v rámci posúdenia toho, či bola poskytnutá nejaká výhoda. To, že spoločnosť Verne postaví cesty vnútri hraníc prenajatého pozemku, nemení nič na tom, že výnimka z platby dane z výstavby ulíc prináša ušlé príjmy v podobe daní z výstavby ulíc.

2.1.2   Selektívnosť

| (85) | Na to, aby opatrenie pomoci porušovalo pravidlá štátnej pomoci, musí byť selektívne v tom zmysle, že zvýhodňuje „určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru“. Spoločnosť Verne je podnik v zmysle pravidiel štátnej pomoci podľa Dohody o EHP. Podľa ustálenej judikatúry v oblasti právnych predpisov týkajúcich sa hospodárskej súťaže sa pojem „podnik“ vzťahuje na akýkoľvek subjekt vykonávajúci hospodársku činnosť bez ohľadu na jeho právne postavenie a spôsob financovania (47). Obec 4. novembra 2009 podpísala dohodu o licenciách a poplatkoch len so spoločnosťou Verne. Opatrenia uvedené v tejto dohode sa teda týkajú výlučne spoločnosti Verne a dohoda o licenciách a poplatkoch spoločnosť Verne zvýhodňuje. Kritérium selektívnosti teda bolo splnené. |
| --- | --- |

(85)

Na to, aby opatrenie pomoci porušovalo pravidlá štátnej pomoci, musí byť selektívne v tom zmysle, že zvýhodňuje „určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru“. Spoločnosť Verne je podnik v zmysle pravidiel štátnej pomoci podľa Dohody o EHP. Podľa ustálenej judikatúry v oblasti právnych predpisov týkajúcich sa hospodárskej súťaže sa pojem „podnik“ vzťahuje na akýkoľvek subjekt vykonávajúci hospodársku činnosť bez ohľadu na jeho právne postavenie a spôsob financovania (47). Obec 4. novembra 2009 podpísala dohodu o licenciách a poplatkoch len so spoločnosťou Verne. Opatrenia uvedené v tejto dohode sa teda týkajú výlučne spoločnosti Verne a dohoda o licenciách a poplatkoch spoločnosť Verne zvýhodňuje. Kritérium selektívnosti teda bolo splnené.

2.1.3   Hospodárska výhoda

| (86) | Dozorný úrad pripomína, že vymedzenie pomoci je všeobecnejšie ako vymedzenie dotácie, pretože zahŕňa nielen pozitívne výhody, ako sú samotné dotácie, ale aj opatrenia štátu, ktoré v rôznych formách zmierňujú poplatky normálne zahrnuté do rozpočtu podniku. Tieto opatrenia tak síce nie sú dotáciami v úzkom zmysle slova, ale svojím charakterom sú podobné a majú rovnaký účinok. (48) Podľa ustálenej judikatúry opatrenie, ktorým verejné orgány poskytnú určitým podnikom výnimku z dane, ktorá, hoci nezahŕňa presun štátnych prostriedkov, stavia tých, ktorých sa táto výnimka týka, do výhodnejšej finančnej situácie ako iných daňovníkov, predstavuje pomoc poskytnutú štátom alebo zo štátnych prostriedkov. (49) |
| --- | --- |

(86)

Dozorný úrad pripomína, že vymedzenie pomoci je všeobecnejšie ako vymedzenie dotácie, pretože zahŕňa nielen pozitívne výhody, ako sú samotné dotácie, ale aj opatrenia štátu, ktoré v rôznych formách zmierňujú poplatky normálne zahrnuté do rozpočtu podniku. Tieto opatrenia tak síce nie sú dotáciami v úzkom zmysle slova, ale svojím charakterom sú podobné a majú rovnaký účinok. (48) Podľa ustálenej judikatúry opatrenie, ktorým verejné orgány poskytnú určitým podnikom výnimku z dane, ktorá, hoci nezahŕňa presun štátnych prostriedkov, stavia tých, ktorých sa táto výnimka týka, do výhodnejšej finančnej situácie ako iných daňovníkov, predstavuje pomoc poskytnutú štátom alebo zo štátnych prostriedkov. (49)

| (87) | Táto výhoda sa môže poskytnúť prostredníctvom rôznych znížení daňového zaťaženia podniku vrátane zníženia základu dane alebo celkového či čiastočného zníženia výšky dane, prípadne odkladu, zrušenia či dokonca osobitnej zmeny harmonogramu platby dane. (50) |
| --- | --- |

(87)

Táto výhoda sa môže poskytnúť prostredníctvom rôznych znížení daňového zaťaženia podniku vrátane zníženia základu dane alebo celkového či čiastočného zníženia výšky dane, prípadne odkladu, zrušenia či dokonca osobitnej zmeny harmonogramu platby dane. (50)

| (88) | Je potrebné ďalšie preskúmanie jednotlivých opatrení uvedených v dohode o licenciách a poplatkoch, aby bolo možné určiť, či a do akej miery poskytujú hospodársku výhodu spoločnosti Verne. |
| --- | --- |

(88)

Je potrebné ďalšie preskúmanie jednotlivých opatrení uvedených v dohode o licenciách a poplatkoch, aby bolo možné určiť, či a do akej miery poskytujú hospodársku výhodu spoločnosti Verne.

2.1.3.1   Fixná sadzba dane vo výške 1,65 % – daň z nehnuteľností

| (89) | Spoločnosť Verne má zaručené platenie dane z nehnuteľností vo výške 1,65 % ročne (ktorú v súčasnosti vo všeobecnosti vyberá obec), a to aj v prípade, že by sa v budúcnosti sadzba dane zvýšila, namiesto dane z nehnuteľností uplatňovanej podľa zákona č. 4/1995 (51). Fixným stanovením v súčasnosti platnej sadzby dane ako maximálnej hornej hranice na neurčité časové obdobie prostredníctvom tohto ustanovenia zaručil spoločnosti Verne stupeň istoty plánovania v súvislosti s daňou z nehnuteľností, ktorý ostatné hospodárske subjekty nemajú. Táto záruka voči budúcim legislatívnym alebo administratívnym zmenám sama osebe predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(89)

Spoločnosť Verne má zaručené platenie dane z nehnuteľností vo výške 1,65 % ročne (ktorú v súčasnosti vo všeobecnosti vyberá obec), a to aj v prípade, že by sa v budúcnosti sadzba dane zvýšila, namiesto dane z nehnuteľností uplatňovanej podľa zákona č. 4/1995 (51). Fixným stanovením v súčasnosti platnej sadzby dane ako maximálnej hornej hranice na neurčité časové obdobie prostredníctvom tohto ustanovenia zaručil spoločnosti Verne stupeň istoty plánovania v súvislosti s daňou z nehnuteľností, ktorý ostatné hospodárske subjekty nemajú. Táto záruka voči budúcim legislatívnym alebo administratívnym zmenám sama osebe predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

2.1.3.2   Fixný základ dane vo výške1 030 600 000 ISK – daň z nehnuteľností

| (90) | Fixný základ dane pre obecnú daň z nehnuteľností bol podľa dohody o licenciách a poplatkoch 1 030 600 000 ISK, pričom bol upravený prostredníctvom islandského indexu stavebných nákladov (52). Podľa zákona č. 4/1995 všetky spoločnosti platia daň z nehnuteľností vypočítanú na základe oficiálneho ocenenia pozemku a budov, ktoré sa uskutočňuje každý rok. V čase uzatvorenia dohody o licenciách a poplatkoch bolo oficiálne ocenenie prenajatého pozemku a budov vo vlastníctve spoločnosti Verne stanovené takto (v roku 2008, čo by podľa zákonných pravidiel predstavovalo základ dane z nehnuteľností uplatňovanej v roku 2009):






  Budova č. 868 | 452 050 000 ISK |
| --- | --- | --- |
| Budova 869 | 578 550 000 ISK |
| Budova č. 872 | 52 700 000 ISK |
| Budova č. 866 | 23 650 000 ISK |
| Budova č. 864 | 70 900 000 ISK |
| Pozemok s rozlohou 9,6 ha | 181 200 000 ISK |
| Celková hodnota | 1 359 050 000 ISK |

(90)

Fixný základ dane pre obecnú daň z nehnuteľností bol podľa dohody o licenciách a poplatkoch 1 030 600 000 ISK, pričom bol upravený prostredníctvom islandského indexu stavebných nákladov (52). Podľa zákona č. 4/1995 všetky spoločnosti platia daň z nehnuteľností vypočítanú na základe oficiálneho ocenenia pozemku a budov, ktoré sa uskutočňuje každý rok. V čase uzatvorenia dohody o licenciách a poplatkoch bolo oficiálne ocenenie prenajatého pozemku a budov vo vlastníctve spoločnosti Verne stanovené takto (v roku 2008, čo by podľa zákonných pravidiel predstavovalo základ dane z nehnuteľností uplatňovanej v roku 2009):

Budova č. 868

452 050 000 ISK

Budova 869

578 550 000 ISK

Budova č. 872

52 700 000 ISK

Budova č. 866

23 650 000 ISK

Budova č. 864

70 900 000 ISK

Pozemok s rozlohou 9,6 ha

181 200 000 ISK

Celková hodnota

1 359 050 000 ISK

| (91) | Na základe toho bol základ dane pre spoločnosť Verne podľa dohody o licenciách a poplatkoch stanovený na nižšiu úroveň, ako by to bolo podľa zákonných pravidiel (1 030 600 000 ISK namiesto 1 359 050 000 ISK). Nižší základ dane oslobodzuje spoločnosť Verne od poplatkov, ktoré by normálne mala platiť, a poskytuje tak spoločnosti Verne výhodu. |
| --- | --- |

(91)

Na základe toho bol základ dane pre spoločnosť Verne podľa dohody o licenciách a poplatkoch stanovený na nižšiu úroveň, ako by to bolo podľa zákonných pravidiel (1 030 600 000 ISK namiesto 1 359 050 000 ISK). Nižší základ dane oslobodzuje spoločnosť Verne od poplatkov, ktoré by normálne mala platiť, a poskytuje tak spoločnosti Verne výhodu.

2.1.3.3   Odklad indexovania základu dane – daň z nehnuteľností

| (92) | Stanovenie indexu stavebných nákladov pre základ dane na čas začiatku činnosti spoločnosti Verne oslobodzuje spoločnosť od poplatkov, ktoré by platila podľa normálnych zákonných pravidiel, pričom vlastníci nehnuteľností a nájomníci pozemkov platia daň z nehnuteľností na základe hodnoty vyplývajúcej z posúdenia v čase, keď nehnuteľnosť kúpili alebo prenajali, pričom táto hodnota sa opakovane stanovuje každý rok. Tieto náklady by normálne niesla spoločnosť, takže oslobodenie od nich poskytuje spoločnosti Verne výhodu. |
| --- | --- |

(92)

Stanovenie indexu stavebných nákladov pre základ dane na čas začiatku činnosti spoločnosti Verne oslobodzuje spoločnosť od poplatkov, ktoré by platila podľa normálnych zákonných pravidiel, pričom vlastníci nehnuteľností a nájomníci pozemkov platia daň z nehnuteľností na základe hodnoty vyplývajúcej z posúdenia v čase, keď nehnuteľnosť kúpili alebo prenajali, pričom táto hodnota sa opakovane stanovuje každý rok. Tieto náklady by normálne niesla spoločnosť, takže oslobodenie od nich poskytuje spoločnosti Verne výhodu.

2.1.3.4   Daň z nehnuteľností vyberaná od 1. januára 2011

| (93) | Podľa zákona č. 4/1995 sa obecná daň z nehnuteľností na Islande vyberá na všetky budovy, ktoré boli predmetom oficiálneho ocenenia v predchádzajúcom roku. Budovy kúpené spoločnosťou Verne v roku 2008 boli v čase kúpy predmetom oficiálneho ocenenia. Obdobie bez platby dane od dátumu kúpy do 1. januára 2011 stanovené v dohode o licenciách a poplatkoch (53) teda predstavuje oslobodenie spoločnosti Verne od poplatkov, ktoré by normálne platila, a predstavuje tak pre spoločnosť Verne výhodu. Opatrenie preto predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(93)

Podľa zákona č. 4/1995 sa obecná daň z nehnuteľností na Islande vyberá na všetky budovy, ktoré boli predmetom oficiálneho ocenenia v predchádzajúcom roku. Budovy kúpené spoločnosťou Verne v roku 2008 boli v čase kúpy predmetom oficiálneho ocenenia. Obdobie bez platby dane od dátumu kúpy do 1. januára 2011 stanovené v dohode o licenciách a poplatkoch (53) teda predstavuje oslobodenie spoločnosti Verne od poplatkov, ktoré by normálne platila, a predstavuje tak pre spoločnosť Verne výhodu. Opatrenie preto predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

2.1.3.5   Fixný základ dane pre budúce budovy – daň z nehnuteľností

| (94) | Namiesto toho, aby sa ako základ dane použilo oficiálne ocenenie, ako sa stanovuje v zákone č. 4/1995, základom dane pre budúce budovy postavené na pozemku je nižšia z týchto dvoch hodnôt: i) náklady na výstavbu vonkajších plášťov a ii) suma 85 500 ISK za meter štvorcový indexovaná podľa islandského indexu stavebných nákladov (od mesiaca, v ktorom spoločnosť Verne začne vykonávať zákaznícke operácie alebo v ktorom sa budova stane funkčnou) pomerne podľa miery obsadenosti. (54) Pokiaľ teda spoločnosť Verne postaví (alebo už postavila) nejaké budovy, bude oslobodená od poplatkov, ktoré by normálne platila, čo pre spoločnosť Verne predstavuje výhodu. |
| --- | --- |

(94)

Namiesto toho, aby sa ako základ dane použilo oficiálne ocenenie, ako sa stanovuje v zákone č. 4/1995, základom dane pre budúce budovy postavené na pozemku je nižšia z týchto dvoch hodnôt: i) náklady na výstavbu vonkajších plášťov a ii) suma 85 500 ISK za meter štvorcový indexovaná podľa islandského indexu stavebných nákladov (od mesiaca, v ktorom spoločnosť Verne začne vykonávať zákaznícke operácie alebo v ktorom sa budova stane funkčnou) pomerne podľa miery obsadenosti. (54) Pokiaľ teda spoločnosť Verne postaví (alebo už postavila) nejaké budovy, bude oslobodená od poplatkov, ktoré by normálne platila, čo pre spoločnosť Verne predstavuje výhodu.

2.1.3.6   Žiadna daň z výstavby ulíc pre existujúce budovy

| (95) | V článku 3 zákona č. 153/2006 o dani z výstavby ulíc (gatnagerðargjald) sa stanovuje, že daň z výstavby ulíc je jednorazový poplatok, ktorý obce na Islande vyberajú z nehnuteľností vo všetkých mestských oblastiach. Podľa tohto zákona sú obce povinné túto daň vyberať, pričom si môžu zvoliť sadzbu dane vo výške maximálne 15 % z oficiálnych stavebných nákladov na m2 stanovených Islandským štatistickým úradom, teda strediskom oficiálnych štatistík na Islande. Základom dane je povolenie na stavbu na príslušnom pozemku v súlade s mestským plánovaním alebo vydané stavebné povolenie. Článkom 5 sa zavádza možnosť odpustenia alebo zníženia dane, čo musí byť stanovené v obecných predpisoch. Na základe článku 6 sa ďalej umožňuje ad hoc odpustenie alebo zníženie dane za osobitných okolností. |
| --- | --- |

(95)

V článku 3 zákona č. 153/2006 o dani z výstavby ulíc (gatnagerðargjald) sa stanovuje, že daň z výstavby ulíc je jednorazový poplatok, ktorý obce na Islande vyberajú z nehnuteľností vo všetkých mestských oblastiach. Podľa tohto zákona sú obce povinné túto daň vyberať, pričom si môžu zvoliť sadzbu dane vo výške maximálne 15 % z oficiálnych stavebných nákladov na m2 stanovených Islandským štatistickým úradom, teda strediskom oficiálnych štatistík na Islande. Základom dane je povolenie na stavbu na príslušnom pozemku v súlade s mestským plánovaním alebo vydané stavebné povolenie. Článkom 5 sa zavádza možnosť odpustenia alebo zníženia dane, čo musí byť stanovené v obecných predpisoch. Na základe článku 6 sa ďalej umožňuje ad hoc odpustenie alebo zníženie dane za osobitných okolností.

| (96) | Na základe článku 1.1 dohody o licenciách a poplatkoch spoločnosť Verne nebude platiť žiadnu daň z výstavby ulíc pre existujúce budovy. |
| --- | --- |

(96)

Na základe článku 1.1 dohody o licenciách a poplatkoch spoločnosť Verne nebude platiť žiadnu daň z výstavby ulíc pre existujúce budovy.

| (97) | Poplatok podľa zákona č. 153/2006 je podľa vymedzenia skôr daň než poplatok za poskytnuté služby, ako uvádza dozorný úrad v rozhodnutí o začatí konania. Tento charakter dane z výstavby ulíc je výslovne uvedený v článku 1 zákona. (55) |
| --- | --- |

(97)

Poplatok podľa zákona č. 153/2006 je podľa vymedzenia skôr daň než poplatok za poskytnuté služby, ako uvádza dozorný úrad v rozhodnutí o začatí konania. Tento charakter dane z výstavby ulíc je výslovne uvedený v článku 1 zákona. (55)

| (98) | V zákone č. 153/2006 sa ďalej stanovuje, že obce na Islande sú povinné stanoviť sadzbu dane z výstavby ulíc prostredníctvom obecných predpisov uverejnených v časti B štátneho vestníka. Podľa predpisov z 20. januára 2008 o dani z výstavby ulíc v obci Reykjanesbær (56) platná sadzba dane pre priemyselné pozemky v obci Reykjanesbær predstavuje 7,5 % zo základu dane stanoveného podľa článku 3 zákona č. 153/2006. Podľa zákona č. 153/2006 sa daň platí vtedy, keď sa pozemok prenajme, keď sa renovuje alebo upraví budova, v prípade zmeny účelu budovy alebo keď sa rozšíria staršie budovy. Spoločnosť Verne mala na základe toho zaplatiť daň podľa zákonných pravidiel, a to aj z existujúcich budov, ktoré boli predtým vojenskými budovami a v minulosti nepodliehali dani z výstavby ulíc. Dozorný úrad pripomína, že podľa článku 5 zákona č. 176/2006 platia pre všetky nehnuteľnosti vnútri hraníc bývalej oblasti vojenského námorníctva normálne daňové pravidlá po tom, ako boli tieto nehnuteľnosti prevzaté do civilného užívania. (57) |
| --- | --- |

(98)

V zákone č. 153/2006 sa ďalej stanovuje, že obce na Islande sú povinné stanoviť sadzbu dane z výstavby ulíc prostredníctvom obecných predpisov uverejnených v časti B štátneho vestníka. Podľa predpisov z 20. januára 2008 o dani z výstavby ulíc v obci Reykjanesbær (56) platná sadzba dane pre priemyselné pozemky v obci Reykjanesbær predstavuje 7,5 % zo základu dane stanoveného podľa článku 3 zákona č. 153/2006. Podľa zákona č. 153/2006 sa daň platí vtedy, keď sa pozemok prenajme, keď sa renovuje alebo upraví budova, v prípade zmeny účelu budovy alebo keď sa rozšíria staršie budovy. Spoločnosť Verne mala na základe toho zaplatiť daň podľa zákonných pravidiel, a to aj z existujúcich budov, ktoré boli predtým vojenskými budovami a v minulosti nepodliehali dani z výstavby ulíc. Dozorný úrad pripomína, že podľa článku 5 zákona č. 176/2006 platia pre všetky nehnuteľnosti vnútri hraníc bývalej oblasti vojenského námorníctva normálne daňové pravidlá po tom, ako boli tieto nehnuteľnosti prevzaté do civilného užívania. (57)

| (99) | Výnimka uvedená v článku 1.1 dohody o licenciách a poplatkoch oslobodzuje spoločnosť Verne od poplatkov, ktoré by normálne platila, a poskytuje tak spoločnosti Verne výhodu. |
| --- | --- |

(99)

Výnimka uvedená v článku 1.1 dohody o licenciách a poplatkoch oslobodzuje spoločnosť Verne od poplatkov, ktoré by normálne platila, a poskytuje tak spoločnosti Verne výhodu.

2.1.3.7   Daň z výstavby ulíc pre nové budovy vo výške 25 %

| (100) | Podľa dohody o licenciách a poplatkoch (58) zaplatí spoločnosť Verne len 25 % z dane, ktorú by mala platiť podľa zákona č. 153/2006, „z dôvodu rozlohy nehnuteľností [...] a veľkosti projektu a jeho významného vplyvu na príjmy obce Reykjanesbær“. V zmluve sa stanovuje, že spoločnosť Verne v budúcnosti uskutoční výstavbu ulíc vnútri hraníc pozemku na vlastné náklady „a také práce, aké sa normálne poskytujú za poplatky za výstavbu ulíc“. Naopak, obec bude mať na starosti napojenie ulíc na pozemok. |
| --- | --- |

(100)

Podľa dohody o licenciách a poplatkoch (58) zaplatí spoločnosť Verne len 25 % z dane, ktorú by mala platiť podľa zákona č. 153/2006, „z dôvodu rozlohy nehnuteľností [...] a veľkosti projektu a jeho významného vplyvu na príjmy obce Reykjanesbær“. V zmluve sa stanovuje, že spoločnosť Verne v budúcnosti uskutoční výstavbu ulíc vnútri hraníc pozemku na vlastné náklady „a také práce, aké sa normálne poskytujú za poplatky za výstavbu ulíc“. Naopak, obec bude mať na starosti napojenie ulíc na pozemok.

| (101) | Daň z výstavby ulíc znížená podľa dohody o licenciách a poplatkoch o 75 % pre nové budovy je nižšia ako daň, ktorá by sa platila podľa zákonných pravidiel. Na základe nižšej dane sa spoločnosť Verne oslobodzuje od poplatkov, ktoré by normálne mala platiť, čo poskytuje spoločnosti Verne výhodu. |
| --- | --- |

(101)

Daň z výstavby ulíc znížená podľa dohody o licenciách a poplatkoch o 75 % pre nové budovy je nižšia ako daň, ktorá by sa platila podľa zákonných pravidiel. Na základe nižšej dane sa spoločnosť Verne oslobodzuje od poplatkov, ktoré by normálne mala platiť, čo poskytuje spoločnosti Verne výhodu.

2.1.4   Vplyv na obchod a narušenie hospodárskej súťaže

| (102) | Pokiaľ ide o kritériá uvedené v článku 61 ods. 1 Dohody o EHP týkajúce sa pomoci, „ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami“, z judikatúry vyplýva, že nie je potrebné preukázať, že pomoc má skutočný vplyv na obchod medzi zmluvnými stranami a že hospodárska súťaž je naozaj narušená, ale stačí posúdiť, či pomoc môže ovplyvniť obchod alebo narušiť hospodársku súťaž. (59) Navyše ak pomoc poskytnutá štátom posilňuje postavenie jedného podniku v porovnaní s inými podnikmi konkurujúcimi si v rámci obchodu vnútri EHP, tieto podniky sa musia považovať za ovplyvnené touto pomocou. A naopak, nie je nutné, aby sa samotný prijímajúci podnik podieľal na uvedenom obchode. (60) |
| --- | --- |

(102)

Pokiaľ ide o kritériá uvedené v článku 61 ods. 1 Dohody o EHP týkajúce sa pomoci, „ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami“, z judikatúry vyplýva, že nie je potrebné preukázať, že pomoc má skutočný vplyv na obchod medzi zmluvnými stranami a že hospodárska súťaž je naozaj narušená, ale stačí posúdiť, či pomoc môže ovplyvniť obchod alebo narušiť hospodársku súťaž. (59) Navyše ak pomoc poskytnutá štátom posilňuje postavenie jedného podniku v porovnaní s inými podnikmi konkurujúcimi si v rámci obchodu vnútri EHP, tieto podniky sa musia považovať za ovplyvnené touto pomocou. A naopak, nie je nutné, aby sa samotný prijímajúci podnik podieľal na uvedenom obchode. (60)

| (103) | Spoločnosť Verne má v úmysle poskytovať služby na trhu s veľkoobchodnými dátovými strediskami vrátane iných krajín EHP. Služby veľkoobchodného dátového strediska sa vo veľkom rozsahu poskytujú v EHP i na svetových trhoch. Na tomto základe dospel dozorný úrad k záveru, že dohoda o licenciách a poplatkoch môže narúšať hospodársku súťaž a ovplyvňovať obchod medzi zmluvnými stranami Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(103)

Spoločnosť Verne má v úmysle poskytovať služby na trhu s veľkoobchodnými dátovými strediskami vrátane iných krajín EHP. Služby veľkoobchodného dátového strediska sa vo veľkom rozsahu poskytujú v EHP i na svetových trhoch. Na tomto základe dospel dozorný úrad k záveru, že dohoda o licenciách a poplatkoch môže narúšať hospodársku súťaž a ovplyvňovať obchod medzi zmluvnými stranami Dohody o EHP.

2.1.5   Záver v súvislosti s existenciou štátnej pomoci v dohode o licenciách a poplatkoch

| (104) | Identifikované výnimky z obecných daní (daň z nehnuteľností a daň z výstavby ulíc), t. j.:






  a) | garantovaná maximálna sadzba ročnej dane z nehnuteľností vo výške 1,65 % |
| --- | --- | --- |

(104)

Identifikované výnimky z obecných daní (daň z nehnuteľností a daň z výstavby ulíc), t. j.:

a)

garantovaná maximálna sadzba ročnej dane z nehnuteľností vo výške 1,65 %

| b) | fixný základ dane 1 030 600 000 ISK namiesto každoročného oficiálneho ocenenia pozemku a existujúcich budov na účely dane z nehnuteľností |
| --- | --- |

b)

fixný základ dane 1 030 600 000 ISK namiesto každoročného oficiálneho ocenenia pozemku a existujúcich budov na účely dane z nehnuteľností

| c) | odklad indexovania základu dane na účely dane z nehnuteľností |
| --- | --- |

c)

odklad indexovania základu dane na účely dane z nehnuteľností

| d) | nevyberanie dane z nehnuteľností pred 1. januárom 2011 |
| --- | --- |

d)

nevyberanie dane z nehnuteľností pred 1. januárom 2011

| e) | fixný základ dane pre budúce budovy namiesto oficiálneho ocenenia na účely dane z nehnuteľností |
| --- | --- |

e)

fixný základ dane pre budúce budovy namiesto oficiálneho ocenenia na účely dane z nehnuteľností

| f) | žiadna daň z výstavby ulíc pre existujúce budovy a |
| --- | --- |

f)

žiadna daň z výstavby ulíc pre existujúce budovy a

| g) | daň z výstavby ulíc pre nové budovy vo výške 25 %, |
| --- | --- |

g)

daň z výstavby ulíc pre nové budovy vo výške 25 %,

predstavujú selektívnu výhodu pre spoločnosť Verne, zahŕňajú štátne prostriedky, majú vplyv na obchod a narúšajú hospodársku súťaž. Opatrenia preto predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

2.1.6   Kvantifikácia štátnej pomoci v dohode o licenciách a poplatkoch

| (105) | Suma štátnej pomoci je rozdiel medzi daňami splatnými podľa dohody o licenciách a poplatkoch na jednej strane a daňami, ktoré mala spoločnosť Verne zaplatiť, ak by sa uplatnili zákonné pravidlá, na strane druhej. |
| --- | --- |

(105)

Suma štátnej pomoci je rozdiel medzi daňami splatnými podľa dohody o licenciách a poplatkoch na jednej strane a daňami, ktoré mala spoločnosť Verne zaplatiť, ak by sa uplatnili zákonné pravidlá, na strane druhej.

2.2   Zmluva o kúpe nehnuteľností, zmluva o prenájme pozemku a doplnková zmluva o prenájme

2.2.1   Štátne prostriedky, selektívnosť a vplyv na obchod

| (106) | Po prvé, všetky tri zmluvy, teda zmluva o kúpe nehnuteľností, zmluva o prenájme pozemku i doplnková zmluva o prenájme, boli podpísané medzi spoločnosťou Verne a štátnou pokladnicou. (61) |
| --- | --- |

(106)

Po prvé, všetky tri zmluvy, teda zmluva o kúpe nehnuteľností, zmluva o prenájme pozemku i doplnková zmluva o prenájme, boli podpísané medzi spoločnosťou Verne a štátnou pokladnicou. (61)

| (107) | Po druhé, vzhľadom na to, že zmluva o kúpe nehnuteľností, zmluva o prenájme pozemku a doplnková zmluva o prenájme boli uzatvorené priamo štátom, a teda išlo o štátne prostriedky, dozorný úrad konštatuje, že spoločnosť Verne, potenciálny príjemca opatrení uvedených v troch zmluvách, vyhovuje vymedzeniu podniku, pretože vykonáva na trhu hospodársku činnosť poskytovaním služieb veľkoobchodného uchovávania údajov. |
| --- | --- |

(107)

Po druhé, vzhľadom na to, že zmluva o kúpe nehnuteľností, zmluva o prenájme pozemku a doplnková zmluva o prenájme boli uzatvorené priamo štátom, a teda išlo o štátne prostriedky, dozorný úrad konštatuje, že spoločnosť Verne, potenciálny príjemca opatrení uvedených v troch zmluvách, vyhovuje vymedzeniu podniku, pretože vykonáva na trhu hospodársku činnosť poskytovaním služieb veľkoobchodného uchovávania údajov.

| (108) | Po tretie, keďže transakcie potenciálne poskytovali výhodu konkrétnemu podniku (t. j. spoločnosti Verne), musia sa považovať za selektívne opatrenie. |
| --- | --- |

(108)

Po tretie, keďže transakcie potenciálne poskytovali výhodu konkrétnemu podniku (t. j. spoločnosti Verne), musia sa považovať za selektívne opatrenie.

| (109) | Po štvrté, opatrenia narúšajú alebo môžu narušiť hospodársku súťaž a ovplyvňujú obchod medzi zmluvnými stranami Dohody o EHP, pretože spoločnosť Verne má v pláne prevádzkovať globálne veľkoobchodné dátové stredisko, ktorého služby budú dostupné zákazníkom z EHP i na svetovom trhu. |
| --- | --- |

(109)

Po štvrté, opatrenia narúšajú alebo môžu narušiť hospodársku súťaž a ovplyvňujú obchod medzi zmluvnými stranami Dohody o EHP, pretože spoločnosť Verne má v pláne prevádzkovať globálne veľkoobchodné dátové stredisko, ktorého služby budú dostupné zákazníkom z EHP i na svetovom trhu.

2.2.2   Existencia výhody – zásada investora v trhovom hospodárstve

| (110) | S cieľom posúdiť, či opatrenia obsiahnuté v troch zmluvách predstavujú štátnu pomoc, musí dozorný úrad zistiť, či predaj budov a prenájom pozemku poskytujú spoločnosti Verne výhodu. |
| --- | --- |

(110)

S cieľom posúdiť, či opatrenia obsiahnuté v troch zmluvách predstavujú štátnu pomoc, musí dozorný úrad zistiť, či predaj budov a prenájom pozemku poskytujú spoločnosti Verne výhodu.

| (111) | Ak by zmluva o kúpe nehnuteľností, zmluva o prenájme pozemku a doplnková zmluva o prenájme boli uzatvorené v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, teda ak by štát predal budovy za trhovú hodnotu a ak by ustanovenia zmluvy o prenájme pozemku a doplnkovej zmluvy o prenájme zodpovedali trhovým podmienkam, nešlo by o štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(111)

Ak by zmluva o kúpe nehnuteľností, zmluva o prenájme pozemku a doplnková zmluva o prenájme boli uzatvorené v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, teda ak by štát predal budovy za trhovú hodnotu a ak by ustanovenia zmluvy o prenájme pozemku a doplnkovej zmluvy o prenájme zodpovedali trhovým podmienkam, nešlo by o štátnu pomoc.

| (112) | V súvislosti s predajom pozemkov alebo budov verejnými orgánmi podniku alebo jednotlivcovi vykonávajúcemu hospodársku činnosť treba zdôrazniť, že súd rozhodol, že takýto predaj môže obsahovať prvky štátnej pomoci, a to najmä vtedy, keď sa neuskutoční za trhovú hodnotu, teda keď sa predaj neuskutoční za cenu, ktorú by dokázal získať súkromný investor v trhovom hospodárstve pôsobiaci v normálnych konkurenčných podmienkach. (62) |
| --- | --- |

(112)

V súvislosti s predajom pozemkov alebo budov verejnými orgánmi podniku alebo jednotlivcovi vykonávajúcemu hospodársku činnosť treba zdôrazniť, že súd rozhodol, že takýto predaj môže obsahovať prvky štátnej pomoci, a to najmä vtedy, keď sa neuskutoční za trhovú hodnotu, teda keď sa predaj neuskutoční za cenu, ktorú by dokázal získať súkromný investor v trhovom hospodárstve pôsobiaci v normálnych konkurenčných podmienkach. (62)

2.2.2.1   Zmluva o kúpe nehnuteľností

| (113) | Dňa 26. februára 2008 predala štátna pokladnica päť budov spoločnosti Verne. Na účely posúdenia existencie pomoci v tomto prípade dozorný úrad uplatňuje usmernenia o prvkoch štátnej pomoci pri predaji pozemkov a budov verejnými orgánmi (ďalej len „usmernenia“). Usmernenia sú založené na kritériu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, teda na kritériu súkromného investora.
  Uskutočnilo sa nepodmienené ponukové konanie alebo porovnateľné konanie? |
| --- | --- |

(113)

Dňa 26. februára 2008 predala štátna pokladnica päť budov spoločnosti Verne. Na účely posúdenia existencie pomoci v tomto prípade dozorný úrad uplatňuje usmernenia o prvkoch štátnej pomoci pri predaji pozemkov a budov verejnými orgánmi (ďalej len „usmernenia“). Usmernenia sú založené na kritériu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, teda na kritériu súkromného investora.

Uskutočnilo sa nepodmienené ponukové konanie alebo porovnateľné konanie?

| (114) | Podľa bodu 2.1 usmernení sa existencia štátnej pomoci v prospech kupujúceho automaticky vylučuje, ak predaj prebieha v súlade s „dostatočne dobre zverejneným, otvoreným a nepodmieneným ponukovým konaním porovnateľným s aukciou, pričom sa prijme najlepšia alebo jediná ponuka“. Na základe informácií, ktoré získal dozorný úrad v priebehu konania vo veci formálneho zisťovania, sa zdá, že štát ani spoločnosť KADECO v mene štátu neusporiadali žiadne ponukové konanie. Z toho dôvodu teda nemožno automaticky vylúčiť existenciu štátnej pomoci. Dozorný úrad však v nasledujúcom texte posúdi, či sa uskutočnilo konanie porovnateľné s nepodmieneným ponukovým konaním, hoci aj nebolo v úplnom súlade s usmerneniami. |
| --- | --- |

(114)

Podľa bodu 2.1 usmernení sa existencia štátnej pomoci v prospech kupujúceho automaticky vylučuje, ak predaj prebieha v súlade s „dostatočne dobre zverejneným, otvoreným a nepodmieneným ponukovým konaním porovnateľným s aukciou, pričom sa prijme najlepšia alebo jediná ponuka“. Na základe informácií, ktoré získal dozorný úrad v priebehu konania vo veci formálneho zisťovania, sa zdá, že štát ani spoločnosť KADECO v mene štátu neusporiadali žiadne ponukové konanie. Z toho dôvodu teda nemožno automaticky vylúčiť existenciu štátnej pomoci. Dozorný úrad však v nasledujúcom texte posúdi, či sa uskutočnilo konanie porovnateľné s nepodmieneným ponukovým konaním, hoci aj nebolo v úplnom súlade s usmerneniami.

| (115) | Islandské orgány vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania (63) tvrdili, že budovy sa v tom čase, teda vo februári 2008, predali za trhovú hodnotu. Na podporu tohto tvrdenia islandské orgány okrem iného uviedli (hoci nie v priamej súvislosti s usmerneniami), že „všetky nehnuteľnosti štátu, ktoré spoločnosť KADECO v tom čase spravovala, sa niekoľko mesiacov pred predajom spoločnosti Verne verejne inzerovali“ (64), že „nehnuteľnosť sa verejne inzerovala a v súvislosti s budovou č. 869 prišli dve ponuky: [...] ponuka od spoločnosti Verne Holdings ehf. a ponuka od [iného uchádzača. (65) |
| --- | --- |

(115)

Islandské orgány vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania (63) tvrdili, že budovy sa v tom čase, teda vo februári 2008, predali za trhovú hodnotu. Na podporu tohto tvrdenia islandské orgány okrem iného uviedli (hoci nie v priamej súvislosti s usmerneniami), že „všetky nehnuteľnosti štátu, ktoré spoločnosť KADECO v tom čase spravovala, sa niekoľko mesiacov pred predajom spoločnosti Verne verejne inzerovali“ (64), že „nehnuteľnosť sa verejne inzerovala a v súvislosti s budovou č. 869 prišli dve ponuky: [...] ponuka od spoločnosti Verne Holdings ehf. a ponuka od [iného uchádzača. (65)

| (116) | S cieľom overiť, či sa uskutočnilo konanie podobné nepodmienenému ponukovému konaniu, dozorný úrad preskúmal všetky dostupné informácie. |
| --- | --- |

(116)

S cieľom overiť, či sa uskutočnilo konanie podobné nepodmienenému ponukovému konaniu, dozorný úrad preskúmal všetky dostupné informácie.

| (117) | Islandský národný kontrolný úrad (Ríkisendurskoðun) je nezávislý orgán, ktorý pôsobí pod záštitou islandského parlamentu Alþingi. Jeho hlavnou úlohou je vykonávať audit finančných výkazov ústredných orgánov štátnej správy a monitorovať a podporovať zlepšenia finančného riadenia štátu a zlepšenia pri využívaní verejných finančných prostriedkov. (66) |
| --- | --- |

(117)

Islandský národný kontrolný úrad (Ríkisendurskoðun) je nezávislý orgán, ktorý pôsobí pod záštitou islandského parlamentu Alþingi. Jeho hlavnou úlohou je vykonávať audit finančných výkazov ústredných orgánov štátnej správy a monitorovať a podporovať zlepšenia finančného riadenia štátu a zlepšenia pri využívaní verejných finančných prostriedkov. (66)

| (118) | Od novembra 2007 do marca 2008 Islandský národný kontrolný úrad vykonal takzvaný výkonnostný audit (67) činnosti spoločnosti KADECO. Dôvodom preskúmania boli tvrdenia vo verejnej diskusii v súvislosti s tým, že pri predaji aktív v bývalej obrannej oblasti na letisku Keflavík neboli v plnej miere chránené záujmy štátu. V tejto oblasti sa nachádzajú budovy, ktoré kúpila spoločnosť Verne. V čase uskutočnenia auditu však tieto budovy ešte neboli predané. Prostredníctvom auditu sa poukázalo na to, že spoločnosť KADECO bola zákonom poverená spravovať priestory bývalej obrannej oblasti na letisku Keflavík a zabezpečiť budúci rozvoj tejto oblasti v mene islandského štátu. Spoločnosť KADECO mala preto plné právo zabezpečiť predaj štátnych aktív v oblasti bez zapojenia Štátneho obchodného centra (Ríkiskaup) (68) a nemala žiadnu povinnosť vyhlásiť v tejto súvislosti verejnú súťaž. Po audite sa navyše dospelo k záveru, že pri predaji priestorov boli chránené záujmy štátu. |
| --- | --- |

(118)

Od novembra 2007 do marca 2008 Islandský národný kontrolný úrad vykonal takzvaný výkonnostný audit (67) činnosti spoločnosti KADECO. Dôvodom preskúmania boli tvrdenia vo verejnej diskusii v súvislosti s tým, že pri predaji aktív v bývalej obrannej oblasti na letisku Keflavík neboli v plnej miere chránené záujmy štátu. V tejto oblasti sa nachádzajú budovy, ktoré kúpila spoločnosť Verne. V čase uskutočnenia auditu však tieto budovy ešte neboli predané. Prostredníctvom auditu sa poukázalo na to, že spoločnosť KADECO bola zákonom poverená spravovať priestory bývalej obrannej oblasti na letisku Keflavík a zabezpečiť budúci rozvoj tejto oblasti v mene islandského štátu. Spoločnosť KADECO mala preto plné právo zabezpečiť predaj štátnych aktív v oblasti bez zapojenia Štátneho obchodného centra (Ríkiskaup) (68) a nemala žiadnu povinnosť vyhlásiť v tejto súvislosti verejnú súťaž. Po audite sa navyše dospelo k záveru, že pri predaji priestorov boli chránené záujmy štátu.

| (119) | Správa o výkonnostnom audite bola uverejnená 26. marca 2008 a je verejne dostupná na webovej lokalite Islandského národného kontrolného úradu. (69) V správe sa podrobne opisuje proces predaja budov, ktoré už boli predané alebo sa práve predávali v čase auditu, teda v čase, keď už boli predané tri štvrtiny všetkých nehnuteľností v oblasti. Podľa správy boli prvé verejné inzeráty týkajúce sa určených budov v oblasti uverejnené v marci 2007 a ponúkali na predaj 24 konkrétnych budov. (70) V apríli 2007 bolo v rôznych islandských novinách ponúknutých na predaj ďalších osem budov. (71) V správe sa uvádza, že od apríla 2007 neboli v novinách konkrétne inzerované žiadne budovy, ale boli pravidelne uverejňované inzeráty s odkazom na spoločnosť KADECO a jej domovskú stránku, v ktorých bola uvedená výzva na predkladanie nápadov na využitie danej oblasti. |
| --- | --- |

(119)

Správa o výkonnostnom audite bola uverejnená 26. marca 2008 a je verejne dostupná na webovej lokalite Islandského národného kontrolného úradu. (69) V správe sa podrobne opisuje proces predaja budov, ktoré už boli predané alebo sa práve predávali v čase auditu, teda v čase, keď už boli predané tri štvrtiny všetkých nehnuteľností v oblasti. Podľa správy boli prvé verejné inzeráty týkajúce sa určených budov v oblasti uverejnené v marci 2007 a ponúkali na predaj 24 konkrétnych budov. (70) V apríli 2007 bolo v rôznych islandských novinách ponúknutých na predaj ďalších osem budov. (71) V správe sa uvádza, že od apríla 2007 neboli v novinách konkrétne inzerované žiadne budovy, ale boli pravidelne uverejňované inzeráty s odkazom na spoločnosť KADECO a jej domovskú stránku, v ktorých bola uvedená výzva na predkladanie nápadov na využitie danej oblasti.

| (120) | Islandský národný kontrolný úrad vo svojej správe uviedol, že by bolo lepšie konkrétne inzerovať viac budov. |
| --- | --- |

(120)

Islandský národný kontrolný úrad vo svojej správe uviedol, že by bolo lepšie konkrétne inzerovať viac budov.

| (121) | Pokiaľ ide o päť budov predaných 26. februára 2008 spoločnosti Verne, len jedna z budov bola konkrétne inzerovaná, a to budova č. 869. (72) Táto budova patrí medzi osem budov, ktoré boli inzerované v apríli 2007. Islandské orgány uviedli, že v súvislosti s touto konkrétnou budovou prišla jedna ponuka, ktorú 23. apríla 2007 predložila spoločnosť Atlantic Film Studios. Dozorný úrad dostal kópiu tejto ponuky. Spoločnosť Atlantic Film Studios ponúkla 35 000 ISK za m2, čo vzhľadom na odhadovanú rozlohu budovy č. 869 v tom čase, teda 13 000 m2, predstavovalo ponuku vo výške 455 000 000 ISK. Spoločnosť Atlantic Film Studios navyše ponúkla, že zaplatí 15 000 000 ISK za vyasfaltovanú oblasť mimo hraníc budovy č. 869. Islandské orgány uviedli, že táto ponuka bola odmietnutá. (73) |
| --- | --- |

(121)

Pokiaľ ide o päť budov predaných 26. februára 2008 spoločnosti Verne, len jedna z budov bola konkrétne inzerovaná, a to budova č. 869. (72) Táto budova patrí medzi osem budov, ktoré boli inzerované v apríli 2007. Islandské orgány uviedli, že v súvislosti s touto konkrétnou budovou prišla jedna ponuka, ktorú 23. apríla 2007 predložila spoločnosť Atlantic Film Studios. Dozorný úrad dostal kópiu tejto ponuky. Spoločnosť Atlantic Film Studios ponúkla 35 000 ISK za m2, čo vzhľadom na odhadovanú rozlohu budovy č. 869 v tom čase, teda 13 000 m2, predstavovalo ponuku vo výške 455 000 000 ISK. Spoločnosť Atlantic Film Studios navyše ponúkla, že zaplatí 15 000 000 ISK za vyasfaltovanú oblasť mimo hraníc budovy č. 869. Islandské orgány uviedli, že táto ponuka bola odmietnutá. (73)

| (122) | Na základe uvedených skutočností nemôže dozorný úrad dospieť k záveru, že sa v tomto prípade uskutočnilo konanie porovnateľné s nepodmieneným ponukovým konaním. Z toho dôvodu teda štátnu pomoc nemožno automaticky vylúčiť. |
| --- | --- |

(122)

Na základe uvedených skutočností nemôže dozorný úrad dospieť k záveru, že sa v tomto prípade uskutočnilo konanie porovnateľné s nepodmieneným ponukovým konaním. Z toho dôvodu teda štátnu pomoc nemožno automaticky vylúčiť.

| (123) | V usmerneniach sa v časti 2.2 uvádza možnosť uskutočniť alternatívny postup na vylúčenie pomoci, takzvanú metódu nezávislého odborného ocenenia. Hoci islandské orgány netvrdia, že pomoc bola vylúčená na základe uvedenej metódy, dozorný úrad aj tak posúdi, či to tak bolo. |
| --- | --- |

(123)

V usmerneniach sa v časti 2.2 uvádza možnosť uskutočniť alternatívny postup na vylúčenie pomoci, takzvanú metódu nezávislého odborného ocenenia. Hoci islandské orgány netvrdia, že pomoc bola vylúčená na základe uvedenej metódy, dozorný úrad aj tak posúdi, či to tak bolo.

| (124) | Dňa 23. apríla 2007 odborník, miesta realitná agentúra s názvom Fateignastofa Suðurnesja, určil trhovú hodnotu tejto konkrétnej budovy (č. 869) za predpokladu rozlohy 13 382 m2 na 980 000 000 ISK alebo približne 73 000 ISK za m2. Keďže vo februári 2008 spoločnosť Verne kúpila túto budovu a štyri ďalšie budovy za celkovú cenu 14,5 milióna USD, čo vtedy zodpovedalo sume 957 000 000 ISK, vynára sa oprávnená otázka, či bola za budovy naozaj zaplatená trhová hodnota. |
| --- | --- |

(124)

Dňa 23. apríla 2007 odborník, miesta realitná agentúra s názvom Fateignastofa Suðurnesja, určil trhovú hodnotu tejto konkrétnej budovy (č. 869) za predpokladu rozlohy 13 382 m2 na 980 000 000 ISK alebo približne 73 000 ISK za m2. Keďže vo februári 2008 spoločnosť Verne kúpila túto budovu a štyri ďalšie budovy za celkovú cenu 14,5 milióna USD, čo vtedy zodpovedalo sume 957 000 000 ISK, vynára sa oprávnená otázka, či bola za budovy naozaj zaplatená trhová hodnota.

| (125) | Ako už bolo uvedené, islandské orgány vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania tvrdili, že budovy boli predané za trhovú cenu, a na podporu tohto tvrdenia sa okrem iného odvolali na uvedené nezávislé odborné ocenenie budovy č. 869. Islandské orgány poskytli dozornému úradu kópiu ocenenia z 23. apríla 2007 podpísanú príslušným odborníkom. Správa je krátka, zaberá menej než jednu stranu a píše sa v nej, že budova č. 869 má rozlohu 13 383 m2, je vyrobená z oceľovej konštrukcie, je v dobrom stave a dobre prístupná. (74) Odborník na základe dostupnej dokumentácie, obhliadky budovy a prieskumu porovnateľných nehnuteľností v oblasti stanovil trhovú cenu za trhových podmienok na 980 000 000 ISK. Odborník píše o možnosti využitia budovy v spojení s blízkym medzinárodným letiskom v Keflavíku, pričom uvádza rôzne možnosti využitia nehnuteľnosti ako vysokostropnej budovy. |
| --- | --- |

(125)

Ako už bolo uvedené, islandské orgány vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania tvrdili, že budovy boli predané za trhovú cenu, a na podporu tohto tvrdenia sa okrem iného odvolali na uvedené nezávislé odborné ocenenie budovy č. 869. Islandské orgány poskytli dozornému úradu kópiu ocenenia z 23. apríla 2007 podpísanú príslušným odborníkom. Správa je krátka, zaberá menej než jednu stranu a píše sa v nej, že budova č. 869 má rozlohu 13 383 m2, je vyrobená z oceľovej konštrukcie, je v dobrom stave a dobre prístupná. (74) Odborník na základe dostupnej dokumentácie, obhliadky budovy a prieskumu porovnateľných nehnuteľností v oblasti stanovil trhovú cenu za trhových podmienok na 980 000 000 ISK. Odborník píše o možnosti využitia budovy v spojení s blízkym medzinárodným letiskom v Keflavíku, pričom uvádza rôzne možnosti využitia nehnuteľnosti ako vysokostropnej budovy.

| (126) | Dozorný úrad konštatuje, že islandské orgány v rámci svojich pripomienok k rozhodnutiu o začatí konania uviedli, že odborné posúdenie „malo odzrkadľovať hodnotu novej budovy s porovnateľnými vlastnosťami“. (75) To však nezodpovedá zneniu odborného ocenenia, v ktorom sa jasne hovorí o stave budovy č. 869, pričom neobsahuje žiadnu zmienku o nových budovách. V uvedenej správe Islandského národného kontrolného úradu sa navyše nepodporuje tvrdenie, že odborné ocenenie odzrkadľovalo hodnotu nových budov. |
| --- | --- |

(126)

Dozorný úrad konštatuje, že islandské orgány v rámci svojich pripomienok k rozhodnutiu o začatí konania uviedli, že odborné posúdenie „malo odzrkadľovať hodnotu novej budovy s porovnateľnými vlastnosťami“. (75) To však nezodpovedá zneniu odborného ocenenia, v ktorom sa jasne hovorí o stave budovy č. 869, pričom neobsahuje žiadnu zmienku o nových budovách. V uvedenej správe Islandského národného kontrolného úradu sa navyše nepodporuje tvrdenie, že odborné ocenenie odzrkadľovalo hodnotu nových budov.

| (127) | Keďže odborné ocenenie sa týka len jednej z piatich budov predaných spoločnosti Verne, bolo vypracované 10 mesiacov pred predajom budov spoločnosti Verne a nie je jasné, či toto ocenenie skutočne vychádzalo zo všeobecne prijímaných trhových ukazovateľov a noriem oceňovania, nemožno ho na účely predmetného prípadu považovať za nezávislé odborné ocenenie všetkých piatich budov predaných spoločnosti Verne v zmysle usmernení. |
| --- | --- |

(127)

Keďže odborné ocenenie sa týka len jednej z piatich budov predaných spoločnosti Verne, bolo vypracované 10 mesiacov pred predajom budov spoločnosti Verne a nie je jasné, či toto ocenenie skutočne vychádzalo zo všeobecne prijímaných trhových ukazovateľov a noriem oceňovania, nemožno ho na účely predmetného prípadu považovať za nezávislé odborné ocenenie všetkých piatich budov predaných spoločnosti Verne v zmysle usmernení.

| (128) | Vzniká teda otázka, ako možno stanoviť trhovú cenu budov v predmetnom prípade. Keďže sa neuskutočnilo konanie, ktoré automaticky vylučuje štátnu pomoc a ktoré mal štát k dispozícii podľa usmernení dozorného úradu, dozorný úrad použije v predmetnom prípade pri posudzovaní trhovej hodnoty systematický a logický prístup, na ktorom sú založené usmernenia. |
| --- | --- |

(128)

Vzniká teda otázka, ako možno stanoviť trhovú cenu budov v predmetnom prípade. Keďže sa neuskutočnilo konanie, ktoré automaticky vylučuje štátnu pomoc a ktoré mal štát k dispozícii podľa usmernení dozorného úradu, dozorný úrad použije v predmetnom prípade pri posudzovaní trhovej hodnoty systematický a logický prístup, na ktorom sú založené usmernenia.

| (129) | Celková rozloha všetkých piatich budov, ktoré kúpila spoločnosť Verne, bola 31 008 m2. (76) Celková zaplatená cena, ktorá v tom čase zodpovedala 957 000 000 ISK, predstavuje cenu približne 31 000 ISK za m2, čo je približne o 4 000 ISK menej ako cena za m2, ktorú 10 mesiacov predtým ponúkla za budovu č. 869 spoločnosť Atlantic Film Studios. Táto ponuka bola podľa islandských orgánov odmietnutá. (77) Podľa názoru dozorného úradu je už toto známkou toho, že budovy boli predané spoločnosti Verne pod trhovú cenu. |
| --- | --- |

(129)

Celková rozloha všetkých piatich budov, ktoré kúpila spoločnosť Verne, bola 31 008 m2. (76) Celková zaplatená cena, ktorá v tom čase zodpovedala 957 000 000 ISK, predstavuje cenu približne 31 000 ISK za m2, čo je približne o 4 000 ISK menej ako cena za m2, ktorú 10 mesiacov predtým ponúkla za budovu č. 869 spoločnosť Atlantic Film Studios. Táto ponuka bola podľa islandských orgánov odmietnutá. (77) Podľa názoru dozorného úradu je už toto známkou toho, že budovy boli predané spoločnosti Verne pod trhovú cenu.

| (130) | Ako už bolo uvedené, dozorný úrad sa nemôže úplne spoľahnúť na vykonané odborné ocenenie. Podľa názoru dozorného úradu však z neho vyplýva, že zaplatená cena mohla byť nižšia ako trhová cena aj vzhľadom na jedinú ďalšiu ponuku, ktorá bola podľa islandských orgánov predložená, a to navyše už 10 mesiacov pred skutočným predajom spoločnosti Verne. |
| --- | --- |

(130)

Ako už bolo uvedené, dozorný úrad sa nemôže úplne spoľahnúť na vykonané odborné ocenenie. Podľa názoru dozorného úradu však z neho vyplýva, že zaplatená cena mohla byť nižšia ako trhová cena aj vzhľadom na jedinú ďalšiu ponuku, ktorá bola podľa islandských orgánov predložená, a to navyše už 10 mesiacov pred skutočným predajom spoločnosti Verne.

| (131) | Posúdenie toho, či bola zaplatená trhová cena, má pri absencii automatického predpokladu uvedeného v usmerneniach dozorného úradu prirodzene retrospektívny charakter. (78) V takýchto prípadoch je povinnosťou dozorného úradu použiť na stanovenie hodnoty nehnuteľnosti čo najspoľahlivejšiu metódu založenú na všetkých dostupných informáciách. |
| --- | --- |

(131)

Posúdenie toho, či bola zaplatená trhová cena, má pri absencii automatického predpokladu uvedeného v usmerneniach dozorného úradu prirodzene retrospektívny charakter. (78) V takýchto prípadoch je povinnosťou dozorného úradu použiť na stanovenie hodnoty nehnuteľnosti čo najspoľahlivejšiu metódu založenú na všetkých dostupných informáciách.

| (132) | Dozorný úrad je toho názoru, že v tomto prípade možno spoľahlivé informácie nájsť v uvedenej správe Islandského národného kontrolného úradu, hoci nemožno vylúčiť, že aj iné zmluvy o predaji uzatvorené štátom, o ktorých sa píše v správe, zahŕňajú štátnu pomoc. Podľa názoru dozorného úradu sú v správe uvedené užitočné informácie o situácii pred predajom a v čase predaja spoločnosti Verne, pričom môže byť užitočná v procese stanovovania trhovej hodnoty v príslušnej oblasti. |
| --- | --- |

(132)

Dozorný úrad je toho názoru, že v tomto prípade možno spoľahlivé informácie nájsť v uvedenej správe Islandského národného kontrolného úradu, hoci nemožno vylúčiť, že aj iné zmluvy o predaji uzatvorené štátom, o ktorých sa píše v správe, zahŕňajú štátnu pomoc. Podľa názoru dozorného úradu sú v správe uvedené užitočné informácie o situácii pred predajom a v čase predaja spoločnosti Verne, pričom môže byť užitočná v procese stanovovania trhovej hodnoty v príslušnej oblasti.

| (133) | V správe sa uvádza, že ten istý odborník na nehnuteľnosti, ktorý vykonal ocenenie budovy č. 869, teda jednej z budov predaných spoločnosti Verne, oceňoval aj značnú časť budov v tejto oblasti, ktoré štát ponúkol na predaj. Neboli však oceňované všetky budovy. V správe sa nachádzajú aj informácie o predpokladoch, z ktorých odborník vychádzal, a objasňuje sa v nej, že ocenenia boli založené na trhových cenách v oblasti a zohľadňovali aj stavebné náklady. Ako sa však objasňuje v správe, budovy sa neoceňovali samostatne, ale rozdelili sa do skupín podľa veku, stavu a možností využitia. Následne sa oceňovali rôzne skupiny. V odbornom ocenení sa brali do úvahy potrebné vylepšenia elektrickej inštalácie (z amerických na európske normy), poloha a vzdialenosť od infraštruktúry. Naopak, nebrala sa do úvahy obrovská ponuka ďalších nehnuteľností v oblasti po tom, ako bola oblasť vojenského námorníctva USA prevzatá do civilného užívania, ani obmedzenia v súvislosti s opakovaným predajom a využitím, ktoré sa zjavne zaviedli v niektorých prípadoch. Ako sa vysvetľuje v správe, predtým, ako sa uskutočnil predaj spoločnosti Verne, sa budovy v tejto oblasti predávali iným spoločnostiam. V 1. fáze (prvá polovica roka 2007) sa budovy predávali za 57 % ceny stanovenej v odbornom ocenení (22 budov, všetky predané jednej spoločnosti). Neskôr na jeseň roku 2007 sa budovy predávali rôznym spoločnostiam a organizáciám za 72 % až 87 % ceny stanovenej v odbornom ocenení. Tieto nehnuteľnosti sa predávali v menších jednotkách. V správe sa napokon píše, že jedna spoločnosť kúpila dve školské budovy za 30 % ceny uvedenej v odbornom ocenení. Dozorný úrad síce v predmetnom prípade nemôže zaujať stanovisko v súvislosti s tým, či uvedené transakcie zahŕňali štátnu pomoc, alebo nie, z týchto informácií však vyplýva, že vykonané odborné ocenenia nemusia byť najvhodnejšou alebo jedinou vhodnou metódou stanovenia trhovej ceny v danej oblasti a v predmetnom prípade. |
| --- | --- |

(133)

V správe sa uvádza, že ten istý odborník na nehnuteľnosti, ktorý vykonal ocenenie budovy č. 869, teda jednej z budov predaných spoločnosti Verne, oceňoval aj značnú časť budov v tejto oblasti, ktoré štát ponúkol na predaj. Neboli však oceňované všetky budovy. V správe sa nachádzajú aj informácie o predpokladoch, z ktorých odborník vychádzal, a objasňuje sa v nej, že ocenenia boli založené na trhových cenách v oblasti a zohľadňovali aj stavebné náklady. Ako sa však objasňuje v správe, budovy sa neoceňovali samostatne, ale rozdelili sa do skupín podľa veku, stavu a možností využitia. Následne sa oceňovali rôzne skupiny. V odbornom ocenení sa brali do úvahy potrebné vylepšenia elektrickej inštalácie (z amerických na európske normy), poloha a vzdialenosť od infraštruktúry. Naopak, nebrala sa do úvahy obrovská ponuka ďalších nehnuteľností v oblasti po tom, ako bola oblasť vojenského námorníctva USA prevzatá do civilného užívania, ani obmedzenia v súvislosti s opakovaným predajom a využitím, ktoré sa zjavne zaviedli v niektorých prípadoch. Ako sa vysvetľuje v správe, predtým, ako sa uskutočnil predaj spoločnosti Verne, sa budovy v tejto oblasti predávali iným spoločnostiam. V 1. fáze (prvá polovica roka 2007) sa budovy predávali za 57 % ceny stanovenej v odbornom ocenení (22 budov, všetky predané jednej spoločnosti). Neskôr na jeseň roku 2007 sa budovy predávali rôznym spoločnostiam a organizáciám za 72 % až 87 % ceny stanovenej v odbornom ocenení. Tieto nehnuteľnosti sa predávali v menších jednotkách. V správe sa napokon píše, že jedna spoločnosť kúpila dve školské budovy za 30 % ceny uvedenej v odbornom ocenení. Dozorný úrad síce v predmetnom prípade nemôže zaujať stanovisko v súvislosti s tým, či uvedené transakcie zahŕňali štátnu pomoc, alebo nie, z týchto informácií však vyplýva, že vykonané odborné ocenenia nemusia byť najvhodnejšou alebo jedinou vhodnou metódou stanovenia trhovej ceny v danej oblasti a v predmetnom prípade.

| (134) | Dozorný úrad konštatuje, že nemá žiadny dôvod domnievať sa, že štát nechal vypracovať akékoľvek ocenenia pre budovy č. 868, 866, 872 alebo 864 predané spoločnosti Verne. Ak by tieto informácie boli dostupné, islandské orgány by ich predložili. Jediným dostupným odborným ocenením v prípade piatich budov predaných spoločnosti Verne je teda ocenenie budovy č. 869. Podľa uvedenej správy Islandského národného kontrolného úradu a informácii, ktoré poskytli islandské orgány, je to zároveň jediná z piatich budov, ktorá sa osobitne inzerovala. Dozorný úrad ďalej nemá žiadny dôvod domnievať sa, že základ odborného ocenenia ostatných budov v danej oblasti sa líšil od základu odborného ocenenia dostupného v tomto prípade. |
| --- | --- |

(134)

Dozorný úrad konštatuje, že nemá žiadny dôvod domnievať sa, že štát nechal vypracovať akékoľvek ocenenia pre budovy č. 868, 866, 872 alebo 864 predané spoločnosti Verne. Ak by tieto informácie boli dostupné, islandské orgány by ich predložili. Jediným dostupným odborným ocenením v prípade piatich budov predaných spoločnosti Verne je teda ocenenie budovy č. 869. Podľa uvedenej správy Islandského národného kontrolného úradu a informácii, ktoré poskytli islandské orgány, je to zároveň jediná z piatich budov, ktorá sa osobitne inzerovala. Dozorný úrad ďalej nemá žiadny dôvod domnievať sa, že základ odborného ocenenia ostatných budov v danej oblasti sa líšil od základu odborného ocenenia dostupného v tomto prípade.

| (135) | Vzhľadom na nedostatky v súvislosti s použitím odborného ocenenia budovy č. 869 vykonaného v roku 2007 ako všeobecného parametra na stanovenie trhovej hodnoty v predmetnom prípade a vzhľadom na to, že toto ocenenie sa týka len jednej z piatich budov predaných spoločnosti Verne a bolo vykonané 10 mesiacov pred podpisom zmluvy so spoločnosťou Verne, sa dozorný úrad nedomnieva, že toto ocenenie možno priamo použiť ako reprezentatívne na stanovenie ceny za m2, ktorú by bol súkromný subjekt ochotný akceptovať za päť budov predaných spoločne, ak by bol ich vlastníkom. Podľa názoru dozorného úradu však toto ocenenie môže nasvedčovať tomu, že trhová cena bola skutočne vyššia ako cena, ktorú reálne zaplatila spoločnosť Verne. |
| --- | --- |

(135)

Vzhľadom na nedostatky v súvislosti s použitím odborného ocenenia budovy č. 869 vykonaného v roku 2007 ako všeobecného parametra na stanovenie trhovej hodnoty v predmetnom prípade a vzhľadom na to, že toto ocenenie sa týka len jednej z piatich budov predaných spoločnosti Verne a bolo vykonané 10 mesiacov pred podpisom zmluvy so spoločnosťou Verne, sa dozorný úrad nedomnieva, že toto ocenenie možno priamo použiť ako reprezentatívne na stanovenie ceny za m2, ktorú by bol súkromný subjekt ochotný akceptovať za päť budov predaných spoločne, ak by bol ich vlastníkom. Podľa názoru dozorného úradu však toto ocenenie môže nasvedčovať tomu, že trhová cena bola skutočne vyššia ako cena, ktorú reálne zaplatila spoločnosť Verne.

| (136) | Dozorný úrad sa preto bude musieť spoľahnúť na iný parameter na stanovenie trhovej ceny, ako je odborné posúdenie dostupné v predmetnom prípade. |
| --- | --- |

(136)

Dozorný úrad sa preto bude musieť spoľahnúť na iný parameter na stanovenie trhovej ceny, ako je odborné posúdenie dostupné v predmetnom prípade.

| (137) | Centrálny nezávislý orgán Islandské registre (Þjóðskrá Íslands) každoročne posudzuje hodnotu všetkých civilných nehnuteľností na Islande, teda pozemkov aj budov (79). Táto hodnota odzrkadľuje trhovú hodnotu. |
| --- | --- |

(137)

Centrálny nezávislý orgán Islandské registre (Þjóðskrá Íslands) každoročne posudzuje hodnotu všetkých civilných nehnuteľností na Islande, teda pozemkov aj budov (79). Táto hodnota odzrkadľuje trhovú hodnotu.

| (138) | Právnym základom ocenenia uskutočňovaného Islandskými registrami je zákon č. 6/2001 o katastri a oceňovaní nehnuteľností. Podľa článku 27 tohto zákona má zapísané ocenenie nehnuteľnosti odzrkadľovať trhovú hodnotu nehnuteľnosti. Ak trhová hodnota nie je k dispozícii, ocenenie sa určí na základe najlepších dostupných informácií o trhovej cene porovnateľných nehnuteľností s ohľadom na príjmy, náklady stavby, polohu nehnuteľnosti vzhľadom na dopravnú infraštruktúru, potenciál využitia, poplatky, typ pôdy, rastlinstvo, terén a všetky ostatné faktory, ktoré by mohli mať vplyv na trhovú cenu danej nehnuteľnosti. |
| --- | --- |

(138)

Právnym základom ocenenia uskutočňovaného Islandskými registrami je zákon č. 6/2001 o katastri a oceňovaní nehnuteľností. Podľa článku 27 tohto zákona má zapísané ocenenie nehnuteľnosti odzrkadľovať trhovú hodnotu nehnuteľnosti. Ak trhová hodnota nie je k dispozícii, ocenenie sa určí na základe najlepších dostupných informácií o trhovej cene porovnateľných nehnuteľností s ohľadom na príjmy, náklady stavby, polohu nehnuteľnosti vzhľadom na dopravnú infraštruktúru, potenciál využitia, poplatky, typ pôdy, rastlinstvo, terén a všetky ostatné faktory, ktoré by mohli mať vplyv na trhovú cenu danej nehnuteľnosti.

| (139) | Islandské registre každý rok oceňujú všetky nehnuteľnosti na základe trhovej ceny z februára predchádzajúceho roka a toto ocenenie nadobúda účinnosť 31. decembra daného roku. Každoročné ocenenie vychádza z informácií o vlastnostiach jednotlivých nehnuteľností a z trhovej ceny nehnuteľnosti podľa registrovaných zmlúv o predaji. |
| --- | --- |

(139)

Islandské registre každý rok oceňujú všetky nehnuteľnosti na základe trhovej ceny z februára predchádzajúceho roka a toto ocenenie nadobúda účinnosť 31. decembra daného roku. Každoročné ocenenie vychádza z informácií o vlastnostiach jednotlivých nehnuteľností a z trhovej ceny nehnuteľnosti podľa registrovaných zmlúv o predaji.

| (140) | Predajné ceny a podmienky platby každej zmluvy o predaji v krajine sa zhromažďujú do databázy katastra nehnuteľností, ktorú prevádzkujú Islandské registre. Registrované zmluvy o predaji sú základom ocenenia. Islandské registre používajú získané údaje na hodnotenie trhu s obytnými budovami, ako aj trhu s priemyselnými a inými komerčnými budovami na Islande. Tieto informácie o trhu sú verejne dostupné. (80) |
| --- | --- |

(140)

Predajné ceny a podmienky platby každej zmluvy o predaji v krajine sa zhromažďujú do databázy katastra nehnuteľností, ktorú prevádzkujú Islandské registre. Registrované zmluvy o predaji sú základom ocenenia. Islandské registre používajú získané údaje na hodnotenie trhu s obytnými budovami, ako aj trhu s priemyselnými a inými komerčnými budovami na Islande. Tieto informácie o trhu sú verejne dostupné. (80)

| (141) | Od apríla 2010 Islandské registre každý mesiac zverejňujú trhové informácie o komerčných budovách (81). Tieto údaje sú zdrojom informácií o počte zmlúv o predaji komerčných budov uzatvorených každý mesiac od januára 2005, počte transakcií, pre ktoré bola dostupná trhová cena, a celkovej oficiálnej hodnote predaných budov v porovnaní s celkovou predajnou cenou všetkých zmlúv uzatvorených v jednotlivých mesiacoch. Tieto informácie sú rozdelené do dvoch zemepisných kategórií: na oblasť hlavného mesta a zvyšok krajiny. Budovy, ktoré kúpila spoločnosť Verne, patria do druhej zemepisnej kategórie. |
| --- | --- |

(141)

Od apríla 2010 Islandské registre každý mesiac zverejňujú trhové informácie o komerčných budovách (81). Tieto údaje sú zdrojom informácií o počte zmlúv o predaji komerčných budov uzatvorených každý mesiac od januára 2005, počte transakcií, pre ktoré bola dostupná trhová cena, a celkovej oficiálnej hodnote predaných budov v porovnaní s celkovou predajnou cenou všetkých zmlúv uzatvorených v jednotlivých mesiacoch. Tieto informácie sú rozdelené do dvoch zemepisných kategórií: na oblasť hlavného mesta a zvyšok krajiny. Budovy, ktoré kúpila spoločnosť Verne, patria do druhej zemepisnej kategórie.

| (142) | Z trhových údajov vyplýva, že celková predajná cena komerčných budov aj mimo oblasti hlavného mesta bola vo všeobecnosti vyššia ako celkové oficiálne ocenenie všetkých budov predaných v mesiacoch, ktorých sa týkajú údaje, teda od 1. januára 2005 po súčasnosť. (82) To nasvedčuje tomu, že ak sú k dispozícii príslušné údaje, oficiálne ocenenie zvyčajne nie je vyššie ako skutočná trhová cena. |
| --- | --- |

(142)

Z trhových údajov vyplýva, že celková predajná cena komerčných budov aj mimo oblasti hlavného mesta bola vo všeobecnosti vyššia ako celkové oficiálne ocenenie všetkých budov predaných v mesiacoch, ktorých sa týkajú údaje, teda od 1. januára 2005 po súčasnosť. (82) To nasvedčuje tomu, že ak sú k dispozícii príslušné údaje, oficiálne ocenenie zvyčajne nie je vyššie ako skutočná trhová cena.

| (143) | Dozorný úrad sa domnieva, že vzhľadom na to, že skutočná trhová hodnota nebola stanovená na základe porovnateľnej ponuky na otvorenom trhu, je najspoľahlivejšou dostupnou metódou na stanovenie hodnoty nehnuteľnosti kúpenej spoločnosťou Verne metóda posúdenia nehnuteľností na Islande podľa zákona č. 6/2001, ktorá je podrobne opísaná v predchádzajúcom texte. Tento názor dozorného úradu sa zakladá na jasnom cieli zákona č. 6/2001 a na znení článku 27 tohto zákona, v ktorom sa stanovuje oficiálne ocenenie na základe trhových ukazovateľov. |
| --- | --- |

(143)

Dozorný úrad sa domnieva, že vzhľadom na to, že skutočná trhová hodnota nebola stanovená na základe porovnateľnej ponuky na otvorenom trhu, je najspoľahlivejšou dostupnou metódou na stanovenie hodnoty nehnuteľnosti kúpenej spoločnosťou Verne metóda posúdenia nehnuteľností na Islande podľa zákona č. 6/2001, ktorá je podrobne opísaná v predchádzajúcom texte. Tento názor dozorného úradu sa zakladá na jasnom cieli zákona č. 6/2001 a na znení článku 27 tohto zákona, v ktorom sa stanovuje oficiálne ocenenie na základe trhových ukazovateľov.

| (144) | Oficiálne ocenenie podľa zákona č. 6/2001 bolo navyše v tom čase jediným posúdením predmetných budov a bolo uskutočnené nezávislým orgánom. (83) To nie je v rozpore so skutočnosťou, že ocenením na daňové účely sa v zásade nemusí nevyhnutne stanoviť „trhová hodnota“ nehnuteľnosti, ako sa uvádza aj v usmerneniach dozorného úradu. |
| --- | --- |

(144)

Oficiálne ocenenie podľa zákona č. 6/2001 bolo navyše v tom čase jediným posúdením predmetných budov a bolo uskutočnené nezávislým orgánom. (83) To nie je v rozpore so skutočnosťou, že ocenením na daňové účely sa v zásade nemusí nevyhnutne stanoviť „trhová hodnota“ nehnuteľnosti, ako sa uvádza aj v usmerneniach dozorného úradu.

| (145) | Dozorný úrad zastáva názor, že metóda, ktorou sa nehnuteľnosť podľa islandského zákona ocenila, je najlepším ukazovateľom trhovej ceny dostupným v predmetnom prípade, a že ex post ocenenie odborníkom by v tomto prípade nepredstavovalo spoľahlivejšiu metódu stanovenia trhovej hodnoty nehnuteľností v čase uzatvorenia zmluvy 26. februára 2008. (84) |
| --- | --- |

(145)

Dozorný úrad zastáva názor, že metóda, ktorou sa nehnuteľnosť podľa islandského zákona ocenila, je najlepším ukazovateľom trhovej ceny dostupným v predmetnom prípade, a že ex post ocenenie odborníkom by v tomto prípade nepredstavovalo spoľahlivejšiu metódu stanovenia trhovej hodnoty nehnuteľností v čase uzatvorenia zmluvy 26. februára 2008. (84)

| (146) | Po posúdení všetkých súvislostí dospel dozorný úrad k záveru, že ocenenie uskutočnené Islandskými registrami je v tomto prípade najlepším parametrom na stanovenie trhovej ceny. Dozorný úrad ďalej konštatuje, že islandské orgány v e-maile zo 14. mája 2012 v súvislosti s posudzovanými transakciami z roku 2008 potvrdili, že „sadzba z ocenenia na daňové účely sa podľa islandskej praxe vo všeobecnosti považuje za ukazovateľ trhovej sadzby. (85) To teda nie je predmetom protichodných názorov. |
| --- | --- |

(146)

Po posúdení všetkých súvislostí dospel dozorný úrad k záveru, že ocenenie uskutočnené Islandskými registrami je v tomto prípade najlepším parametrom na stanovenie trhovej ceny. Dozorný úrad ďalej konštatuje, že islandské orgány v e-maile zo 14. mája 2012 v súvislosti s posudzovanými transakciami z roku 2008 potvrdili, že „sadzba z ocenenia na daňové účely sa podľa islandskej praxe vo všeobecnosti považuje za ukazovateľ trhovej sadzby. (85) To teda nie je predmetom protichodných názorov.

| (147) | Dozorný úrad v jeho názore utvrdzuje aj skutočnosť, že oficiálne ocenenie podľa článku 31 zákona č. 6/2001 môžu spochybniť zainteresované strany a proti zisteniu Islandských registrov sa možno podľa článku 34 zákona odvolať na osobitnom orgáne (Yfirfasteignamatsnefnd). Spoločnosť Verne nespochybnila oficiálne ocenenie budov v predmetnom prípade. |
| --- | --- |

(147)

Dozorný úrad v jeho názore utvrdzuje aj skutočnosť, že oficiálne ocenenie podľa článku 31 zákona č. 6/2001 môžu spochybniť zainteresované strany a proti zisteniu Islandských registrov sa možno podľa článku 34 zákona odvolať na osobitnom orgáne (Yfirfasteignamatsnefnd). Spoločnosť Verne nespochybnila oficiálne ocenenie budov v predmetnom prípade.

| (148) | Z ustálenej judikatúry vyplýva, že dozorný úrad je povinný stanoviť podľa možnosti skutočnú hodnotu predmetnej pomoci a v každom prípade nariadiť vrátenie takej presne stanovenej sumy. (86) |
| --- | --- |

(148)

Z ustálenej judikatúry vyplýva, že dozorný úrad je povinný stanoviť podľa možnosti skutočnú hodnotu predmetnej pomoci a v každom prípade nariadiť vrátenie takej presne stanovenej sumy. (86)

| (149) | Islandský kataster nehnuteľností (teraz Islandské registre) v tomto prípade ocenil predmetné budovy v čase transakcie takto:






  Budova č. 868 | 452 050 000 ISK |
| --- | --- | --- |
| Budova č. 869 | 578 550 000 ISK |
| Budova č. 872 | 52 700 000 ISK |
| Budova č. 866 | 23 650 000 ISK |
| Budova č. 864 (87) | 70 900 000 ISK |
| Celkové ocenenie budov | 1 177 850 000 ISK |

(149)

Islandský kataster nehnuteľností (teraz Islandské registre) v tomto prípade ocenil predmetné budovy v čase transakcie takto:

Budova č. 868

452 050 000 ISK

Budova č. 869

578 550 000 ISK

Budova č. 872

52 700 000 ISK

Budova č. 866

23 650 000 ISK

Budova č. 864 (87)

70 900 000 ISK

Celkové ocenenie budov

1 177 850 000 ISK

Pre úplnosť tu možno dodať, že táto suma nezahŕňa ocenenie pozemku, ktorý spoločnosti Verne nebol predaný, ale prenajatý na 99 rokov.

| (150) | Cena zaplatená za budovy bola 14,5 milióna USD, čo zodpovedá 957 000 000 ISK v čase uskutočnenia transakcie, čo je menej ako trhová cena stanovená dozorným úradom. |
| --- | --- |

(150)

Cena zaplatená za budovy bola 14,5 milióna USD, čo zodpovedá 957 000 000 ISK v čase uskutočnenia transakcie, čo je menej ako trhová cena stanovená dozorným úradom.

| (151) | Keď teda 26. februára 2008 štát uzatvoril zmluvu o kúpe nehnuteľností, bola poskytnutá štátna pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(151)

Keď teda 26. februára 2008 štát uzatvoril zmluvu o kúpe nehnuteľností, bola poskytnutá štátna pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

| (152) | Celková výška pomoci v súvislosti s budovami predstavuje rozdiel medzi trhovou hodnotou stanovenou dozorným úradom, teda sumou 1 177 850 000 ISK, a skutočnou cenou zaplatenou za budovy v tom čase, teda 14,5 milióna USD, čo zodpovedá sume 957 000 000 ISK, t. j. 220 850 000 ISK. |
| --- | --- |

(152)

Celková výška pomoci v súvislosti s budovami predstavuje rozdiel medzi trhovou hodnotou stanovenou dozorným úradom, teda sumou 1 177 850 000 ISK, a skutočnou cenou zaplatenou za budovy v tom čase, teda 14,5 milióna USD, čo zodpovedá sume 957 000 000 ISK, t. j. 220 850 000 ISK.

| (153) | Dozorný úrad konštatuje, že suma pomoci je podstatne vyššia ako povolené rozpätie 5 % pre trhovú cenu, ktoré sa uvádza v usmerneniach v časti 2.2 písm. b). |
| --- | --- |

(153)

Dozorný úrad konštatuje, že suma pomoci je podstatne vyššia ako povolené rozpätie 5 % pre trhovú cenu, ktoré sa uvádza v usmerneniach v časti 2.2 písm. b).

| (154) | Dozorný úrad ďalej konštatuje, že v tomto prípade neplatia ustanovenia o osobitných povinnostiach uvedené v časti 2.2 písm. c) usmernení, pretože zmluva o kúpe nehnuteľností neobsahuje žiadne povinnosti, ktoré by uvaľovali na spoločnosť Verne hospodárske bremeno v zmysle usmernení. (88) Ako sa uvádza v usmerneniach, hospodárske bremeno týkajúce sa povinností platných pre všetkých vlastníkov nehnuteľností podľa všeobecného práva sa neodpočítava od nákupnej ceny. A napokon, primárne náklady stanovené v časti 2.2 písm. d) usmernení nie sú v tomto prípade relevantné (89) a nemožno ich použiť na stanovenie minimálnej referenčnej hodnoty. |
| --- | --- |

(154)

Dozorný úrad ďalej konštatuje, že v tomto prípade neplatia ustanovenia o osobitných povinnostiach uvedené v časti 2.2 písm. c) usmernení, pretože zmluva o kúpe nehnuteľností neobsahuje žiadne povinnosti, ktoré by uvaľovali na spoločnosť Verne hospodárske bremeno v zmysle usmernení. (88) Ako sa uvádza v usmerneniach, hospodárske bremeno týkajúce sa povinností platných pre všetkých vlastníkov nehnuteľností podľa všeobecného práva sa neodpočítava od nákupnej ceny. A napokon, primárne náklady stanovené v časti 2.2 písm. d) usmernení nie sú v tomto prípade relevantné (89) a nemožno ich použiť na stanovenie minimálnej referenčnej hodnoty.

2.2.2.2   Zmluva o prenájme pozemku zmenená a doplnená doplnkovou zmluvou o prenájme

| (155) | Treba pripomenúť, že ak by sa opatrenia v zmluve o prenájme pozemku zmenenej a doplnenej doplnkovou zmluvou o prenájme vykonali v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, teda ak by podmienky štátu v zmluve o prenájme pozemku a doplnkovej zmluve o prenájme zodpovedali trhovým podmienkam, transakcia by nezahŕňala štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(155)

Treba pripomenúť, že ak by sa opatrenia v zmluve o prenájme pozemku zmenenej a doplnenej doplnkovou zmluvou o prenájme vykonali v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, teda ak by podmienky štátu v zmluve o prenájme pozemku a doplnkovej zmluve o prenájme zodpovedali trhovým podmienkam, transakcia by nezahŕňala štátnu pomoc.

| (156) | Dňa 9. mája 2008 bola uzatvorená zmluva o prenájme pozemku medzi islandskou štátnou pokladnicou a spoločnosťou Verne. Doplnkovou zmluvou o prenájme z 30. júna 2009 sa zmenila cena nájomného. Štátna pokladnica ďalej poskytla obdobie bez platenia nájomného do 1. apríla 2010. |
| --- | --- |

(156)

Dňa 9. mája 2008 bola uzatvorená zmluva o prenájme pozemku medzi islandskou štátnou pokladnicou a spoločnosťou Verne. Doplnkovou zmluvou o prenájme z 30. júna 2009 sa zmenila cena nájomného. Štátna pokladnica ďalej poskytla obdobie bez platenia nájomného do 1. apríla 2010.

| (157) | Pôvodná cena nájomného 0,8 USD za m2 ročne bola dohodnutá vo februári 2008. Cena podľa zmluvy o prenájme pozemku nepodliehala žiadnej zmene. Obdobie prenájmu bolo 99 rokov. To sa javí ako omnoho viac, ako by bol ochotný prijať trhový subjekt. Dozorný úrad však nemusí posudzovať, či bola dohoda o cene uzatvorená za trhových podmienok, pretože cena bola v júni 2009 zmenená doplnkovou zmluvou o prenájme, pričom pôvodne dohodnuté nájomné nikdy nenadobudlo účinnosť. Podľa doplnkovej zmluvy o prenájme sa nezmenilo obdobie prenájmu, ale upravila sa cena nájomného, ktorá sa stanovila v islandskej mene na 60 ISK za m2. Nájomné sa v súčasnosti upravuje každoročne na základe islandského indexu stavebných nákladov. |
| --- | --- |

(157)

Pôvodná cena nájomného 0,8 USD za m2 ročne bola dohodnutá vo februári 2008. Cena podľa zmluvy o prenájme pozemku nepodliehala žiadnej zmene. Obdobie prenájmu bolo 99 rokov. To sa javí ako omnoho viac, ako by bol ochotný prijať trhový subjekt. Dozorný úrad však nemusí posudzovať, či bola dohoda o cene uzatvorená za trhových podmienok, pretože cena bola v júni 2009 zmenená doplnkovou zmluvou o prenájme, pričom pôvodne dohodnuté nájomné nikdy nenadobudlo účinnosť. Podľa doplnkovej zmluvy o prenájme sa nezmenilo obdobie prenájmu, ale upravila sa cena nájomného, ktorá sa stanovila v islandskej mene na 60 ISK za m2. Nájomné sa v súčasnosti upravuje každoročne na základe islandského indexu stavebných nákladov.

| (158) | Ako uviedli islandské orgány, metodika oceňovania použitá v doplnkovej zmluve o prenájme vychádza z bežnej praxe uplatňovanej v prípade pozemkov vlastnených obcami na Islande. Podľa tejto praxe je základom každoročné oficiálne ocenenie Islandskými registrami podľa zákona č. 6/2001, ktoré je zároveň podrobne opísané v časti 2.2.2.1. Na tomto základe sa vo všeobecnosti platí prenájom vo výške 1 % až 2 % ročne v závislosti od rozhodnutia príslušnej obce. |
| --- | --- |

(158)

Ako uviedli islandské orgány, metodika oceňovania použitá v doplnkovej zmluve o prenájme vychádza z bežnej praxe uplatňovanej v prípade pozemkov vlastnených obcami na Islande. Podľa tejto praxe je základom každoročné oficiálne ocenenie Islandskými registrami podľa zákona č. 6/2001, ktoré je zároveň podrobne opísané v časti 2.2.2.1. Na tomto základe sa vo všeobecnosti platí prenájom vo výške 1 % až 2 % ročne v závislosti od rozhodnutia príslušnej obce.

| (159) | Hoci zmluvy o prenájme uzatvorené rôznymi obcami na Islande neodzrkadľujú trhovú hodnotu v tom zmysle, že na tomto základe by bol trhový subjekt ochotný prenajať svoj pozemok na otvorenom trhu, islandské orgány nepredložili žiadne argumenty v súvislosti so stanovením alternatívnej trhovej ceny predmetného pozemku. Uviedli len, že nájomné zodpovedá cene, ktorú štát vo všeobecnosti účtuje v tejto oblasti. |
| --- | --- |

(159)

Hoci zmluvy o prenájme uzatvorené rôznymi obcami na Islande neodzrkadľujú trhovú hodnotu v tom zmysle, že na tomto základe by bol trhový subjekt ochotný prenajať svoj pozemok na otvorenom trhu, islandské orgány nepredložili žiadne argumenty v súvislosti so stanovením alternatívnej trhovej ceny predmetného pozemku. Uviedli len, že nájomné zodpovedá cene, ktorú štát vo všeobecnosti účtuje v tejto oblasti.

| (160) | Keďže na rozdiel o informácií, ktoré Islandské registre zhromažďujú o trhových cenách obytných a komerčných budov, ako už bolo uvedené, informácie týkajúce sa trhu s priemyselnými pozemkami na Islande nie sú k dispozícii, je v tomto prípade ťažké stanoviť realistickú referenčnú hodnotu pre trhovú cenu pozemku. Dozorný úrad preto môže stanoviť len hrubý odhad trhovej hodnoty pozemku. Najlepšou dostupnou informáciou je opäť oficiálna hodnota stanovená podľa zákona č. 6/2001. (90) |
| --- | --- |

(160)

Keďže na rozdiel o informácií, ktoré Islandské registre zhromažďujú o trhových cenách obytných a komerčných budov, ako už bolo uvedené, informácie týkajúce sa trhu s priemyselnými pozemkami na Islande nie sú k dispozícii, je v tomto prípade ťažké stanoviť realistickú referenčnú hodnotu pre trhovú cenu pozemku. Dozorný úrad preto môže stanoviť len hrubý odhad trhovej hodnoty pozemku. Najlepšou dostupnou informáciou je opäť oficiálna hodnota stanovená podľa zákona č. 6/2001. (90)

| (161) | V čase uzatvorenia doplnkovej zmluvy o prenájme v júni 2009 bola podľa informácií od Islandských registrov oficiálna hodnota pozemku prenajatého spoločnosťou Verne stanovená na 188 850 000 ISK. (91) Ročné nájomné bolo 5 760 000 ISK v cenách z roku 2009 alebo 3,05 % z oficiálneho ocenenia pozemku, čo je viac než bežne uplatňované percento. Dozorný úrad sa preto domnieva, že za okolností tohto prípadu mohlo byť nájomné prijateľné pre súkromný trhový subjekt pôsobiaci na otvorenom trhu. |
| --- | --- |

(161)

V čase uzatvorenia doplnkovej zmluvy o prenájme v júni 2009 bola podľa informácií od Islandských registrov oficiálna hodnota pozemku prenajatého spoločnosťou Verne stanovená na 188 850 000 ISK. (91) Ročné nájomné bolo 5 760 000 ISK v cenách z roku 2009 alebo 3,05 % z oficiálneho ocenenia pozemku, čo je viac než bežne uplatňované percento. Dozorný úrad sa preto domnieva, že za okolností tohto prípadu mohlo byť nájomné prijateľné pre súkromný trhový subjekt pôsobiaci na otvorenom trhu.

| (162) | A napokon, pokiaľ ide o doložku o výlučnosti, ktorú dozorný úrad spomenul vo svojom rozhodnutí o začatí konania, islandské orgány vysvetlili, že sa týka len oblasti spravovanej spoločnosťou KADECO. Toto tvrdenie je aj v súlade so zmenou a doplnením zaregistrovanej zmluvy o prenájme pozemku. Dozorný úrad sa domnieva, že doložka ako taká neposkytuje hospodársku výhodu spoločnosti Verne, pretože má obmedzený rozsah zo zemepisného aj časového hľadiska. |
| --- | --- |

(162)

A napokon, pokiaľ ide o doložku o výlučnosti, ktorú dozorný úrad spomenul vo svojom rozhodnutí o začatí konania, islandské orgány vysvetlili, že sa týka len oblasti spravovanej spoločnosťou KADECO. Toto tvrdenie je aj v súlade so zmenou a doplnením zaregistrovanej zmluvy o prenájme pozemku. Dozorný úrad sa domnieva, že doložka ako taká neposkytuje hospodársku výhodu spoločnosti Verne, pretože má obmedzený rozsah zo zemepisného aj časového hľadiska.

| (163) | Dozorný úrad dospel k záveru, že zmluva o prenájme pozemku zmenená a doplnená doplnkovou zmluvou o prenájme neposkytuje spoločnosti Verne výhodu. |
| --- | --- |

(163)

Dozorný úrad dospel k záveru, že zmluva o prenájme pozemku zmenená a doplnená doplnkovou zmluvou o prenájme neposkytuje spoločnosti Verne výhodu.

2.3   Zmluva o dodávke elektrickej energie

2.3.1   Štátne prostriedky

| (164) | Ako už bolo uvedené, na stanovenie toho, či nejaké opatrenie zahŕňa poskytnutie štátnej pomoci podľa článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, musí dozorný úrad preukázať, že toto opatrenie poskytuje hospodársku výhodu, ktorú by podnik za normálnych okolností nezískal. Na to, aby sa výhoda mohla kvalifikovať ako štátna pomoc, musí byť poskytnutá štátom alebo zo štátnych prostriedkov. Výhoda môže byť poskytnutá aj prostredníctvom verejného podniku za predpokladu pripísateľnosti štátu. (92) Európsky súdny dvor vo veci Stardust Marine (93) rozhodol, že:
  „... článok 87 ods. 1 Zmluvy o ES sa vzťahuje na všetky peňažné prostriedky, ktoré verejné orgány môžu účinne využiť na podporu podnikov, bez ohľadu na to, či tieto prostriedky tvoria dlhodobý majetok verejného sektora. Preto aj keď sumy zodpovedajúce predmetnému opatreniu nie sú trvale vo vlastníctve štátnej pokladnice, skutočnosť, že sú nepretržite pod kontrolou štátu, a teda k dispozícii príslušným vnútroštátnym orgánom, stačí na to, aby sa kvalifikovali ako štátne prostriedky. [...]
  Štát teda môže veľmi dobre prostredníctvom svojho rozhodujúceho vplyvu na takéto podniky orientovať používanie ich prostriedkov na financovanie osobitných výhod v prospech iných podnikov, ak na to nastane príležitosť. [...] pozícia verejného podniku sa nedá porovnať s pozíciou súkromného podniku. Štát môže prostredníctvom svojich verejných podnikov sledovať iné ako komerčné ciele, [...].“ |
| --- | --- |

(164)

Ako už bolo uvedené, na stanovenie toho, či nejaké opatrenie zahŕňa poskytnutie štátnej pomoci podľa článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, musí dozorný úrad preukázať, že toto opatrenie poskytuje hospodársku výhodu, ktorú by podnik za normálnych okolností nezískal. Na to, aby sa výhoda mohla kvalifikovať ako štátna pomoc, musí byť poskytnutá štátom alebo zo štátnych prostriedkov. Výhoda môže byť poskytnutá aj prostredníctvom verejného podniku za predpokladu pripísateľnosti štátu. (92) Európsky súdny dvor vo veci Stardust Marine (93) rozhodol, že:

„... článok 87 ods. 1 Zmluvy o ES sa vzťahuje na všetky peňažné prostriedky, ktoré verejné orgány môžu účinne využiť na podporu podnikov, bez ohľadu na to, či tieto prostriedky tvoria dlhodobý majetok verejného sektora. Preto aj keď sumy zodpovedajúce predmetnému opatreniu nie sú trvale vo vlastníctve štátnej pokladnice, skutočnosť, že sú nepretržite pod kontrolou štátu, a teda k dispozícii príslušným vnútroštátnym orgánom, stačí na to, aby sa kvalifikovali ako štátne prostriedky. [...]

Štát teda môže veľmi dobre prostredníctvom svojho rozhodujúceho vplyvu na takéto podniky orientovať používanie ich prostriedkov na financovanie osobitných výhod v prospech iných podnikov, ak na to nastane príležitosť. [...] pozícia verejného podniku sa nedá porovnať s pozíciou súkromného podniku. Štát môže prostredníctvom svojich verejných podnikov sledovať iné ako komerčné ciele, [...].“

| (165) | Dozorný úrad sa odvoláva na svoje nedávne rozhodnutia v súvislosti s dlhodobými zmluvami o dodávke elektrickej energie uzatvorenými spoločnosťou Landsvirkjun (rozhodnutia č. 391/11/COL a č. 392/11/COL) a v predmetnom prípade používa rovnaký prístup, pokiaľ ide o pripísateľnosť zmluvy o dodávke elektrickej energie. |
| --- | --- |

(165)

Dozorný úrad sa odvoláva na svoje nedávne rozhodnutia v súvislosti s dlhodobými zmluvami o dodávke elektrickej energie uzatvorenými spoločnosťou Landsvirkjun (rozhodnutia č. 391/11/COL a č. 392/11/COL) a v predmetnom prípade používa rovnaký prístup, pokiaľ ide o pripísateľnosť zmluvy o dodávke elektrickej energie.

| (166) | Okrem všeobecného argumentu obsiahnutého v uvedených rozhodnutiach dozorný úrad konštatuje, že v memorande pripravenom ministerstvom priemyslu 23. októbra 2008, ktoré islandské orgány poskytli dozornému úradu v konaní pred oznámením v súvislosti s predmetným prípadom, sa spomínajú diskusie medzi spoločnosťou Verne a islandskými orgánmi o možných opatreniach, medzi ktoré patrí aj dotovaná cena elektrickej energie na začiatku činnosti spoločnosti Verne. Spoločnosť Landsvirkjun bola zmluvnou stranou prvého návrhu memoranda o porozumení z 15. decembra 2008, ktoré bolo prípravou na neskôr zrušenú investičnú dohodu medzi islandskými orgánmi a spoločnosťou Verne. Toto memorandum o porozumení bolo takisto sprístupnené dozornému úradu v rámci konania pred oznámením. Návrh memoranda o porozumení obsahoval túto doložku v súvislosti s predchádzajúcou zmluvou o dodávke elektrickej energie medzi spoločnosťami Landsvirkjun a Verne (94)

  „Prvých [...] elektrickej energie bude spoločnosti Verne počas dvadsaťročného obdobia predaných za akúkoľvek cenu, ktorá bude vyhovovať prvému zákazníkovi spoločnosti Verne.“ |
| --- | --- |

(166)

Okrem všeobecného argumentu obsiahnutého v uvedených rozhodnutiach dozorný úrad konštatuje, že v memorande pripravenom ministerstvom priemyslu 23. októbra 2008, ktoré islandské orgány poskytli dozornému úradu v konaní pred oznámením v súvislosti s predmetným prípadom, sa spomínajú diskusie medzi spoločnosťou Verne a islandskými orgánmi o možných opatreniach, medzi ktoré patrí aj dotovaná cena elektrickej energie na začiatku činnosti spoločnosti Verne. Spoločnosť Landsvirkjun bola zmluvnou stranou prvého návrhu memoranda o porozumení z 15. decembra 2008, ktoré bolo prípravou na neskôr zrušenú investičnú dohodu medzi islandskými orgánmi a spoločnosťou Verne. Toto memorandum o porozumení bolo takisto sprístupnené dozornému úradu v rámci konania pred oznámením. Návrh memoranda o porozumení obsahoval túto doložku v súvislosti s predchádzajúcou zmluvou o dodávke elektrickej energie medzi spoločnosťami Landsvirkjun a Verne (94)

„Prvých [...] elektrickej energie bude spoločnosti Verne počas dvadsaťročného obdobia predaných za akúkoľvek cenu, ktorá bude vyhovovať prvému zákazníkovi spoločnosti Verne.“

| (167) | Táto doložka podľa názoru dozorného úradu potvrdzuje, že štát sa podieľal na rozhodnutiach spoločnosti Landsvirkjun v predmetnom prípade. Nielenže je spoločnosť Landsvirkjun v plnej miere vlastnená a kontrolovaná islandským štátom, ale štát ju evidentne využil aj vo svojom úsilí prilákať odvetvie dátových stredísk na Island. (95) |
| --- | --- |

(167)

Táto doložka podľa názoru dozorného úradu potvrdzuje, že štát sa podieľal na rozhodnutiach spoločnosti Landsvirkjun v predmetnom prípade. Nielenže je spoločnosť Landsvirkjun v plnej miere vlastnená a kontrolovaná islandským štátom, ale štát ju evidentne využil aj vo svojom úsilí prilákať odvetvie dátových stredísk na Island. (95)

| (168) | Celkovo teda dozorný úrad vzhľadom na právne postavenie spoločnosti Landsvirkjun, evidentné využitie spoločnosti Landsvirkjun ako nástroja na prilákanie zahraničných investícií v minulosti a všeobecné okolnosti prípadu dospel k záveru, že zmluva o dodávke elektrickej energie je pripísateľná štátu a že zahŕňa štátne prostriedky v takom rozsahu, v akom poskytuje výhodu spoločnosti Verne. |
| --- | --- |

(168)

Celkovo teda dozorný úrad vzhľadom na právne postavenie spoločnosti Landsvirkjun, evidentné využitie spoločnosti Landsvirkjun ako nástroja na prilákanie zahraničných investícií v minulosti a všeobecné okolnosti prípadu dospel k záveru, že zmluva o dodávke elektrickej energie je pripísateľná štátu a že zahŕňa štátne prostriedky v takom rozsahu, v akom poskytuje výhodu spoločnosti Verne.

2.3.2   Výhoda v zmluve o dodávke elektrickej energie

| (169) | Európsky súdny dvor vyhlásil, že keď vlády uskutočňujú finančné transakcie a investície, na stanovenie, či dané štátne opatrenie predstavuje pomoc, treba určiť, či prijímajúci podnik získa hospodársku výhodu, ktorú by za normálnych podmienok nezískal. (96) Pri tomto stanovovaní musí dozorný úrad uplatniť kritérium investora v trhovom hospodárstve (97) ktorý v zásade určuje, že štátna pomoc je poskytnutá vždy vtedy, keď štát poskytne podniku finančné prostriedky, ktoré by za normálnych okolností neposkytol súkromný investor uplatňujúci bežné obchodné kritériá bez ohľadu na iné aspekty sociálneho, politického alebo filantropického charakteru. (98) |
| --- | --- |

(169)

Európsky súdny dvor vyhlásil, že keď vlády uskutočňujú finančné transakcie a investície, na stanovenie, či dané štátne opatrenie predstavuje pomoc, treba určiť, či prijímajúci podnik získa hospodársku výhodu, ktorú by za normálnych podmienok nezískal. (96) Pri tomto stanovovaní musí dozorný úrad uplatniť kritérium investora v trhovom hospodárstve (97) ktorý v zásade určuje, že štátna pomoc je poskytnutá vždy vtedy, keď štát poskytne podniku finančné prostriedky, ktoré by za normálnych okolností neposkytol súkromný investor uplatňujúci bežné obchodné kritériá bez ohľadu na iné aspekty sociálneho, politického alebo filantropického charakteru. (98)

| (170) | Predmetné opatrenie – zmluva o dodávke elektrickej energie, pričom predávajúcim je spoločnosť vo vlastníctve štátu – by teda mohla obsahovať prvok štátnej pomoci, ak sú jeho podmienky také, že by neboli prijateľné pre súkromného investora v trhovom hospodárstve a že by sa nedalo očakávať, že pre súkromný subjekt by bol predaj elektrickej energie dostatočne výnosný. Dozorný úrad konštatuje, že problém spočíva v posúdení toho, či by sa súkromný investor pôsobiaci v trhovom hospodárstve rozhodol uzatvoriť dlhodobú dvojstrannú zmluvu za rovnakú cenu a rovnakých podmienok, ako je posudzovaná zmluva. (99) Pri tomto posudzovaní však dozorný úrad nemôže nahradiť úsudok predávajúceho svojím vlastným, čo znamená, že na strane predávajúceho elektrickej energie sa musí uplatniť značné rozpätie voľného úsudku. Hoci dozorný úrad v plnej miere uznáva právo verejných spoločností, ako je Landsvirkjun, pôsobiť na trhu za komerčných podmienok, aj tak musí dôkladne posúdiť, či by podobné zmluvy uzatvoril aj súkromný investor v trhovom hospodárstve. (100) |
| --- | --- |

(170)

Predmetné opatrenie – zmluva o dodávke elektrickej energie, pričom predávajúcim je spoločnosť vo vlastníctve štátu – by teda mohla obsahovať prvok štátnej pomoci, ak sú jeho podmienky také, že by neboli prijateľné pre súkromného investora v trhovom hospodárstve a že by sa nedalo očakávať, že pre súkromný subjekt by bol predaj elektrickej energie dostatočne výnosný. Dozorný úrad konštatuje, že problém spočíva v posúdení toho, či by sa súkromný investor pôsobiaci v trhovom hospodárstve rozhodol uzatvoriť dlhodobú dvojstrannú zmluvu za rovnakú cenu a rovnakých podmienok, ako je posudzovaná zmluva. (99) Pri tomto posudzovaní však dozorný úrad nemôže nahradiť úsudok predávajúceho svojím vlastným, čo znamená, že na strane predávajúceho elektrickej energie sa musí uplatniť značné rozpätie voľného úsudku. Hoci dozorný úrad v plnej miere uznáva právo verejných spoločností, ako je Landsvirkjun, pôsobiť na trhu za komerčných podmienok, aj tak musí dôkladne posúdiť, či by podobné zmluvy uzatvoril aj súkromný investor v trhovom hospodárstve. (100)

| (171) | Dozorný úrad musí navyše pri svojom posúdení ceny a podmienok zmlúv medzi spoločnosťami Landsvirkjun a Verne vychádzať z informácií dostupných v čase uzatvorenia zmluvy. |
| --- | --- |

(171)

Dozorný úrad musí navyše pri svojom posúdení ceny a podmienok zmlúv medzi spoločnosťami Landsvirkjun a Verne vychádzať z informácií dostupných v čase uzatvorenia zmluvy.

| (172) | Dozorný úrad konštatuje, že spoločnosť Landsvirkjun sa v roku 2010 rozhodla znížiť svoju závislosť od nutnosti prispôsobovať cenu elektrickej energie pre odvetvia s vysokou spotrebou elektrickej energie podľa ceny hliníka. Zdá sa, že sa tým znížilo riziko pre spoločnosť, pokiaľ ide o zmluvy uzatvorené s odvetvím spracovania hliníka, ktoré je hlavným nákupcom elektrickej energie v odvetví s vysokou spotrebou elektrickej energie na Islande. Dozorný úrad konštatuje, že predmetná zmluva bola uzatvorená pred zavedením novej cenovej politiky spoločnosťou Landsvirkjun. |
| --- | --- |

(172)

Dozorný úrad konštatuje, že spoločnosť Landsvirkjun sa v roku 2010 rozhodla znížiť svoju závislosť od nutnosti prispôsobovať cenu elektrickej energie pre odvetvia s vysokou spotrebou elektrickej energie podľa ceny hliníka. Zdá sa, že sa tým znížilo riziko pre spoločnosť, pokiaľ ide o zmluvy uzatvorené s odvetvím spracovania hliníka, ktoré je hlavným nákupcom elektrickej energie v odvetví s vysokou spotrebou elektrickej energie na Islande. Dozorný úrad konštatuje, že predmetná zmluva bola uzatvorená pred zavedením novej cenovej politiky spoločnosťou Landsvirkjun.

| (173) | Ako už bolo uvedené, spoločnosť Verne bude nakupovať elektrickú energiu od zariadení vlastnených štátom kontrolovanou spoločnosťou Landsvirkjun. Elektrickú energiu budú dodávať existujúce zariadenia spoločnosti Landsvirkjun. |
| --- | --- |

(173)

Ako už bolo uvedené, spoločnosť Verne bude nakupovať elektrickú energiu od zariadení vlastnených štátom kontrolovanou spoločnosťou Landsvirkjun. Elektrickú energiu budú dodávať existujúce zariadenia spoločnosti Landsvirkjun.

| (174) | Spoločnosť Landsvirkjun vysvetlila, že dodávka elektrickej energie, ku ktorej sa zaviazala, zahŕňa určitú úroveň pružnosti. Počas prvých piatich rokov zmluvného obdobia má spoločnosť Verne možnosť zvyšovať odber na [...]. Ak po prvých piatich rokov tento rast nedosiahne úroveň [...], spoločnosť Verne bude počas zvyšku zmluvného obdobia povinná platiť za [...] („povinnosť zober alebo zaplať“). |
| --- | --- |

(174)

Spoločnosť Landsvirkjun vysvetlila, že dodávka elektrickej energie, ku ktorej sa zaviazala, zahŕňa určitú úroveň pružnosti. Počas prvých piatich rokov zmluvného obdobia má spoločnosť Verne možnosť zvyšovať odber na [...]. Ak po prvých piatich rokov tento rast nedosiahne úroveň [...], spoločnosť Verne bude počas zvyšku zmluvného obdobia povinná platiť za [...] („povinnosť zober alebo zaplať“).

| (175) | Dozorný úrad musí overiť, či cena – a ďalšie podmienky – za časť elektrickej energie, ktorá už bola poskytnutá a ktorú spoločnosť Landsvirkjun poskytne spoločnosti Verne, zodpovedá trhovej cene. |
| --- | --- |

(175)

Dozorný úrad musí overiť, či cena – a ďalšie podmienky – za časť elektrickej energie, ktorá už bola poskytnutá a ktorú spoločnosť Landsvirkjun poskytne spoločnosti Verne, zodpovedá trhovej cene.

| (176) | Islandské orgány tvrdia, že charakteristickou črtou trhu s elektrickou energiou pre priemyselné odvetvia na Islande je izolácia islandského trhu s elektrickou energiou od zvyšku prepojeného európskeho trhu s elektrickou energiou. |
| --- | --- |

(176)

Islandské orgány tvrdia, že charakteristickou črtou trhu s elektrickou energiou pre priemyselné odvetvia na Islande je izolácia islandského trhu s elektrickou energiou od zvyšku prepojeného európskeho trhu s elektrickou energiou.

| (177) | V predmetnom prípade však trhová cena za elektrickú energiu pre odvetvie s vysokou spotrebou elektrickej energie na Islande nie je k dispozícii. V tejto súvislosti treba poznamenať, že na všeobecnom islandskom trhu neexistuje žiadne alternatívne odbytisko pre dodávku elektrickej energie v takom rozsahu, ako je to v predmetnom prípade. Islandský trh všeobecnej dodávky elektrickej energie by vzhľadom na svoju izolovanosť a obmedzenú veľkosť nedokázal absorbovať produkciu spoločnosti Landsvirkjun. Jediným odbytiskom sú veľkí priemyselní spotrebitelia so sídlom na Islande, tak ako v tomto prípade. Izolácia trhu takisto znamená, že referenčnú cenu nemožno stanoviť ako cenu v Európe. |
| --- | --- |

(177)

V predmetnom prípade však trhová cena za elektrickú energiu pre odvetvie s vysokou spotrebou elektrickej energie na Islande nie je k dispozícii. V tejto súvislosti treba poznamenať, že na všeobecnom islandskom trhu neexistuje žiadne alternatívne odbytisko pre dodávku elektrickej energie v takom rozsahu, ako je to v predmetnom prípade. Islandský trh všeobecnej dodávky elektrickej energie by vzhľadom na svoju izolovanosť a obmedzenú veľkosť nedokázal absorbovať produkciu spoločnosti Landsvirkjun. Jediným odbytiskom sú veľkí priemyselní spotrebitelia so sídlom na Islande, tak ako v tomto prípade. Izolácia trhu takisto znamená, že referenčnú cenu nemožno stanoviť ako cenu v Európe.

| (178) | Vzhľadom na neexistujúcu relevantnú referenčnú cenu sa dozorný úrad musí spoľahnúť na informácie od islandských orgánov o priemernej cene zaplatenej spoločnosti Landsvirkjun v minulosti na základe zmlúv s inými podnikmi s vysokou spotrebou elektrickej energie. |
| --- | --- |

(178)

Vzhľadom na neexistujúcu relevantnú referenčnú cenu sa dozorný úrad musí spoľahnúť na informácie od islandských orgánov o priemernej cene zaplatenej spoločnosti Landsvirkjun v minulosti na základe zmlúv s inými podnikmi s vysokou spotrebou elektrickej energie.

| (179) | Islandské orgány poskytli tieto informácie o priemernej cene elektrickej energie spoločnosti Landsvirkjun účtovanej odvetviu s vysokou spotrebou elektrickej energie na Islande v minulosti. Dozorný úrad si uvedomuje, že hodnoty zahŕňajú aj náklady na prenos.






  Rok | USD za MWh |
| --- | --- | --- |
| 2002 | 12,8 |
| 2003 | 13,8 |
| 2004 | 17,0 |
| 2005 | 21,6 |
| 2007 | 27,8 |
| 2008 | 30,3 |
| 2009 | 19,0 |
| 2010 | 25,1 |

(179)

Islandské orgány poskytli tieto informácie o priemernej cene elektrickej energie spoločnosti Landsvirkjun účtovanej odvetviu s vysokou spotrebou elektrickej energie na Islande v minulosti. Dozorný úrad si uvedomuje, že hodnoty zahŕňajú aj náklady na prenos.

Rok

USD za MWh

2002

12,8

2003

13,8

2004

17,0

2005

21,6

2007

27,8

2008

30,3

2009

19,0

2010

25,1

| (180) | Spoločnosť Landsvirkjun ďalej vysvetlila mechanizmus stanovenia ceny v zmluve o dodávke elektrickej energie. Cena elektrickej energie sa stanovuje v dvoch krokoch. [...] na začiatku jej činnosti v oblasti prevádzkovania dátového strediska na Islande. Táto prvotná cena elektrickej energie sa stanovuje v krokoch v prvej polovici zmluvného obdobia ([...]). [...]. |
| --- | --- |

(180)

Spoločnosť Landsvirkjun ďalej vysvetlila mechanizmus stanovenia ceny v zmluve o dodávke elektrickej energie. Cena elektrickej energie sa stanovuje v dvoch krokoch. [...] na začiatku jej činnosti v oblasti prevádzkovania dátového strediska na Islande. Táto prvotná cena elektrickej energie sa stanovuje v krokoch v prvej polovici zmluvného obdobia ([...]). [...].

| (181) | Dozorný úrad pripomína skutočnú cenu dohodnutú v predmetnom prípade (bez nákladov na prenos): | Za prvých [...]:






  Cena za MW | Obdobie |
| --- | --- | --- | --- |
| [...] USD | Do 31.12.2013 |
| [...] USD | 1.1.2014 – 31.12.2016 |
| [...] USD | 1.1.2017 – 31.12.2018 |
| [...] USD | Od 1.1.2019 do konca zmluvného obdobia |

(181)

Dozorný úrad pripomína skutočnú cenu dohodnutú v predmetnom prípade (bez nákladov na prenos):

Za prvých [...]:

Cena za MW

Obdobie

[...] USD

Do 31.12.2013

[...] USD

1.1.2014 – 31.12.2016

[...] USD

1.1.2017 – 31.12.2018

[...] USD

Od 1.1.2019 do konca zmluvného obdobia

| | Za objem prekračujúci [...]:






  Cena za MW | Objem |
| --- | --- | --- |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] 1 MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | Nad [...] MW |

Za objem prekračujúci [...]:

Cena za MW

Objem

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] 1 MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

Nad [...] MW

| (182) | Ceny stanovené v zmluve o dodávke elektrickej energie sú teda [...] pre všetkých zákazníkov spoločnosti Landsvirkjun s vysokou spotrebou elektrickej energie (vrátane nákladov na prenos, ktoré boli pridané v prípade spoločnosti Verne), okrem obdobia do [...], keď spoločnosť Verne platí cenu [...]. Cena za objem medzi [...] (pozri rozhodnutie 392/11/COL). |
| --- | --- |

(182)

Ceny stanovené v zmluve o dodávke elektrickej energie sú teda [...] pre všetkých zákazníkov spoločnosti Landsvirkjun s vysokou spotrebou elektrickej energie (vrátane nákladov na prenos, ktoré boli pridané v prípade spoločnosti Verne), okrem obdobia do [...], keď spoločnosť Verne platí cenu [...]. Cena za objem medzi [...] (pozri rozhodnutie 392/11/COL).

| (183) | Povinnosť „zober alebo zaplať“ navyše zaručuje konštantný predaj značnej časti poskytovanej elektrickej energie. |
| --- | --- |

(183)

Povinnosť „zober alebo zaplať“ navyše zaručuje konštantný predaj značnej časti poskytovanej elektrickej energie.

| (184) | Z týchto dôvodov dozorný úrad dospel k záveru, že v súvislosti s podmienkami zmluvy o dodávke elektrickej energie musí existovať určitý priestor na voľné uváženie, ktoré naleží verejným spoločnostiam pri ich podnikaní. Na základe informácií poskytnutých islandskými orgánmi dozorný úrad dospel k záveru, že zmluva o dodávke elektrickej energie neposkytuje spoločnosti Verne výhodu. |
| --- | --- |

(184)

Z týchto dôvodov dozorný úrad dospel k záveru, že v súvislosti s podmienkami zmluvy o dodávke elektrickej energie musí existovať určitý priestor na voľné uváženie, ktoré naleží verejným spoločnostiam pri ich podnikaní. Na základe informácií poskytnutých islandskými orgánmi dozorný úrad dospel k záveru, že zmluva o dodávke elektrickej energie neposkytuje spoločnosti Verne výhodu.

3.   ZÁKONNOSŤ OPATRENÍ

| (185) | Podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 „dozorný úrad EZVO bude včas informovaný o všetkých plánoch na poskytnutie alebo zmenu pomoci, aby mohol predložiť pripomienky (...). Príslušný štát nezavedie navrhované opatrenia, kým nebude v rámci konania prijaté konečné rozhodnutie.“ |
| --- | --- |

(185)

Podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 „dozorný úrad EZVO bude včas informovaný o všetkých plánoch na poskytnutie alebo zmenu pomoci, aby mohol predložiť pripomienky (...). Príslušný štát nezavedie navrhované opatrenia, kým nebude v rámci konania prijaté konečné rozhodnutie.“

| (186) | Islandské orgány neoznámili uvedenú pomoc pred tým, ako nadobudla účinnosť, takže neumožnili dozornému úradu prijať konečné rozhodnutie pred poskytnutím pomoci. Pomoc je teda neoprávnená. |
| --- | --- |

(186)

Islandské orgány neoznámili uvedenú pomoc pred tým, ako nadobudla účinnosť, takže neumožnili dozornému úradu prijať konečné rozhodnutie pred poskytnutím pomoci. Pomoc je teda neoprávnená.

4.   ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI

| (187) | Podporné opatrenia uvedené v článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sú vo všeobecnosti nezlučiteľné s fungovaním Dohody o EHP, pokiaľ sa neuplatňuje výnimka podľa článku 61 ods. 2 alebo ods. 3 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(187)

Podporné opatrenia uvedené v článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sú vo všeobecnosti nezlučiteľné s fungovaním Dohody o EHP, pokiaľ sa neuplatňuje výnimka podľa článku 61 ods. 2 alebo ods. 3 Dohody o EHP.

| (188) | Podľa usmernení o regionálnej pomoci možno opatrenia považovať za zlučiteľnú pomoc podľa článku 61 ods. 3 písm. c), ak sú zamerané na „pomoc pri rozvoji najznevýhodnenejších regiónov prostredníctvom podpory investícií a tvorby pracovných miest“. Dozorný úrad konštatuje, že dátové stredisko sa bude nachádzať v oblasti Reykjanesbær, ktorá má nárok na regionálnu investičnú pomoc na základe rozhodnutia dozorného úradu č. 378/06/COL o mape regionálnej pomoci pre podporované oblasti na Islande. |
| --- | --- |

(188)

Podľa usmernení o regionálnej pomoci možno opatrenia považovať za zlučiteľnú pomoc podľa článku 61 ods. 3 písm. c), ak sú zamerané na „pomoc pri rozvoji najznevýhodnenejších regiónov prostredníctvom podpory investícií a tvorby pracovných miest“. Dozorný úrad konštatuje, že dátové stredisko sa bude nachádzať v oblasti Reykjanesbær, ktorá má nárok na regionálnu investičnú pomoc na základe rozhodnutia dozorného úradu č. 378/06/COL o mape regionálnej pomoci pre podporované oblasti na Islande.

4.1   Dohoda o licenciách a poplatkoch

| (189) | V neskôr stiahnutom oznámení bolo uvedené jedno z opatrení, ktorých sa týka toto rozhodnutie, konkrétne obecná daň z nehnuteľností. Oznámenie bolo stiahnuté po začatí formálneho zisťovania. Obec už však vykonala opatrenia obsiahnuté v dohode o licenciách a poplatkoch a nezrušila ich. |
| --- | --- |

(189)

V neskôr stiahnutom oznámení bolo uvedené jedno z opatrení, ktorých sa týka toto rozhodnutie, konkrétne obecná daň z nehnuteľností. Oznámenie bolo stiahnuté po začatí formálneho zisťovania. Obec už však vykonala opatrenia obsiahnuté v dohode o licenciách a poplatkoch a nezrušila ich.

| (190) | Islandské orgány v neskôr stiahnutom oznámení a vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania tvrdili, že výnimky z ročnej obecnej dane z nehnuteľností boli podľa usmernení o regionálnej pomoci zlučiteľné s fungovaním Dohody o EHP ako súčasť rôznych daňových opatrení. Islandské orgány oznámili výnimky z obecnej dane z nehnuteľností ako súčasť celkových výnimiek z daní uvedených v investičnej dohode z roku 2009, ktorá sa týkala pôvodne plánovanej výstavby dátového strediska. Neskôr bola investičná dohoda ako taká zrušená, ale opatrenie týkajúce sa obecnej dane z nehnuteľností, ktoré je súčasťou dohody o licenciách a poplatkoch uzatvorenej medzi spoločnosťou Verne a obcou, je nezávislým opatrením. (101) Podľa islandských orgánov sa navyše začalo uplatňovať už začiatkom roka 2009 a udeľuje sa každý rok. |
| --- | --- |

(190)

Islandské orgány v neskôr stiahnutom oznámení a vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania tvrdili, že výnimky z ročnej obecnej dane z nehnuteľností boli podľa usmernení o regionálnej pomoci zlučiteľné s fungovaním Dohody o EHP ako súčasť rôznych daňových opatrení. Islandské orgány oznámili výnimky z obecnej dane z nehnuteľností ako súčasť celkových výnimiek z daní uvedených v investičnej dohode z roku 2009, ktorá sa týkala pôvodne plánovanej výstavby dátového strediska. Neskôr bola investičná dohoda ako taká zrušená, ale opatrenie týkajúce sa obecnej dane z nehnuteľností, ktoré je súčasťou dohody o licenciách a poplatkoch uzatvorenej medzi spoločnosťou Verne a obcou, je nezávislým opatrením. (101) Podľa islandských orgánov sa navyše začalo uplatňovať už začiatkom roka 2009 a udeľuje sa každý rok.

| (191) | Výnimky z obecnej dane z nehnuteľností v dohode o licenciách a poplatkoch nie sú spojené s konkrétnou investíciou. Islandské orgány navyše vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania vysvetlili, že opatrenia uvedené v neskôr zrušenej investičnej dohode neboli podmienené dokončením všetkých fáz dátového strediska, ktoré sa v tom čase plánovalo. (102) |
| --- | --- |

(191)

Výnimky z obecnej dane z nehnuteľností v dohode o licenciách a poplatkoch nie sú spojené s konkrétnou investíciou. Islandské orgány navyše vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania vysvetlili, že opatrenia uvedené v neskôr zrušenej investičnej dohode neboli podmienené dokončením všetkých fáz dátového strediska, ktoré sa v tom čase plánovalo. (102)

| (192) | Z usmernení o regionálnej pomoci vyplýva, že regionálna investičná pomoc musí byť podmienená konkrétnym a vymedzeným investičným projektom (pozri kapitolu 4 usmernení). Výnimky z ročnej obecnej dane z nehnuteľností stanovené v dohode o licenciách a poplatkoch neboli podmienené špecifickou ani vymedzenou investíciou (do dátového strediska alebo iných prevádzok), ako sa vyžaduje v usmerneniach o regionálnej pomoci. Podmienkou výnimky z obecnej dane nebolo ani trvanie investičného projektu v dĺžke päť rokov stanovené v odseku 32 usmernení o regionálnej pomoci. Pomoc preto nemožno kvalifikovať ako investičnú pomoc podľa usmernení o regionálnej pomoci. |
| --- | --- |

(192)

Z usmernení o regionálnej pomoci vyplýva, že regionálna investičná pomoc musí byť podmienená konkrétnym a vymedzeným investičným projektom (pozri kapitolu 4 usmernení). Výnimky z ročnej obecnej dane z nehnuteľností stanovené v dohode o licenciách a poplatkoch neboli podmienené špecifickou ani vymedzenou investíciou (do dátového strediska alebo iných prevádzok), ako sa vyžaduje v usmerneniach o regionálnej pomoci. Podmienkou výnimky z obecnej dane nebolo ani trvanie investičného projektu v dĺžke päť rokov stanovené v odseku 32 usmernení o regionálnej pomoci. Pomoc preto nemožno kvalifikovať ako investičnú pomoc podľa usmernení o regionálnej pomoci.

| (193) | Islandské orgány netvrdia, že opatrenia pomoci sú zlučiteľné s prevádzkovou pomocou podľa usmernení o regionálnej pomoci. Výnimky z obecnej dane z nehnuteľností nie sú v súlade s podmienkami stanovenými v kapitole 5 usmernení o regionálnej pomoci. Predovšetkým opatrenia neboli poskytnuté v súlade s vopred vymedzeným súborom oprávnených výdavkov alebo nákladov stanovených v bode 66 usmernení o regionálnej pomoci. |
| --- | --- |

(193)

Islandské orgány netvrdia, že opatrenia pomoci sú zlučiteľné s prevádzkovou pomocou podľa usmernení o regionálnej pomoci. Výnimky z obecnej dane z nehnuteľností nie sú v súlade s podmienkami stanovenými v kapitole 5 usmernení o regionálnej pomoci. Predovšetkým opatrenia neboli poskytnuté v súlade s vopred vymedzeným súborom oprávnených výdavkov alebo nákladov stanovených v bode 66 usmernení o regionálnej pomoci.

| (194) | Výnimky z obecnej dane z nehnuteľností teda predstavujú čistú prevádzkovú pomoc, ktorá nie je zlučiteľná s Dohodou o EHP. |
| --- | --- |

(194)

Výnimky z obecnej dane z nehnuteľností teda predstavujú čistú prevádzkovú pomoc, ktorá nie je zlučiteľná s Dohodou o EHP.

| (195) | Islandské orgány neposkytli konkrétne argumenty v súvislosti s tým, či výnimka z jednorazovej obecnej dane z výstavby ulíc predstavuje štátnu pomoc, alebo nie, a nepredložili ani konkrétne argumenty v súvislosti so zlučiteľnosťou tohto opatrenia. Dozorný úrad zastáva názor, že v tomto ohľade platí pre výnimku z dane z výstavby ulíc rovnaké tvrdenie ako pre daň z nehnuteľností. Opatrenia nie sú spojené s konkrétnou investíciou a predstavujú čistú prevádzkovú pomoc spoločnosti Verne, ktorá nie je zlučiteľná s Dohodou o EHP. |
| --- | --- |

(195)

Islandské orgány neposkytli konkrétne argumenty v súvislosti s tým, či výnimka z jednorazovej obecnej dane z výstavby ulíc predstavuje štátnu pomoc, alebo nie, a nepredložili ani konkrétne argumenty v súvislosti so zlučiteľnosťou tohto opatrenia. Dozorný úrad zastáva názor, že v tomto ohľade platí pre výnimku z dane z výstavby ulíc rovnaké tvrdenie ako pre daň z nehnuteľností. Opatrenia nie sú spojené s konkrétnou investíciou a predstavujú čistú prevádzkovú pomoc spoločnosti Verne, ktorá nie je zlučiteľná s Dohodou o EHP.

| (196) | Dozorný úrad navyše vo svojom rozhodnutí o začatí konania vyjadril pochybnosti o stimulačnom účinku zmlúv uzatvorených po začiatku výstavby dátového strediska v roku 2008. (103) Stimulačný účinok je základným predpokladom na to, aby sa pomoc mohla považovať za zlučiteľnú podľa usmernení o regionálnej pomoci. Pri posudzovaní regionálnej pomoci je kľúčovým prvkom to, či je navrhovaná pomoc nevyhnutná na dosiahnutie skutočného stimulačného účinku na uskutočnenie investície, ktorá by sa inak v podporovaných oblastiach neuskutočnila. Treba preto overiť, či je pomoc nevyhnutná na dosiahnutie stimulačného účinku pre investíciu, teda či pomoc skutočne prispieva k zmene správania príjemcu takým spôsobom, aby uskutočnil investíciu v príslušnom podporovanom regióne, a nie niekde inde. Regionálna pomoc teda môže byť zlučiteľná s článkom 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP len vtedy, keď podnietila investíciu v danej oblasti regionálnej pomoci. (104) |
| --- | --- |

(196)

Dozorný úrad navyše vo svojom rozhodnutí o začatí konania vyjadril pochybnosti o stimulačnom účinku zmlúv uzatvorených po začiatku výstavby dátového strediska v roku 2008. (103) Stimulačný účinok je základným predpokladom na to, aby sa pomoc mohla považovať za zlučiteľnú podľa usmernení o regionálnej pomoci. Pri posudzovaní regionálnej pomoci je kľúčovým prvkom to, či je navrhovaná pomoc nevyhnutná na dosiahnutie skutočného stimulačného účinku na uskutočnenie investície, ktorá by sa inak v podporovaných oblastiach neuskutočnila. Treba preto overiť, či je pomoc nevyhnutná na dosiahnutie stimulačného účinku pre investíciu, teda či pomoc skutočne prispieva k zmene správania príjemcu takým spôsobom, aby uskutočnil investíciu v príslušnom podporovanom regióne, a nie niekde inde. Regionálna pomoc teda môže byť zlučiteľná s článkom 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP len vtedy, keď podnietila investíciu v danej oblasti regionálnej pomoci. (104)

| (197) | V usmerneniach o regionálnej pomoci sa vymedzuje pojem „začiatok prác“ ako „začiatok stavebných prác alebo prvý záväzný prísľub objednávky zariadenia, s výnimkou predbežných štúdií uskutočniteľnosti. (105) Je potvrdenou skutočnosťou, že v predmetnom prípade sa práce začali už v roku 2008. Podľa dostupných informácií nebola v tom čase iniciovaná žiadna zmluva s orgánmi v súvislosti s výnimkami z obecných daní. |
| --- | --- |

(197)

V usmerneniach o regionálnej pomoci sa vymedzuje pojem „začiatok prác“ ako „začiatok stavebných prác alebo prvý záväzný prísľub objednávky zariadenia, s výnimkou predbežných štúdií uskutočniteľnosti. (105) Je potvrdenou skutočnosťou, že v predmetnom prípade sa práce začali už v roku 2008. Podľa dostupných informácií nebola v tom čase iniciovaná žiadna zmluva s orgánmi v súvislosti s výnimkami z obecných daní.

| (198) | V prípade dohody o licenciách a poplatkoch, ktorá bola uzatvorená s obcou 9. novembra 2009 bezprostredne pred zastavením výstavby dátového strediska v decembri 2009, je ešte evidentnejšie než v prípade neskôr zrušenej investičnej dohody, že nebola splnená požiadavka na potvrdený stimulačný účinok. Je to preto, lebo zmluva s obcou bola uzatvorená ešte neskôr ako investičná dohoda (uzatvorená v októbri 2009). Aj keby bola uzatvorená už v máji 2009, keď sa podľa tvrdenia islandských orgánov obec a spoločnosť Verne pôvodne dohodli na výnimkách z daní, požiadavka na stimulačný účinok by nebola splnená. V čase začiatku výstavby dátového strediska v roku 2008 nebol v súvislosti s výnimkou z obecnej dane vydaný žiadny „dokument, ktorý by sa dal považovať za vyslovené poskytnutie pomoci [spoločnosti] na účely investície“. (106) |
| --- | --- |

(198)

V prípade dohody o licenciách a poplatkoch, ktorá bola uzatvorená s obcou 9. novembra 2009 bezprostredne pred zastavením výstavby dátového strediska v decembri 2009, je ešte evidentnejšie než v prípade neskôr zrušenej investičnej dohody, že nebola splnená požiadavka na potvrdený stimulačný účinok. Je to preto, lebo zmluva s obcou bola uzatvorená ešte neskôr ako investičná dohoda (uzatvorená v októbri 2009). Aj keby bola uzatvorená už v máji 2009, keď sa podľa tvrdenia islandských orgánov obec a spoločnosť Verne pôvodne dohodli na výnimkách z daní, požiadavka na stimulačný účinok by nebola splnená. V čase začiatku výstavby dátového strediska v roku 2008 nebol v súvislosti s výnimkou z obecnej dane vydaný žiadny „dokument, ktorý by sa dal považovať za vyslovené poskytnutie pomoci [spoločnosti] na účely investície“. (106)

| (199) | Dozorný úrad zastáva názor, že ustanovenia a cieľ usmernení o regionálnej pomoci predstavujú pevný základ pre toto posúdenie, a nesúhlasí s názorom islandských orgánov, že tento základ by predstavoval uprednostnenie formy pred obsahom. |
| --- | --- |

(199)

Dozorný úrad zastáva názor, že ustanovenia a cieľ usmernení o regionálnej pomoci predstavujú pevný základ pre toto posúdenie, a nesúhlasí s názorom islandských orgánov, že tento základ by predstavoval uprednostnenie formy pred obsahom.

| (200) | Islandské orgány tvrdia, že pôvodná investičná dohoda bola nevyhnutná na to, aby mohla spoločnosť Verne dokončiť svoju investíciu do dátového strediska po vypuknutí finančnej krízy. V argumente sa uvádza, že „spoločnosť Verne nemôže dokončiť projekt dátového strediska, ako pôvodne plánovala“ (pozri stranu 19 rozhodnutia dozorného úradu č. 418/10/COL). V rozhodnutí o začatí konania vyslovil dozorný úrad v súvislosti s týmto argumentom názor, že overenie nevyhnutnosti pomoci by si vyžadovalo plnohodnotnú analýzu hospodárskych okolností investičného rozhodnutia príjemcu. Dozorný úrad sa domnieval, že táto analýza by sa mohla realizovať len na základe pôvodných podnikateľských plánov príjemcu a iných dokumentov predložených investičným výborom príjemcu s cieľom získať súhlas s použitím finančných prostriedkov na investičnú činnosť, výpočtov rentability projektu s pomocou a bez nej, finančnej analýzy projektu, posúdení rizika a podrobného rozboru toho, ako okolnosti po vypuknutí finančnej krízy v októbri 2008 ovplyvnili podnikateľský plán a požadovanú mieru návratnosti investície. Islandské orgány počas formálneho zisťovania nepredložili žiadne takéto podnikateľské plány ani relevantnú dokumentáciu týkajúce sa investičného rozhodnutia, ani žiadne iné dôkazy na podporu tohto argumentu. Tento argument preto nemá žiadny význam a dozorný úrad nemôže na tomto základe považovať opatrenia týkajúce sa obecných daní za zlučiteľné. |
| --- | --- |

(200)

Islandské orgány tvrdia, že pôvodná investičná dohoda bola nevyhnutná na to, aby mohla spoločnosť Verne dokončiť svoju investíciu do dátového strediska po vypuknutí finančnej krízy. V argumente sa uvádza, že „spoločnosť Verne nemôže dokončiť projekt dátového strediska, ako pôvodne plánovala“ (pozri stranu 19 rozhodnutia dozorného úradu č. 418/10/COL). V rozhodnutí o začatí konania vyslovil dozorný úrad v súvislosti s týmto argumentom názor, že overenie nevyhnutnosti pomoci by si vyžadovalo plnohodnotnú analýzu hospodárskych okolností investičného rozhodnutia príjemcu. Dozorný úrad sa domnieval, že táto analýza by sa mohla realizovať len na základe pôvodných podnikateľských plánov príjemcu a iných dokumentov predložených investičným výborom príjemcu s cieľom získať súhlas s použitím finančných prostriedkov na investičnú činnosť, výpočtov rentability projektu s pomocou a bez nej, finančnej analýzy projektu, posúdení rizika a podrobného rozboru toho, ako okolnosti po vypuknutí finančnej krízy v októbri 2008 ovplyvnili podnikateľský plán a požadovanú mieru návratnosti investície. Islandské orgány počas formálneho zisťovania nepredložili žiadne takéto podnikateľské plány ani relevantnú dokumentáciu týkajúce sa investičného rozhodnutia, ani žiadne iné dôkazy na podporu tohto argumentu. Tento argument preto nemá žiadny význam a dozorný úrad nemôže na tomto základe považovať opatrenia týkajúce sa obecných daní za zlučiteľné.

| (201) | Dozorný úrad teda dospel k záveru, že pomoc poskytnutá na základe dohody o licenciách a poplatkoch sa nemôže považovať za zlučiteľnú podľa usmernení o regionálnej pomoci alebo článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(201)

Dozorný úrad teda dospel k záveru, že pomoc poskytnutá na základe dohody o licenciách a poplatkoch sa nemôže považovať za zlučiteľnú podľa usmernení o regionálnej pomoci alebo článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP.

| (202) | Dozorný úrad konštatuje, že islandské orgány použili vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania argument vyššej moci. Výnimky zo všeobecného zákazu štátnej pomoci sú stanovené v článku 61 ods. 3 Dohody o EHP. Dozorný úrad nepovažuje argument vyššej moci za relevantný v súvislosti s článkom 61 ods. 3 alebo usmerneniami prijatými na základe tohto ustanovenia. Predovšetkým okolnosti tohto prípadu nevyhovujú vymedzeniu pomoci podľa článku 61 ods. 3 písm. b), pretože daňové opatrenia neboli zamerané na boj proti závažnému narušeniu hospodárstva ako celku. Dozorný úrad preto odmieta relevantnosť argumentu vyššej moci predloženého islandskými orgánmi. |
| --- | --- |

(202)

Dozorný úrad konštatuje, že islandské orgány použili vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania argument vyššej moci. Výnimky zo všeobecného zákazu štátnej pomoci sú stanovené v článku 61 ods. 3 Dohody o EHP. Dozorný úrad nepovažuje argument vyššej moci za relevantný v súvislosti s článkom 61 ods. 3 alebo usmerneniami prijatými na základe tohto ustanovenia. Predovšetkým okolnosti tohto prípadu nevyhovujú vymedzeniu pomoci podľa článku 61 ods. 3 písm. b), pretože daňové opatrenia neboli zamerané na boj proti závažnému narušeniu hospodárstva ako celku. Dozorný úrad preto odmieta relevantnosť argumentu vyššej moci predloženého islandskými orgánmi.

| (203) | Islandské orgány sa neodvolali na usmernenia dozorného úradu o záchrane a reštrukturalizácii. Keďže nič nenasvedčuje tomu, že by spoločnosť Verne bola v čase uzatvorenia dohody o licenciách a poplatkoch v roku 2009 firmou v ťažkostiach v zmysle týchto usmernení, podmienky stanovené v usmerneniach podľa všetkého neboli splnené. |
| --- | --- |

(203)

Islandské orgány sa neodvolali na usmernenia dozorného úradu o záchrane a reštrukturalizácii. Keďže nič nenasvedčuje tomu, že by spoločnosť Verne bola v čase uzatvorenia dohody o licenciách a poplatkoch v roku 2009 firmou v ťažkostiach v zmysle týchto usmernení, podmienky stanovené v usmerneniach podľa všetkého neboli splnené.

| (204) | V každom prípade nebolo preukázané, že daňové opatrenia obsiahnuté v dohode o licenciách a poplatkoch boli nevyhnutné a primerané na dosiahnutie akýchkoľvek predmetov spoločného záujmu. Dozorný úrad teda neidentifikoval žiadne dôvody na vyhlásenie pomoci poskytnutej na základe dohody o licenciách a poplatkoch za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 61 ods. 3 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(204)

V každom prípade nebolo preukázané, že daňové opatrenia obsiahnuté v dohode o licenciách a poplatkoch boli nevyhnutné a primerané na dosiahnutie akýchkoľvek predmetov spoločného záujmu. Dozorný úrad teda neidentifikoval žiadne dôvody na vyhlásenie pomoci poskytnutej na základe dohody o licenciách a poplatkoch za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 61 ods. 3 Dohody o EHP.

| (205) | Vzhľadom na uvedené dôvody sa opatrenia pomoci identifikované v dohode o licenciách a poplatkoch nemôžu považovať za zlučiteľné s Dohodou o EHP. |
| --- | --- |

(205)

Vzhľadom na uvedené dôvody sa opatrenia pomoci identifikované v dohode o licenciách a poplatkoch nemôžu považovať za zlučiteľné s Dohodou o EHP.

| (206) | Dozorný úrad preto dospel k záveru, že výnimky z daní poskytnuté obcou spoločnosti Verne predstavujú pomoc, ktorá je neoprávnená a nezlučiteľná s vnútorným trhom na základe článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(206)

Dozorný úrad preto dospel k záveru, že výnimky z daní poskytnuté obcou spoločnosti Verne predstavujú pomoc, ktorá je neoprávnená a nezlučiteľná s vnútorným trhom na základe článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

4.2   Zmluva o kúpe nehnuteľností

| (207) | Dozorný úrad zistil, že preferenčná cena piatich budov predaných spoločnosti Verne zahŕňa štátnu pomoc. Islandské orgány nepredložili žiadne argumenty v súvislosti s tým, či je pomoc zlučiteľná s Dohodou o EHP, ale svoju argumentáciu zamerali skôr na tvrdenie, že nebola poskytnutá žiadna pomoc. Dozorný úrad však aj tak posúdil, či pomoc možno považovať za zlučiteľnú podľa usmernení o regionálnej pomoci. |
| --- | --- |

(207)

Dozorný úrad zistil, že preferenčná cena piatich budov predaných spoločnosti Verne zahŕňa štátnu pomoc. Islandské orgány nepredložili žiadne argumenty v súvislosti s tým, či je pomoc zlučiteľná s Dohodou o EHP, ale svoju argumentáciu zamerali skôr na tvrdenie, že nebola poskytnutá žiadna pomoc. Dozorný úrad však aj tak posúdil, či pomoc možno považovať za zlučiteľnú podľa usmernení o regionálnej pomoci.

| (208) | Pomoc bola poskytnutá vo februári 2008. Pomoc nemožno považovať za regionálnu investičnú pomoc, pretože pri uzatváraní zmluvy o kúpe nehnuteľností 26. februára 2008 a podpisovaní prevodu vlastníckeho práva 9. mája 2008 sa nepoukázalo na žiadnu súvislosť medzi poskytnutou pomocou a stanoveným záväzkom investovať v tejto oblasti. Na to, aby bolo možné pomoc kvalifikovať ako investičnú pomoc podľa usmernení o regionálnej pomoci, musí byť „poskytnutá pre pôvodný investičný projekt“, ako sa stanovuje v bode 25 usmernení o regionálnej pomoci. Pomoc sa vypočítava buď vzhľadom na náklady súvisiace s konkrétnou investíciou, alebo na náklady pracovných miest priamo vytvorených investíciou, ako sa stanovuje v bode 28 usmernení. To však nebol prípad predaja budov spoločnosti Verne zo strany štátu, pretože predaj nebol spojený s konkrétnym investičným projektom ani ním nebol podmienený. Jediným miestom, kde sa v zmluve o predaji nehnuteľností spomína investičný projekt, je príloha C k zmluve s názvom Povolenia vo fáze I. V nej sa pod názvom Fáza I píše o renovácii budov č. 868 a 869 na dátové stredisko vrátane až 5 000 m2 novej výstavby a o výstavbe nových budov s rozlohou až 12 000 m2. Pod názvom Hlavný plán sa ďalej uvádza plán na výstavbu až 40 000 m2 budov nového dátového strediska a na výstavbu až štyroch doplnkových budov s generátormi s rozlohou až do 16 000 m2. Zdá sa však, že predaj budov a podmienky tohto predaja neboli podmienené týmito plánmi ani žiadnymi konkrétnymi investičnými plánmi, ako potvrdzuje aj skutočnosť, že pôvodne plánovaná investícia sa v plnej miere nerealizovala, ako uviedli islandské orgány počas formálneho zisťovania, ale cena za budovy zostala nezmenená. |
| --- | --- |

(208)

Pomoc bola poskytnutá vo februári 2008. Pomoc nemožno považovať za regionálnu investičnú pomoc, pretože pri uzatváraní zmluvy o kúpe nehnuteľností 26. februára 2008 a podpisovaní prevodu vlastníckeho práva 9. mája 2008 sa nepoukázalo na žiadnu súvislosť medzi poskytnutou pomocou a stanoveným záväzkom investovať v tejto oblasti. Na to, aby bolo možné pomoc kvalifikovať ako investičnú pomoc podľa usmernení o regionálnej pomoci, musí byť „poskytnutá pre pôvodný investičný projekt“, ako sa stanovuje v bode 25 usmernení o regionálnej pomoci. Pomoc sa vypočítava buď vzhľadom na náklady súvisiace s konkrétnou investíciou, alebo na náklady pracovných miest priamo vytvorených investíciou, ako sa stanovuje v bode 28 usmernení. To však nebol prípad predaja budov spoločnosti Verne zo strany štátu, pretože predaj nebol spojený s konkrétnym investičným projektom ani ním nebol podmienený. Jediným miestom, kde sa v zmluve o predaji nehnuteľností spomína investičný projekt, je príloha C k zmluve s názvom Povolenia vo fáze I. V nej sa pod názvom Fáza I píše o renovácii budov č. 868 a 869 na dátové stredisko vrátane až 5 000 m2 novej výstavby a o výstavbe nových budov s rozlohou až 12 000 m2. Pod názvom Hlavný plán sa ďalej uvádza plán na výstavbu až 40 000 m2 budov nového dátového strediska a na výstavbu až štyroch doplnkových budov s generátormi s rozlohou až do 16 000 m2. Zdá sa však, že predaj budov a podmienky tohto predaja neboli podmienené týmito plánmi ani žiadnymi konkrétnymi investičnými plánmi, ako potvrdzuje aj skutočnosť, že pôvodne plánovaná investícia sa v plnej miere nerealizovala, ako uviedli islandské orgány počas formálneho zisťovania, ale cena za budovy zostala nezmenená.

| (209) | V bode 32 usmernení o regionálnej pomoci je navyše uvedená dôležitá podmienka, že pomoc musí byť podmienená trvaním investičného projektu v príslušnom regióne počas minimálneho obdobia aspoň päť rokov po dokončení. V predmetnom prípade táto podmienka nie je splnená. |
| --- | --- |

(209)

V bode 32 usmernení o regionálnej pomoci je navyše uvedená dôležitá podmienka, že pomoc musí byť podmienená trvaním investičného projektu v príslušnom regióne počas minimálneho obdobia aspoň päť rokov po dokončení. V predmetnom prípade táto podmienka nie je splnená.

| (210) | Žiadne iné dôvody zlučiteľnosti nemožno uplatniť. Dozorný úrad preto dospel k záveru, že štátna pomoc poskytnutá spoločnosti Verne prostredníctvom preferenčných cien nehnuteľností predstavuje pomoc, ktorá je neoprávnená a nezlučiteľná s vnútorným trhom na základe článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(210)

Žiadne iné dôvody zlučiteľnosti nemožno uplatniť. Dozorný úrad preto dospel k záveru, že štátna pomoc poskytnutá spoločnosti Verne prostredníctvom preferenčných cien nehnuteľností predstavuje pomoc, ktorá je neoprávnená a nezlučiteľná s vnútorným trhom na základe článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

5.   ZÁVER

| (211) | Na základe uvedeného posúdenia dozorný úrad zistil, že Island v rozpore s článkom 61 ods. 1 Dohody o EHP neoprávnene poskytol spoločnosti Verne takúto pomoc:






  a) | výnimky z obecných daní opísané v časti I.3.4.2 tohto rozhodnutia, ktorých hodnotu budú musieť určiť islandské orgány v konaniach na vrátenie pomoci, a |
| --- | --- | --- |

(211)

Na základe uvedeného posúdenia dozorný úrad zistil, že Island v rozpore s článkom 61 ods. 1 Dohody o EHP neoprávnene poskytol spoločnosti Verne takúto pomoc:

a)

výnimky z obecných daní opísané v časti I.3.4.2 tohto rozhodnutia, ktorých hodnotu budú musieť určiť islandské orgány v konaniach na vrátenie pomoci, a

| b) | preferenčnú cenu 220 580 000 ISK za budovy č. 864, 866, 868, 869 a 872 v priemyselnej zóne Valhallarbraut v obci Reykjanesbær. |
| --- | --- |

b)

preferenčnú cenu 220 580 000 ISK za budovy č. 864, 866, 868, 869 a 872 v priemyselnej zóne Valhallarbraut v obci Reykjanesbær.

| (212) | Pomoc uvedená v bodoch a) a b) by sa mala považovať za nezlučiteľnú so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(212)

Pomoc uvedená v bodoch a) a b) by sa mala považovať za nezlučiteľnú so spoločným trhom.

| (213) | Dozorný úrad zistil, že zmluva o prenájme pozemku zmenená a doplnená doplnkovou zmluvou o prenájme ani zmluva o dodávke elektrickej energie nezahŕňajú poskytnutie štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(213)

Dozorný úrad zistil, že zmluva o prenájme pozemku zmenená a doplnená doplnkovou zmluvou o prenájme ani zmluva o dodávke elektrickej energie nezahŕňajú poskytnutie štátnej pomoci.

6.   VRÁTENIE NEOPRÁVNENEJ A NEZLUČITEĽNEJ ŠTÁTNEJ POMOCI

| (214) | Z článku 14 časti II protokolu 3 vyplýva, že dozorný úrad má rozhodnúť, že neoprávnená pomoc, ktorá je nezlučiteľná s pravidlami štátnej pomoci podľa Dohody o EHP, musia príjemcovia vrátiť. |
| --- | --- |

(214)

Z článku 14 časti II protokolu 3 vyplýva, že dozorný úrad má rozhodnúť, že neoprávnená pomoc, ktorá je nezlučiteľná s pravidlami štátnej pomoci podľa Dohody o EHP, musia príjemcovia vrátiť.

| (215) | Zrušenie pomoci prostredníctvom vrátenia štátnej pomoci, ktorá bola poskytnutá neoprávnene, je logickým dôsledkom zistenia, že pomoc je neoprávnená. Vrátením pomoci príjemca stráca výhodu, ktorú mal v porovnaní so svojimi konkurentmi na trhu, a obnoví sa situácia spred vyplatenia pomoci. (107) |
| --- | --- |

(215)

Zrušenie pomoci prostredníctvom vrátenia štátnej pomoci, ktorá bola poskytnutá neoprávnene, je logickým dôsledkom zistenia, že pomoc je neoprávnená. Vrátením pomoci príjemca stráca výhodu, ktorú mal v porovnaní so svojimi konkurentmi na trhu, a obnoví sa situácia spred vyplatenia pomoci. (107)

| (216) | Vzhľadom na to, že opatrenia identifikované v predmetnom prípade predstavujú neoprávnenú a nezlučiteľnú pomoc, spoločnosť Verne musí vrátiť sumu pomoci, aby sa obnovili hospodárske podmienky, s ktorými by sa spoločnosť musela vyrovnať, ak by nedostala nezlučiteľnú pomoc. Islandské orgány musia prijať všetky potrebné opatrenia na odstránenie výhod vyplývajúcich z pomoci a získať túto pomoc od príjemcu naspäť. |
| --- | --- |

(216)

Vzhľadom na to, že opatrenia identifikované v predmetnom prípade predstavujú neoprávnenú a nezlučiteľnú pomoc, spoločnosť Verne musí vrátiť sumu pomoci, aby sa obnovili hospodárske podmienky, s ktorými by sa spoločnosť musela vyrovnať, ak by nedostala nezlučiteľnú pomoc. Islandské orgány musia prijať všetky potrebné opatrenia na odstránenie výhod vyplývajúcich z pomoci a získať túto pomoc od príjemcu naspäť.

| (217) | Vrátenie sa týka obdobia od chvíle, keď vznikla výhoda pre príjemcu, teda keď príjemca dostal k dispozícii pomoc, a až do skutočného vrátenia sa na ňu vzťahujú úroky z vymáhanej sumy. Suma, ktorá sa má vrátiť, sa vypočíta na základe ustanovení usmernení dozorného úradu o vrátení neoprávnenej a nezlučiteľnej pomoci a v súlade s rozhodnutím dozorného úradu č. 195/04/COL. |
| --- | --- |

(217)

Vrátenie sa týka obdobia od chvíle, keď vznikla výhoda pre príjemcu, teda keď príjemca dostal k dispozícii pomoc, a až do skutočného vrátenia sa na ňu vzťahujú úroky z vymáhanej sumy. Suma, ktorá sa má vrátiť, sa vypočíta na základe ustanovení usmernení dozorného úradu o vrátení neoprávnenej a nezlučiteľnej pomoci a v súlade s rozhodnutím dozorného úradu č. 195/04/COL.

| (218) | V prípade ceny nehnuteľností predstavuje prvok nezlučiteľnej pomoci sumu 220 850 000 ISK. Pokiaľ ide o prvok pomoci v rámci obecnej dane z nehnuteľností a obecnej dane z výstavby ulíc, islandské orgány sa vyzývajú, aby poskytli podrobné a presné informácie o výške pomoci poskytnutej na základe dohody o licenciách a poplatkoch. (108) |
| --- | --- |

(218)

V prípade ceny nehnuteľností predstavuje prvok nezlučiteľnej pomoci sumu 220 850 000 ISK. Pokiaľ ide o prvok pomoci v rámci obecnej dane z nehnuteľností a obecnej dane z výstavby ulíc, islandské orgány sa vyzývajú, aby poskytli podrobné a presné informácie o výške pomoci poskytnutej na základe dohody o licenciách a poplatkoch. (108)

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

V súlade s článkom 8 časti II protokolu 3 sa v nadväznosti na stiahnutie oznámenia ukončuje konanie vo veci formálneho zisťovania začaté podľa článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3 týkajúce sa určitých výnimiek z daní, ktoré islandské orgány plánovali udeliť spoločnosti Verne na základe neskôr zrušenej investičnej dohody o výstavbe dátového strediska. Konanie sa týkalo týchto opatrení:

| a) | sadzba dane z príjmu právnických osôb |
| --- | --- |

a)

sadzba dane z príjmu právnických osôb

| b) | pravidlá odpisovania |
| --- | --- |

b)

pravidlá odpisovania

| c) | priemyselné a trhové poplatky |
| --- | --- |

c)

priemyselné a trhové poplatky

| d) | kolkovné |
| --- | --- |

d)

kolkovné

| e) | poplatok za územné plánovanie |
| --- | --- |

e)

poplatok za územné plánovanie

| f) | dovozné clá |
| --- | --- |

f)

dovozné clá

| g) | odloženie platby DPH za dovoz a elektrickú energiu |
| --- | --- |

g)

odloženie platby DPH za dovoz a elektrickú energiu

| h) | poplatok za kontrolu bezpečnosti výroby elektrickej energie |
| --- | --- |

h)

poplatok za kontrolu bezpečnosti výroby elektrickej energie

| i) | záruka týkajúca sa dane z čistej hodnoty. |
| --- | --- |

i)

záruka týkajúca sa dane z čistej hodnoty.

Článok 2

Týmto sa ukončuje konanie vo veci formálneho zisťovania v súvislosti so zmluvou medzi spoločnosťami Farice a Verne z 26. februára 2008, pretože islandské orgány informovali, že táto zmluva bola zrušená.

Článok 3

Zmluva o prenájme pozemku z 9. mája 2008 zmenená a doplnená doplnkovou zmluvou o prenájme z 30. júna 2009 a zmluva o dodávke elektrickej energie z 22. októbra 2009 uzatvorené so spoločnosťami Verne Holdings ehf. a Verne Real Estate ehf. nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

Článok 4

Dohoda o licenciách a poplatkoch podpísaná 9. novembra 2009 zahŕňa štátnu pomoc poskytnutú spoločnosti Verne Holdings ehf. v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP v týchto opatreniach:

| a) | garantovaná maximálna sadzba ročnej dane z nehnuteľností vo výške 1,65 % |
| --- | --- |

a)

garantovaná maximálna sadzba ročnej dane z nehnuteľností vo výške 1,65 %

| b) | fixný základ 1 030 600 000 ISK namiesto každoročného oficiálneho ocenenia pozemku a existujúcich budov na účely dane z nehnuteľností |
| --- | --- |

b)

fixný základ 1 030 600 000 ISK namiesto každoročného oficiálneho ocenenia pozemku a existujúcich budov na účely dane z nehnuteľností

| c) | odklad indexovania základu dane na účely dane z nehnuteľností |
| --- | --- |

c)

odklad indexovania základu dane na účely dane z nehnuteľností

| d) | nevyberanie dane z nehnuteľností pred 1. januárom 2011 |
| --- | --- |

d)

nevyberanie dane z nehnuteľností pred 1. januárom 2011

| e) | fixný základ pre budúce budovy namiesto oficiálneho ocenenia na účely dane z nehnuteľností |
| --- | --- |

e)

fixný základ pre budúce budovy namiesto oficiálneho ocenenia na účely dane z nehnuteľností

| f) | žiadna daň z výstavby ulíc pre existujúce budovy |
| --- | --- |

f)

žiadna daň z výstavby ulíc pre existujúce budovy

| g) | daň z výstavby ulíc pre nové budovy vo výške 25 %. |
| --- | --- |

g)

daň z výstavby ulíc pre nové budovy vo výške 25 %.

Táto pomoc, ktorá zodpovedá rozdielu medzi týmito opatreniami a uplatniteľnými zákonnými pravidlami, nie je zlučiteľná s pravidlami štátnej pomoci podľa Dohody o EHP.

Článok 5

Preferenčná cena budov poskytnutá Islandom spoločnosti Verne Real Estate ehf. vo výške 220 850 000 ISK predstavuje štátnu pomoc, ktorá je nezlučiteľná s pravidlami štátnej pomoci podľa Dohody o EHP.

Článok 6

Islandské orgány vymôžu od spoločností Verne Holdings ehf. a Verne Real Estate ehf. pomoc uvedenú v článkoch 4 a 5, ktorá bola týmto spoločnostiam neoprávnene poskytnutá.

Článok 7

Vrátenie sa uskutoční bezodkladne a v súlade s postupmi uvedenými vo vnútroštátnych právnych predpisoch, ak tieto predpisy umožňujú okamžité a účinné vykonanie rozhodnutia. Sumy, ktoré sa majú vrátiť, zahŕňajú úroky plynúce od dátumu, keď sa tieto sumy poskytli spoločnostiam Verne Holdings ehf. a Verne Real Estate ehf., do dátumu ich úplného vrátenia podľa článku 9 rozhodnutia Dozorného úradu EZVO č. 195/04/COL. Úroky sa vypočítajú ako zložené úroky.

Článok 8

Islandské orgány v lehote dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia oznámia Dozornému úradu EZVO celkovú sumu (istinu a úroky z vymáhanej sumy), ktorej vrátenie sa od príjemcu požaduje, ako aj plánované alebo prijaté opatrenia na vrátenie pomoci.

Článok 9

Dohoda o licenciách a poplatkoch sa s okamžitou účinnosťou zruší v rozsahu, v akom jej ustanovenia zahŕňajú nezlučiteľnú štátnu pomoc.

Článok 10

Island musí v lehote štyroch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia vykonať rozhodnutie dozorného úradu a vymôcť celú sumu pomoci.

Článok 11

Toto rozhodnutie je určené Islandu.

Článok 12

Iba anglické znenie tohto rozhodnutia je autentické.

V Bruseli 4. júla 2012

Za Dozorný úrad EZVO

Oda Helen SLETNES

predsedníčka

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

člen kolégia

---

(1)  Uverejnené v Ú. v. EÚ C 25, 27.1.2011, s. 6 a v dodatku EHP č. 4, 27.1.2011, s. 22.

1

(2)  Podrobnejšie informácie o rôznej korešpondencii medzi dozorným úradom a islandskými orgánmi nájdete v rozhodnutí dozorného úradu o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, v rozhodnutí č. 418/10/COL. Odkazy na publikácie sú uvedené v poznámke pod čiarou 1.

2

(3)  Odkazy na publikácie sú uvedené v poznámke pod čiarou 1.

3

(4)  Na účely tohto rozhodnutia sa budú spoločnosti Verne Holding ehf. a Verne Real Estate ehf. spoločne označovať ako spoločnosť Verne.

4

(5)  Podľa interného memoranda z 23.10.2008, ktoré pripravilo islandské ministerstvo priemyslu a ktoré islandské orgány poskytli v správnom konaní, sa spoločnosť Verne krátko predtým obrátila na ministerstvo a požiadala o prijatie rôznych opatrení zameraných na zníženie rizika a počiatočných nákladov spojených s investíciami spoločnosti do dátového strediska, medzi ktoré patrili opatrenia týkajúce sa infraštruktúry, priame granty, daňové úľavy vrátane odpustenia DPH a zásahy, ako sú štátna záruka a dotované ceny elektrickej energie na začiatku prevádzky.

5

(6)  Parafovaný návrh dohody, ktorý bol predložený ako súčasť neskôr stiahnutého oznámenia, sa bude v tomto rozhodnutí uvádzať ako „investičná dohoda“. Zmluvnými stranami sú islandská vláda na jednej strane a spoločnosti Verne Holdings ehf., Verne Real Estate ehf., Novator a Teha Investments S.a.r.l. na strane druhej. Opis štruktúry spoločnosti sa nachádza v časti 2.1 tohto rozhodnutia. V tomto rozhodnutí sa budú tieto spoločnosti súhrnne uvádzať ako spoločnosť Verne.

6

(7)  Práve táto dohoda parafovaná 23.10.2009 (ďalej len „investičná dohoda“) bola oznámená dozornému úradu 1.9.2010.

7

(8)  List je odpoveďou na list dozorného úradu islandským orgánom zo 4.10.2011, v ktorom dozorný úrad uviedol, že vie o tom, že tieto výnimky aspoň čiastočne nadobudli účinnosť a neboli zrušené, a že tieto opatrenia posúdi vo svojom konečnom rozhodnutí.

8

(9)  Pozri pripomienky islandských orgánov k rozhodnutiu o začatí konania z 28.2.2011 (dokument č. 589033) na strane 14.

9

(10)  Tamže.

10

(11)  Podrobnejší opis pôvodných projektových plánov je uvedený v rozhodnutí o začatí konania. Podľa pôvodných plánov mala prvá fáza zahŕňať uvedenie prvej budovy do prevádzky, čo malo podľa oznámenia stáť približne [...]. Budova s technickými priestormi s rozlohou 4 800 m2 mala byť podľa očakávania pripravená na používanie v roku 2011. Mala využívať 20 MW úžitkovej energie. Druhá fáza mala zahŕňať dosiahnutie plnej obsadenosti prvej budovy do konca roka 2012. To by si podľa informácií predložených islandskými orgánmi vyžadovalo ďalší kapitál vo výške [...]. Tretia a posledná fáza podľa pôvodných plánov zahŕňala sprevádzkovanie všetkých štyroch budov do konca roka 2016.

11

2

(12)  Podľa oznámenia doručeného 1.9.2010. V preambule neskôr zrušenej investičnej dohody je tento záväzok uvedený takto: „... spoločnosť Verne a investori odhadujú, že v priebehu prvých piatich rokov investície by potenciálna výška investície do uvedeného projektu mohla prekročiť 700 miliónov USD a že spotreba elektrickej energie dátového strediska by mohla prekročiť 140 MW“.

12

(13)  List islandských orgánov z 25.10.2011 (dokument č. 613209). Islandské orgány poskytli informácie aj v e-maile zo 14.5.2012 (dokument č. 634340). Píše sa v ňom o schéme, ktorú dozorný úrad schválil rozhodnutím č. 390/10/COL o investičných stimuloch. Na objasnenie dozorný úrad uvádza, že pomoc poskytnutá v súlade s touto schémou nie je predmetom posúdenia v tomto rozhodnutí.

13

(14)  http://www.datacenterdynamics.com/focus/archive/2012/02/verne-global-officially-opens-iceland-data-center.

14

(15)  Pozri obrázky 2 a 3.

15

(16)  Pozri list od spoločnosti KADECO z 19.11.2010, strana 2, ktorý bol priložený k pripomienkam islandských orgánov k rozhodnutiu o začatí konania z 28.2.2011 (dokument č. 589033), a prílohu 3 k listu spoločnosti KADECO. Plánované búranie menších budov (č. 864, 866 a 872) sa spomína aj v časti 2.1.4 dohody o licenciách a poplatkoch uzatvorenej 4.11.2009.

16

(17)  V dokumente s názvom Dôkaz B priloženom k dohode o prenájme sa uvádza: „Hlavný plán. Výstavba nových budov dátového strediska s rozlohou až 40 000 m2. Výstavba až 4 doplnkových budov s generátormi s rozlohou jednotlivých budov až 4 000 m2.“

17

2

2

(18)  Pozri obrázok 4.

18

(19)  Pozri obrázok 1.

19

(20)  Podľa zákona č. 176/2006. Dňa 8.12.2006 podpísali islandská štátna pokladnica a spoločnosť KADECO zmluvu o službách týkajúcu sa rozvoja, správy a nakladania s nehnuteľnosťami v oblasti.

20

(21)  Zmluva o službách je dostupná na webovej lokalite spoločnosti KADECO.

21

(22)  Búranie, inžinierske práce, projektantské práce, riadenie projektu a ďalšie prípravné práce na pozemku, ktoré sa uskutočnili v období do októbra 2008, dosiahli podľa informácií predložených dozornému úradu celkovú výšku [...]. V období od novembra 2008 do decembra 2009 dosiahli výšku ďalších [...], a to vrátane samotnej stavby a nákupu elektrického a mechanického vybavenia.

22

(23)  Správa o životnom prostredí, ktorú pripravila spoločnosť ENVIRON International Corporation, je súčasťou zmluvy o kúpe nehnuteľností. Dokumenty sú verejne dostupné v katastri nehnuteľností na úrade komisára v Keflavíku.

23

(24)  Pozri obrázok 3.

24

(25)  List islandských orgánov z 25.10.2011 (dokument č. 613209), časť B.1 na strane 5. Islandské orgány okrem toho predtým vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania z 28.2.2011 (dokument č. 589033) na strane 14 uviedli, že oslobodenie od obecných daní podľa dohody o licenciách a poplatkoch nadobudlo účinnosť začiatkom roka 2009.

25

(26)  S výnimkou kostolov, neziskových múzeí a budov veľvyslanectiev

26

(27)  Článok 2.1.3 dohody o licenciách a poplatkoch.

27

(28)  Článok 2.1.4 dohody o licenciách a poplatkoch.

28

(29)  Článok 2.1.4 dohody o licenciách a poplatkoch.

29

(30)  Článok 2.1.5 dohody o licenciách a poplatkoch

30

(31)  Článok 2.2.2 dohody o licenciách a poplatkoch.

31

(32)  Článok 1.2 dohody o licenciách a poplatkoch.

32

(33)  Všetky ceny sú bez nákladov na prenos, ktoré samostatne účtuje národný prevádzkovateľ elektrickej siete, spoločnosť Landsnet.

33

(34)  Rozhodnutie č. 418/10/COL na strane 13.

34

(35)  Islandské orgány uviedli, že zmluva o službách prenájmu širokopásmového pripojenia so spoločnosťou Farice podpísaná 26.2.2008 bola zrušená.

35

(36)  Dozorný úrad nebude podrobne opisovať predložené argumenty, ktoré sa týkajú výlučne zrušenej investičnej dohody.

36

(37)  Pozri opis doložky o výlučnosti na strane 3 rozhodnutia dozorného úradu č. 418/10/COL.

37

(38)  Rozhodnutia dozorného úradu č. 174/98/COL, č. 40/03/COL a č. 344/09/COL.

38

(39)  Usmernenia dozorného úradu o štátnej pomoci týkajúce sa pravidiel štátnej pomoci platných pre opatrenia súvisiace s priamym zdanením podnikov.

39

(40)  Islandské orgány ďalej odkazujú na správu Jagjita S. Chadhu: „Fiscal Policy in a Major Recession: The Case of Iceland“ (Fiškálna politika v čase výraznej recesie: prípad Islandu), ktorú predložili spolu so svojimi pripomienkami k rozhodnutiu o začatí konania.

40

(41)  Vec T-162/06 Kronoply GmbH&KG/Komisia, Zb. 2009, s. II-1.

41

(42)  Vec T-396/08 Freistaat Sachsen/Land Sachsen-Anhalt, rozsudok Všeobecného súdu (ôsma komora) z 8.7.2010, zatiaľ neuverejnený.

42

(43)  Schéma investičných stimulov platná od roku 2010, ktorú schválil dozorný úrad.

43

(44)  Podľa ustálenej judikatúry si klasifikácia ako štátna pomoc vyžaduje, aby boli splnené všetky podmienky stanovené v príslušnom ustanovení, pozri vec C-142/87 Belgicko/Komisia („Tubemeuse“), Zb. 1990, s. I-959.

44

(45)  Vec C-248/84 Nemecko/Komisia, Zb. 1987, s. 4013.

45

(46)  Pozri bod 3 usmernení dozorného úradu o zdaňovaní podnikov.

46

(47)  Vec C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze a ďalší, Zb. 2006, s. I-289, body 107 a nasledujúce a judikatúra tam citovaná.

47

(48)  Pozri najmä vec C-143/99 Adria-Wien Pipeline a Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, Zb. 2001, s. I-8365, bod 38, vec C-501/00 Španielsko/Komisia, Zb. 2004, s. I-6717, bod 90 a vec C-66/02 Taliansko/Komisia, Zb. 2005, s. I-10901, bod 77.

48

(49)  V tejto súvislosti pozri vec C-387/92 Banco Exterior de España, Zb. 1994, s. I-877, bod 14 a vec C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze a ďalší, Zb. 2006, s. I-289, bod 132.

49

(50)  Pozri bod 2 usmernení o zdaňovaní podnikov.

50

(51)  Článok 2.1.3 dohody o licenciách a poplatkoch.

51

(52)  Článok 2.1.4 dohody o licenciách a poplatkoch.

52

(53)  Článok 2.2.2 dohody o licenciách a poplatkoch.

53

(54)  Článok 2.1.5 dohody o licenciách a poplatkoch.

54

(55)  Táto skutočnosť je podrobnejšie vysvetlená vo vysvetľujúcej poznámke k návrhu zákona, ktorá bola predložená parlamentu pri prijímaní zákona č. 153/2006, ktorým sa ruší predchádzajúci zákon o poplatku za výstavbu ulíc č. 17/1996. Predtým tu existovala právna neistota v súvislosti s charakterom poplatku, teda s tým, či je to daň, alebo len poplatok za poskytnuté služby. Zákon č. 153/2006 bol prijatý po vynesení rozsudku Najvyššieho súdu vo veci č. 415/2005, v ktorom súd dospel k záveru, že poplatok za výstavbu ulíc je daň, a nie poplatok za poskytnuté služby.

55

(56)  Predpis č. 120/2008 uverejnený v štátnom vestníku v časti B.

56

(57)  Pozri aj opis uvedený v časti I.2.3.

57

(58)  Článok 1.2 dohody o licenciách a poplatkoch.

58

(59)  Vec C-372/97 Taliansko/Komisia, Zb. 2004, s. I-3679, bod 44, vec C-66/02 Taliansko/Komisia, bod 111 a vec C-148/04 Unicredito Italiano, Zb. 2005, s. I-11137, bod 54.

59

(60)  Vec C-66/02 Taliansko/Komisia, citovaná vyššie, body 115 a 117 a vec C-148/04 Unicredito Italiano, citovaná vyššie, body 56 a 58.

60

(61)  Zmluvu o kúpe nehnuteľností a zmluvu o prenájme pozemku podpísal pán Kjartan Eiríksson v mene štátnej pokladnice „na základe plnej moci z 8.5.2007“ a doplnkovú zmluvu o prenájme podpísal „Kjartan Eiríksson v mene štátnej pokladnice v súlade so zákonom č. 176/2006 o ustanoveniach vyplývajúcich z dohody s USA o vrátení obrannej oblasti na letisku Keflavík na základe registrovanej plnej moci z 8.5.2007“. Pán Eiríksson je výkonný riaditeľ spoločnosti KADECO.

61

(62)  V tejto súvislosti pozri vec C-290/07 P Komisia/Scott, Zb. 2010, zatiaľ neuverejnené, bod 68, a vec C-239/09 Seydaland, Zb. 2010, zatiaľ neuverejnené, bod 34.

62

(63)  List od spoločnosti KADECO z 19.11.2010 pripojený k listu z 28.2.2011.

63

(64)  List od spoločnosti KADECO zo 16.6.2011 pripojený k listu z 21.6.2011.

64

(65)  List od spoločnosti KADECO z 19.11.2010 pripojený k listu z 28.2.2011.

65

(66)  Pozri http://www.rikisend.is/index.php?id=44.

66

(67)  Pozri anglickú verziu výročnej správy Islandského národného kontrolného úradu za rok 2008 na strane 23, ktorá je dostupná na http://www.rikisendurskodun.is/fileadmin/media/skyrslur/arsskyrsla_2008_enska.pdf.

67

(68)  Úlohou Štátneho obchodného centra je zabezpečovať verejné obstarávanie dodávok tovaru a služieb na domácich a zahraničných trhoch pre štátne inštitúcie a štátne korporácie podľa zákona o verejnom obstarávaní č. 84/2007, pozri http://www.rikiskaup.is/english/nr/324.

68

(69)  Dostupné len v islandčine na http://www.rikisend.is/skyrslur-eftir-utgafutima/2008.html.

69

(70)  Nebola medzi nimi žiadna z budov, ktoré neskôr kúpila spoločnosť Verne.

70

(71)  Bola medzi nimi budova č. 869.

71

(72)  Potvrdili to informácie, ktoré v e-maile z 1. júna 2012 (dokument č. 636529) predložili islandské orgány.

72

(73)  Dozorný úrad konštatuje, že v správe z výkonnostného auditu Islandského národného kontrolného úradu z marca 2008 sa uvádza, že spoločnosť Atlantic Film Studios v skutočnosti kúpila 12 budov v tejto oblasti za 575 000 000 ISK a že nákupná cena predstavovala 87 % z ceny určenej odborníkom, miestnou realitnou agentúrou.

73

(74)  Rozloha bola neskôr presne stanovená na 16 606 m2. V tom čase (apríl 2007) však Islandský kataster nehnuteľností, v súčasnosti Islandské registre (Þjóðskrá Íslands), ešte neobsahoval zápis skutočnej rozlohy a hodnoty budov nachádzajúcich sa na území bývalej vojenskej základne USA, ktorá sa začala používať na civilné účely podľa zákona č. 176/2006.

74

2

(75)  List spoločnosti KADECO z 19. novembra 2010 pripojený k listu z 28.2.2011.

75

(76)  Pozri podrobnejšie rozdelenie v časti I.3.2.

76

(77)  Spoločnosť Atlantic Film Studios ponúkla 35 000 ISK za m2 (pozri odôvodnenie 117).

77

2

(78)  V tejto súvislosti pozri vec T-274/01 Valmont/Komisia, Zb. 2004, s. II-3145, bod 45.

78

(79)  Platia tu určité výnimky, ktoré však nemajú pre predmetný prípad žiadny význam.

79

(80)  Pozri http://www.skra.is/pages/1183. „Islandský kataster nehnuteľností [teraz Islandské registre] je zodpovedný za zber, spracovanie, uchovávanie a zverejňovanie údajov o nehnuteľnostiach, napríklad trhových údajov, ktoré využívajú centrálne a miestne štátne inštitúcie, realitní makléri a finančný sektor. Islandský kataster nehnuteľností analyzuje a zverejňuje údaje o trhu s nehnuteľnosťami na základe registrovaných údajov o predaji nehnuteľností, ktoré sa zhromažďujú od roku 1980. Predajné ceny a spôsoby platby z každej zmluvy o predaji sa zhromažďujú do databázy katastra pozemkov a používajú sa na výpočet hospodárskych ukazovateľov, napríklad indexu cien nehnuteľností. Islandský kataster nehnuteľností vytvoril a spravuje databázu katastra pozemkov, ktorá je centralizovaným systémom zberu údajov a zdrojom informácií pre všetky údaje o pozemkoch a nehnuteľnostiach.“

80

(81)  Pozri http://www.skra.is/Um-okkur/Frettir/Frett&NewsID=4103.

81

(82)  Počas ôsmich mesiacov v roku 2005, všetkých mesiacov v rokoch 2006 a 2007, 10 mesiacov v roku 2008, 10 mesiacov v roku 2009, deviatich mesiacov v roku 2010 a 10 mesiacov v roku 2011 bola celková predajná cena komerčných budov mimo oblasti hlavného mesta každý mesiac vyššia ako celkové oficiálne ocenenie. Posledné dostupné informácie na webovej lokalite Islandských registrov sa týkajú transakcií zaregistrovaných v máji 2012. Vyplýva z nich, že predajné ceny v prípade zaregistrovaných transakcií sú stabilne a vo všeobecnosti vyššie ako oficiálne ocenenie, a to aj v prípade komerčných budov mimo oblasti hlavného mesta.

82

(83)  Dozorný úrad konštatuje, že tieto posúdenia sú uvedené v zmluve o kúpe nehnuteľností.

83

(84)  V tejto súvislosti pozri vec C-124/10 P, Komisia/Électicité de France (EDF), rozsudok Súdneho dvora (veľká komora) z 5.6.2012, zatiaľ neuverejnené, bod 85.

84

(85)  Dokument č. 634340.

85

(86)  See, to that effect, Case C-367/95 P Commission v Sytraval and Brink’s France [1998] ECR I-1719, paragraph 62 and Joined Cases T-228/99 and T-233/99 Westdeutche Landesbank Girozentrale and Land Nordrhein Westfalen v Commission, [2003] ECR II-435, paragraph 167.

86

(87)  V zmluve o kúpe nehnuteľností je do hodnoty pre budovu č. 864 v celkovej sume 252 100 000 ISK zahrnuté aj ocenenie pozemku s rozlohou 9,6 ha. Podľa informácií získaných v priebehu správneho konania však bola budova č. 864 ocenená na 70 900 000 ISK, kým pozemok, na ktorom sa nachádza všetkých päť budov, bol ocenený na 181 200 000 ISK. Ocenenie pozemku teda nie je zahrnuté do ocenenia budov.

87

(88)  Konkrétne v bode 3.2 zmluvy o kúpe nehnuteľností sa jasné uvádza, že v prípade akýchkoľvek podstatných zmien alebo zmien významného charakteru hraníc a veľkostí parciel v procese plánovania bývalej základne armády USA sa nákupná cena za parcelu pozemku zníži, hoci sa zdá, že toto ustanovenie sa viac týka prenájmu a kúpy pozemku. V bode 4.4 zmluvy sa ďalej predpokladá, že štát odškodní spoločnosť Verne za akékoľvek náklady vyplývajúce z prítomnosti nebezpečných látok a zabezpečí ju proti týmto nákladom, okrem prípadov, keď štát môže dokázať, že prítomnosť týchto nebezpečných látok spôsobila spoločnosť Verne. Jediné podmienky v zmluve, ktoré by v zmysle usmernení bolo možné kvalifikovať ako „osobitné povinnosti“, sa týkajú budovy č. 864, ktorá v čase uzatvorenia zmluvy slúžila ako záložná elektráreň na účely distribúcie elektrickej energie v bývalej leteckej základni. Štát a spoločnosť Verne sa dohodli, že zachovajú jej funkciu záložnej elektrárne pre túto oblasť počas rekonštrukcie distribučného systému. Islandské orgány v priebehu správneho konania nežiadali kompenzáciu na tomto základe v súvislosti s nákupnou cenou ani neuplatnili postup ustanovený v časti 2.2 usmernení, ktorý by si v každom prípade vyžadoval samostatné posúdenie údajnej nevýhody nezávislým oceňovateľom. Islandské orgány ďalej vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania uviedli, že budovy umiestnené na parcele sa museli zbúrať a že náklady na zbúranie niesla spoločnosť Verne. V zmluve o kúpe nehnuteľností sa nespomínajú žiadne náklady na zbúranie a islandské orgány sa touto otázkou ďalej nezaoberali. Tri budovy (č. 872, 866 a 864) neboli zbúrané. Budovy č. 867 a 889 (ktoré neboli súčasťou zmluvy o predaji) boli zbúrané. Nie je však jasné, kedy alebo či vôbec niesol náklady predávajúci alebo kupujúci. Budova č. 867 bola malá rozvodňa na južnej strane budovy č. 869 a budova č. 889 bola skladovací stan. Dozorný úrad dospel k záveru, že náklady na zbúranie týchto malých stavieb boli v každom prípade nepatrné v kontexte predaja viac než 31 000 m2 priemyselných budov.

88

2

(89)  Islandský štát je vlastníkom pozemku minimálne od roku 1951, keď povolil jeho používanie vláde USA. Ako už bolo uvedené, keď v roku 2006 vojenské námorníctvo odišlo, štát prevzal pozemok i budovy.

89

(90)  Dozorný úrad navyše zobral do úvahy rozhodnutia Výboru pre kompenzácie za vyvlastnenie podľa zákona č. 11/1973 týkajúce sa pozemkov v susedstve hlavného mesta a v oblasti Reykjanes.

90

(91)  Čo zodpovedá 1 967 ISK za m2.

91

2

(92)  Vec C-482/99 Francúzsko/Komisia (Stardust Marine), Zb. 2002, s. I-4397, body 50 – 59 a článok 1 smernice o transparentnosti.

92

(93)  Vec 482/99 Francúzsko/Komisia (Stardust Marine), citovaná vyššie, bod 57.

93

(94)  V tomto čase už bola uzatvorená zmluva o dodávke elektrickej energie z 26.2.2008 medzi spoločnosťami Landsvirkjun a Verne, ktorú neskôr nahradila zmluva o dodávke elektrickej energie posudzovaná v tomto dokumente, ktorá bola uzatvorená v októbri 2009.

94

(95)  Pozri aj webovú lokalitu iniciatívy Invest in Iceland (Investujte na Islande) www.invest.is.

95

(96)  Vec C-39/94, SFEI/La Poste, Zb. 2006, s. I/3547, bod 60.

96

(97)  Táto zásada je vysvetlená v usmerneniach dozorného úradu v časti IV Pravidlá týkajúce sa náhrady za služby vo verejnom záujme, štátneho vlastníctva podnikov a pomoci pre verejné podniky, Uplatňovanie ustanovení o štátnej pomoci na verejné podniky vo výrobnom sektore.

97

(98)  Porovnajte napríklad stanovisko generálneho advokáta Jacobsa, spoločné veci C-278/92, C-279/92 a C-280/92 Španielske kráľovstvo/Komisia, Zb. 1994, s. I-4103, bod 28.

98

(99)  Pozri rozhodnutie dozorného úradu č. 305/09/COL o zmluve o predaji elektrickej energie uzatvorenej medzi obcou Notodden a spoločnosťou Becromal Norway AS.

99

(100)  Pozri usmernenia dozorného úradu, časť IV Pravidlá týkajúce sa náhrady za služby vo verejnom záujme, štátneho vlastníctva podnikov a pomoci pre verejné podniky, Uplatňovanie ustanovení o štátnej pomoci na verejné podniky vo výrobnom sektore, bod 5, ods. 1.

100

(101)  To platí aj napriek tomu, že v odseku 11.1 dohody o licenciách a poplatkoch sa stanovuje, že nadobudnutie účinnosti zmluvy je podmienené uzatvorením investičnej dohody. Islandské orgány totiž potvrdili, že podmienky dohody o licenciách a poplatkoch nadobudli účinnosť už na začiatku roka 2009 bez ohľadu na investičnú dohodu.

101

(102)  List z 28.2.2011 (dokument č. 589033), strana 33.

102

(103)  T. j. dohody o licenciách a poplatkoch a neskôr zrušenej investičnej dohody.

103

(104)  Vec T-162/06 Kronoply/Komisia, Zb. 2009, s. II-1, bod 27. Pozri aj vec C-34/2009 Petrogal, kde Komisia vyhlásila, že v prípade ad hoc pomoci má príslušný orgán poslať prehlásenie o zámere poskytnúť pomoc pred začiatkom prác na projekte, a vec C-390/06 Nuova Agricast Srl, bod 69. Vo veci T-212/00 Nuove Industrie molisane Srl/Komisia, Zb. 2002, s. II-347 sa potvrdzuje rovnaká zásada.

104

(105)  Pozri usmernenia o regionálnej pomoci, poznámka pod čiarou 32.

105

(106)  Vec N-357/2008, Fri-El Acerra S.r.l. (Taliansko), Zb. 2009, Ú. v. EÚ C 95, s. 20, bod 40. Pozri aj rozhodnutie Komisie z 15.9.2010, C-8/2009, Fri-El Acerra, Zb. 2010, Ú. v. EÚ L 46, s. 28.

106

(107)  Pozri spoločné veci E-17/10 a E-6/11, Liechtenstein a.o./Dozorný úrad EZVO, body 141 a 142, zatiaľ neuverejnené v Zb. úradu EZVO.

107

(108)  Pozri spoločné veci E-4/10, E-6/10 a E-7/10, Liechtenstein a.o./Dozorný úrad EZVO, bod 174, zatiaľ neuverejnené v Zb. úradu EZVO.

108

---