# Eiropas Savienības L 324/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.324.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 324 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 5. decembris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.324.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 324

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 5. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1254/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Nīderlandes karoga kuģiem zvejot mencas Skagerakā | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1255/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Francijas karoga kuģiem zvejot garspuru tunzivis (ziemeļu apakšgrupu) Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° N | 3 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1256/2013 (2013. gada 4. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 5 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2013/712/KĀDP |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums Atalanta/3/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) | 7 |
| | | 2013/713/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 29. novembris) izveidot Eiropas Klīniskās pētniecības infrastruktūras tīklu (ECRIN) kā Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorciju (ECRIN-ERIC) | 8 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1254/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Nīderlandes karoga kuģiem zvejot mencas Skagerakā

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1255/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Francijas karoga kuģiem zvejot garspuru tunzivis (ziemeļu apakšgrupu) Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° N

3

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1256/2013 (2013. gada 4. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

5

LĒMUMI

2013/712/KĀDP

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums Atalanta/3/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta)

Atalanta

Atalanta

7

2013/713/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 29. novembris) izveidot Eiropas Klīniskās pētniecības infrastruktūras tīklu (ECRIN) kā Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorciju (ECRIN-ERIC)

ECRIN

ECRIN-ERIC

8

| | | III   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 261/12/COL (2012. gada 4. jūlijs) par pasākumiem pašvaldības nodokļu jomā, nekustamā īpašuma pārdošanu un elektroenerģijas pārdošanu uzņēmumam Verne (Islande) | 21 |

III   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 261/12/COL (2012. gada 4. jūlijs) par pasākumiem pašvaldības nodokļu jomā, nekustamā īpašuma pārdošanu un elektroenerģijas pārdošanu uzņēmumam Verne (Islande)

Verne

21

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 5.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1254/2013

(2013. gada 2. decembris),

ar ko nosaka aizliegumu Nīderlandes karoga kuģiem zvejot mencas Skagerakā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2013. gada 21. janvāra Regulā (ES) Nr. 40/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (2), ir noteiktas kvotas 2013. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2013. gada 21. janvāra Regulā (ES) Nr. 40/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (2), ir noteiktas kvotas 2013. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2013. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2013. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2013. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 2. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 23, 25.01.2013., 54. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 69/TQ40 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Nīderlande |
| Krājums | COD/03AN. |
| Suga | Menca (Gadus Morhua) |
| Zona | Skageraks |
| Aizlieguma datums | 18.11.2013. |

Nr.

69/TQ40

Dalībvalsts

Nīderlande

Krājums

COD/03AN.

Suga

Menca (Gadus Morhua)

Zona

Skageraks

Aizlieguma datums

18.11.2013.

---

| 5.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/3

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1255/2013

(2013. gada 2. decembris),

ar ko nosaka aizliegumu Francijas karoga kuģiem zvejot garspuru tunzivis (ziemeļu apakšgrupu) Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° N

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2013. gada 21. janvāra Regulā (ES) Nr. 40/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (2), ir noteiktas kvotas 2013. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2013. gada 21. janvāra Regulā (ES) Nr. 40/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (2), ir noteiktas kvotas 2013. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2013. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2013. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2013. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 2. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 23, 25.1.2013., 54. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 67/TQ40 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Francija |
| Krājums | ALB/AN05N |
| Suga | Garspuru tunzivs (ziemeļu apakšgrupa) (Thunnus alalunga) |
| Zona | Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N |
| Aizlieguma datums | 18.11.2013. |

Nr.

67/TQ40

Dalībvalsts

Francija

Krājums

ALB/AN05N

Suga

Garspuru tunzivs (ziemeļu apakšgrupa) (Thunnus alalunga)

Zona

Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N

Aizlieguma datums

18.11.2013.

---

| 5.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/5

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1256/2013

(2013. gada 4. decembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 4. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 45,1 |
| MA | 62,4 |
| TN | 66,1 |
| TR | 91,2 |
| ZZ | 66,2 |
| 0707 00 05 | AL | 59,9 |
| EG | 200,0 |
| MA | 152,9 |
| TR | 104,4 |
| ZZ | 129,3 |
| 0709 91 00 | EG | 200,0 |
| ZZ | 200,0 |
| 0709 93 10 | MA | 139,2 |
| TR | 123,5 |
| ZZ | 131,4 |
| 0805 10 20 | AR | 27,1 |
| AU | 88,3 |
| TR | 59,5 |
| UY | 36,0 |
| ZA | 57,6 |
| ZZ | 53,7 |
| 0805 20 10 | AU | 135,6 |
| MA | 55,0 |
| PE | 131,0 |
| TR | 100,8 |
| ZA | 150,1 |
| ZZ | 114,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 59,5 |
| PE | 74,3 |
| SZ | 43,6 |
| TR | 64,6 |
| UY | 92,4 |
| ZZ | 66,9 |
| 0805 50 10 | TR | 65,6 |
| ZZ | 65,6 |
| 0808 10 80 | BA | 42,7 |
| MK | 30,8 |
| NZ | 160,5 |
| US | 133,9 |
| ZA | 94,4 |
| ZZ | 92,5 |
| 0808 30 90 | TR | 127,8 |
| US | 205,7 |
| ZZ | 166,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

45,1

MA

62,4

TN

66,1

TR

91,2

ZZ

66,2

0707 00 05

AL

59,9

EG

200,0

MA

152,9

TR

104,4

ZZ

129,3

0709 91 00

EG

200,0

ZZ

200,0

0709 93 10

MA

139,2

TR

123,5

ZZ

131,4

0805 10 20

AR

27,1

AU

88,3

TR

59,5

UY

36,0

ZA

57,6

ZZ

53,7

0805 20 10

AU

135,6

MA

55,0

PE

131,0

TR

100,8

ZA

150,1

ZZ

114,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

59,5

PE

74,3

SZ

43,6

TR

64,6

UY

92,4

ZZ

66,9

0805 50 10

TR

65,6

ZZ

65,6

0808 10 80

BA

42,7

MK

30,8

NZ

160,5

US

133,9

ZA

94,4

ZZ

92,5

0808 30 90

TR

127,8

US

205,7

ZZ

166,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 5.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/7

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS ATALANTA/3/2013

(2013. gada 2. decembris),

ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta)

(2013/712/KĀDP)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. pantu,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP (2008. gada 10. novembris) par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (1) un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Vienotās rīcības 2008/851/KĀDP 6. panta 1. punktu Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (“PDK”) pieņemt lēmumus par ES spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (“ES spēku komandieris”). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Vienotās rīcības 2008/851/KĀDP 6. panta 1. punktu Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (“PDK”) pieņemt lēmumus par ES spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (“ES spēku komandieris”).

| (2) | PDK 2013. gada 2. jūlijā pieņēma Lēmumu Atalanta/2/2013 (2), ar ko flotiles admirāli Peter LENSELINK iecēla par ES spēku komandieri. |
| --- | --- |

(2)

PDK 2013. gada 2. jūlijā pieņēma Lēmumu Atalanta/2/2013 (2), ar ko flotiles admirāli Peter LENSELINK iecēla par ES spēku komandieri.

| (3) | ES operācijas komandieris ir ieteicis par jauno ES spēku komandieri iecelt kontradmirāli Hervé BLEJEAN, kurš nomainītu flotiles admirāli Peter LENSELINK. |
| --- | --- |

(3)

ES operācijas komandieris ir ieteicis par jauno ES spēku komandieri iecelt kontradmirāli Hervé BLEJEAN, kurš nomainītu flotiles admirāli Peter LENSELINK.

| (4) | ES Militārā komiteja atbalsta minēto ieteikumu. |
| --- | --- |

(4)

ES Militārā komiteja atbalsta minēto ieteikumu.

| (5) | Tādēļ Lēmums Atalanta/2/2013 būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ Lēmums Atalanta/2/2013 būtu jāatceļ.

| (6) | Saskaņā ar 5. pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā. Tādēļ Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Dānijai tas nav saistošs un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar 5. pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā. Tādēļ Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Dānijai tas nav saistošs un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo kontradmirālis Hervé BLEJEAN no 2013. gada 6. decembra tiek iecelts par ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta).

2. pants

Lēmumu Atalanta/2/2013 atceļ.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2013. gada 6. decembrī.

Briselē, 2013. gada 2. decembrī

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

W. STEVENS

---

(1)  OV L 301, 12.11.2008., 33. lpp.

1

(2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums Atalanta/2/2013 (2013. gada 2. jūlijs), ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) (OV L 187, 6.7.2013., 8. lpp.).

2

Atalanta

---

| 5.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/8

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2013. gada 29. novembris)

izveidot Eiropas Klīniskās pētniecības infrastruktūras tīklu (ECRIN) kā Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorciju (ECRIN-ERIC)

(2013/713/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 25. jūnija Regulu (EK) Nr. 723/2009 par Kopienas tiesisko regulējumu, ko piemēro Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijam (ERIC) (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Vācijas Federatīvā Republika, Spānijas Karaliste, Francijas Republika, Itālijas Republika un Portugāles Republika lūdza Komisiju izveidot Eiropas Klīniskās pētniecības infrastruktūras tīklu (ECRIN) kā Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorciju (ECRIN-ERIC). |
| --- | --- |

(1)

Vācijas Federatīvā Republika, Spānijas Karaliste, Francijas Republika, Itālijas Republika un Portugāles Republika lūdza Komisiju izveidot Eiropas Klīniskās pētniecības infrastruktūras tīklu (ECRIN) kā Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorciju (ECRIN-ERIC).

| (2) | Francijas Republiku Vācijas Federatīvā Republika, Spānijas Karaliste, Itālijas Republika un Portugāles Republika ir izraudzījušas par ECRIN-ERIC uzņēmēju dalībvalsti. |
| --- | --- |

(2)

Francijas Republiku Vācijas Federatīvā Republika, Spānijas Karaliste, Itālijas Republika un Portugāles Republika ir izraudzījušas par ECRIN-ERIC uzņēmēju dalībvalsti.

| (3) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 723/2009 20. pantu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 723/2009 20. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Ar šo tiek izveidots Eiropas Klīniskās pētniecības infrastruktūras tīkls kā Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijs, kura nosaukums ir ECRIN-ERIC.

2.   ECRIN-ERIC statūti ir izklāstīti pielikumā. Statūtus regulāri atjaunina un publisko ECRIN-ERIC tīmekļa vietnē un tā statūtos noteiktajā atrašanās vietā.

3.   ECRIN-ERIC statūtu būtiskie elementi, kuru grozījumiem vajadzīgs Komisijas apstiprinājums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 723/2009 11. panta 1. punktu, ir noteikti 1., 2., 3., 11., 12., 14., 15., 19. un 20. pantā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2013. gada 29. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 206, 8.8.2009., 1. lpp.

1

---

I PIELIKUMS

EIROPAS KLĪNISKĀS IZPĒTES INFRASTRUKTŪRU TĪKLA (ECRIN-ERIC) STATŪTI

VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

SPĀNIJAS KARALISTE,

FRANCIJAS REPUBLIKA,

ITĀLIJAS REPUBLIKA,

PORTUGĀLES REPUBLIKA,

turpmāk “dibinātāji”,

VĒLOTIES nostiprināt Eiropas un dibinātāju valstu starptautisko pozīciju pasaulē klīniskās izpētes jomā un pastiprināt pārrobežu sadarbību;

UZSKATOT, ka daudznacionālu klīnisko izpēti šobrīd kavē Eiropas veselības aprūpes un likumdošanas sistēmu sadrumstalotība, kas ierobežo daudznacionālu sadarbību pētnieku ierosinātā un nozares pārstāvju sponsorētā klīniskajā izpētē (jo īpaši biotehnoloģijas un medicīnas ierīču nozarēs), Eiropas valstīm jāsāk izmantot līdz šim neizvērsto zinātnisko potenciālu un jānodrošina pacientu un kompetences pieejamība, tādējādi nostiprinot Eiropas konkurētspēju klīniskās zinātnes jomā, kā arī palielinot tās pievilcību profilakses, diagnostikas un ārstniecības procedūru izstrādei. Tas ir īpaši svarīgi saistībā ar retām slimībām, pediatriju, individualizētu ārstniecību, bioterapijas izstrādi, kā arī neatkarīgiem klīniskajiem izmēģinājumiem, kas ir būtiskākie ar pierādījumiem pamatotas medicīnas instrumenti;

PAMATOJOTIES uz Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģijas foruma (ESFRI) ceļvedi, kurā Eiropas Klīniskās izpētes infrastruktūru tīkls (ECRIN) aprakstīts kā izkliedēta infrastruktūra, kas, pamatojoties uz zinātnisko izcilību, veicina klīnisko izpēti Eiropā, sniedzot informāciju, konsultācijas un pakalpojumus daudznacionālos pētījumos iesaistītiem pētniekiem un sponsoriem, darbojoties ar valstu klīniskās izpētes mezglos un tīklos uzņemtu korespondentu starpniecību, veicinot arī valstu infrastruktūru strukturēšanu, mācību, instrumentu, prakses un kvalitatīvu standartu saskaņošanu, sekmējot pārredzamību un datu koplietošanu, kā arī veicinot saskaņotu regulatīvo sistēmu un kopīgus ētikas standartus;

ATZĪSTOT, ka dalība ECRIN katrai tā dalībvalstij palīdz sākt daudznacionālus klīniskās izpētes projektus un tajos iesaistīties, izmantot Eiropas Savienības iedzīvotāju skaitu un tādējādi nostiprināt valstu klīniskās izpētes infrastruktūru pievilcību un konkurētspēju, kā arī spēju atbalstīt sevišķi kvalitatīvu klīnisko izpēti atbilstīgi Eiropas standartiem, kas spēcīgi ietekmē pētniecības iespējas, inovāciju un veselību;

CEROT, ka citas valstis iesaistīsies šajos statūtos paredzētajos, kopīgi īstenotajos pasākumos,

IR VIENOJUŠIES PAR TURPMĀKO.

1. pants

ECRIN-ERIC izveide

1.   Ir izveidota izkliedēta Eiropas pētniecības infrastruktūra, kuras nosaukums ir “Eiropas Klīniskās izpētes infrastruktūru tīkls” (ECRIN).

2.   Eiropas Klīniskās izpētes infrastruktūru tīkla Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcija (ERIC) nosaukums ir ECRIN-ERIC.

2. pants

Mērķi

1.   ECRIN-ERIC ir izkliedēta Eiropas klīniskās izpētes infrastruktūra, kuras mērķi ir saskaņā ar augstiem zinātniskiem, ētikas un kvalitātes standartiem sniegt konsultācijas un pakalpojumus saistībā ar jebkādā medicīnas jomā un jebkādā klīniskās izpētes kategorijā īstenotiem daudznacionālas klīniskās izpētes projektiem, lai tādējādi nostiprinātu Eiropas Savienības spēju atklāt slimību noteicošos faktorus, izstrādāt diagnostikas, profilakses un ārstniecības stratēģijas un optimizēt to izmantošanu.

2.   ECRIN-ERIC:

| a) | atbalsta vairākcentru klīniskos pētījumus, kuros iesaistītas vismaz divas valstis; |
| --- | --- |

a)

atbalsta vairākcentru klīniskos pētījumus, kuros iesaistītas vismaz divas valstis;

| b) | galvenokārt ir pieejams pētnieku ierosinātas klīniskās izpētes vajadzībām, taču var iesaistīties arī jebkuras valsts īstenotos klīniskās izpētes projektos, ko sponsorē nozares pārstāvji; |
| --- | --- |

b)

galvenokārt ir pieejams pētnieku ierosinātas klīniskās izpētes vajadzībām, taču var iesaistīties arī jebkuras valsts īstenotos klīniskās izpētes projektos, ko sponsorē nozares pārstāvji;

| c) | veicina sadarbību un saskaņošanu; |
| --- | --- |

c)

veicina sadarbību un saskaņošanu;

| d) | ir izkliedēta infrastruktūra, kuras darbības pamatā ir jau izveidotu valsts vai reģionālo klīniskās izpētes tīklu sasaiste; |
| --- | --- |

d)

ir izkliedēta infrastruktūra, kuras darbības pamatā ir jau izveidotu valsts vai reģionālo klīniskās izpētes tīklu sasaiste;

| e) | veicina standartu, instrumentu un prakses saskaņošanu, kas ietekmēs valstu tīklu strukturēšanu; |
| --- | --- |

e)

veicina standartu, instrumentu un prakses saskaņošanu, kas ietekmēs valstu tīklu strukturēšanu;

| f) | veicina klīniskajā izpētē iesaistīto pētnieku, visu kategoriju speciālistu un neprofesionāļu mācības; |
| --- | --- |

f)

veicina klīniskajā izpētē iesaistīto pētnieku, visu kategoriju speciālistu un neprofesionāļu mācības;

| g) | veicina klīniskās izpētes datu kvalitāti, pārredzamību un optimālu izmantošanu; |
| --- | --- |

g)

veicina klīniskās izpētes datu kvalitāti, pārredzamību un optimālu izmantošanu;

| h) | informē pacientus un iedzīvotājus par klīniskās izpētes radītajām problēmām un iespējām. |
| --- | --- |

h)

informē pacientus un iedzīvotājus par klīniskās izpētes radītajām problēmām un iespējām.

3. pants

Uzdevumi un darbības

1.   ECRIN-ERIC galvenais uzdevums ir izveidot pētniecības infrastruktūru, kas atbalsta daudznacionālu sadarbību klīniskās izpētes jomā, nodrošināt tās darbību un izveidot Eiropā vienotu klīnisko izmēģinājumu telpu.

2.   ECRIN-ERIC sniedz informāciju, konsultācijas un pakalpojumus klīniskajiem pētniekiem un daudznacionālu pētījumu sponsoriem, kā arī konsultē valstu un Eiropas iestādes un politikas veidotājus, kā aprakstīts ERIC pieteikuma dokumentiem pievienotajā zinātniski tehniskajā pielikumā.

3.   Ar ECRIN-ERIC piedāvāto informāciju, konsultācijām un pakalpojumiem īpaši tiek veicināta klīnisko izmēģinājumu pārvaldība, lai mazinātu Eiropas veselības aprūpes un likumdošanas sistēmu sadrumstalotību: iesniedzot informāciju ētikas komitejām un kompetentajām iestādēm, ziņojot par nelabvēlīgiem gadījumiem, uzraugot pētījumus, nodrošinot datu pārvaldību, palīdzot noslēgt apdrošināšanas līgumus.

4.   ECRIN-ERIC pilda savu galveno uzdevumu bez nolūka gūt peļņu. Tomēr ECRIN-ERIC var veikt arī ierobežota apjoma saimnieciskas darbības, ja tās ir cieši saistītas ar tā galveno uzdevumu un nekaitē šā uzdevuma izpildei.

5.   ECRIN-ERIC atsevišķi reģistrē ar 4. punktā minētajām saimnieciskajām darbībām saistītās izmaksas un ieņēmumus un par šīm darbībām prasa tirgus cenas vai, ja tās nevar noskaidrot, nosaka cenas, ņemot vērā visas izmaksas un pamatotu peļņas normu.

4. pants

Dalībnieki un novērotāji

1.   Par ECRIN-ERIC dalībniekiem vai novērotājiem var kļūt šādas struktūras:

| a) | dalībvalstis; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstis;

| b) | asociētās valstis; |
| --- | --- |

b)

asociētās valstis;

| c) | trešās valstis, kas nav asociētās valstis; |
| --- | --- |

c)

trešās valstis, kas nav asociētās valstis;

| d) | starpvaldību organizācijas. |
| --- | --- |

d)

starpvaldību organizācijas.

2.   ECRIN-ERIC dalībnieku vidū ir vismaz trīs dalībvalstis. Tos ECRIN-ERIC dalībniekus, kuri par tādiem kļuva, kad ECRIN-ERIC tika izveidots, turpmāk sauc par dibinātājiem. Eiropas Savienības dalībvalstīm kopā ir balsu vairākums dalībnieku kopsapulcē.

3.   Dalībnieku vai novērotāju statusa kandidātu uzņemšanu apstiprina dalībnieku kopsapulce.

4.   ECRIN-ERIC dalībnieki un novērotāji ir uzskaitīti II pielikumā. Dalībnieka izslēgšanas vai izstāšanās gadījumā vai ja dalībnieku kopsapulce apstiprinājusi dalībnieka vai novērotāja statusa kandidātus, ECRIN-ERIC ģenerāldirektors atjaunina pielikumu.

5.   Dalībnieku izstāšanās:

| a) | dalībnieki var izstāties no ECRIN-ERIC, vismaz trīs gadus iepriekš iesniedzot dalībnieku kopsapulces priekšsēdētājam rakstisku paziņojumu, kurā norāda: 1) izstāšanās iemeslus; 2) pieprasīto izstāšanās datumu; |
| --- | --- |

a)

dalībnieki var izstāties no ECRIN-ERIC, vismaz trīs gadus iepriekš iesniedzot dalībnieku kopsapulces priekšsēdētājam rakstisku paziņojumu, kurā norāda: 1) izstāšanās iemeslus; 2) pieprasīto izstāšanās datumu;

| b) | lai dalībnieka izstāšanās būtu spēkā, jābūt samaksātiem visiem nenokārtotajiem maksājumiem un izpildītām visām saistībām; |
| --- | --- |

b)

lai dalībnieka izstāšanās būtu spēkā, jābūt samaksātiem visiem nenokārtotajiem maksājumiem un izpildītām visām saistībām;

| c) | par izstāšanās pieprasījumu dalībnieku kopsapulcei paziņo nākamajā sanāksmē un attiecīgajā datumā dalību aptur; |
| --- | --- |

c)

par izstāšanās pieprasījumu dalībnieku kopsapulcei paziņo nākamajā sanāksmē un attiecīgajā datumā dalību aptur;

| d) | šā punkta a) apakšpunkta nosacījumi attiecas arī uz novērotāju izstāšanos, taču novērotājiem paziņojums jāiesniedz vismaz vienu gadu iepriekš. |
| --- | --- |

d)

šā punkta a) apakšpunkta nosacījumi attiecas arī uz novērotāju izstāšanos, taču novērotājiem paziņojums jāiesniedz vismaz vienu gadu iepriekš.

6.   Dalībnieku izslēgšana:

| a) | dalībnieku kopsapulce var izslēgt dalībnieku šādos gadījumos:






  i) | dalībnieku kopsapulce uzskata, ka dalībnieks ir nopietni pārkāpis vienu vai vairākus šajos statūtos paredzētos pienākumus vai kaitē ECRIN-ERIC reputācijai, un attiecīgais dalībnieks nav šo pārkāpumu novērsis 30 dienās pēc tam, kad saņēmis ģenerāldirektora rakstisku paziņojumu par pārkāpumu; vai |
| --- | --- | --- |

a)

dalībnieku kopsapulce var izslēgt dalībnieku šādos gadījumos:

i)

dalībnieku kopsapulce uzskata, ka dalībnieks ir nopietni pārkāpis vienu vai vairākus šajos statūtos paredzētos pienākumus vai kaitē ECRIN-ERIC reputācijai, un attiecīgais dalībnieks nav šo pārkāpumu novērsis 30 dienās pēc tam, kad saņēmis ģenerāldirektora rakstisku paziņojumu par pārkāpumu; vai

| ii) | dalībnieku kopsapulces priekšsēdētājs vai ģenerāldirektors ir iesniedzis dalībnieku kopsapulcei priekšlikumu par attiecīgā dalībnieka izslēgšanu; un |
| --- | --- |

ii)

dalībnieku kopsapulces priekšsēdētājs vai ģenerāldirektors ir iesniedzis dalībnieku kopsapulcei priekšlikumu par attiecīgā dalībnieka izslēgšanu; un

| iii) | priekšlikumu par izslēgšanu atbalsta divas trešdaļas to balsstiesīgo locekļu, kuri kopā maksā divas trešdaļas iemaksu, izņemot attiecīgo dalībnieku; |
| --- | --- |

iii)

priekšlikumu par izslēgšanu atbalsta divas trešdaļas to balsstiesīgo locekļu, kuri kopā maksā divas trešdaļas iemaksu, izņemot attiecīgo dalībnieku;

| b) | šā punkta a) apakšpunkta nosacījumi attiecas arī uz novērotāju izslēgšanu. |
| --- | --- |

b)

šā punkta a) apakšpunkta nosacījumi attiecas arī uz novērotāju izslēgšanu.

5. pants

Dalībnieku un novērotāju tiesības

1.   Dalībnieki maksā ECRIN-ERIC pilnu iemaksu saskaņā ar III pielikuma 4. punktu, daudzgadu darba plānu un relatīvo paredzamo ieguldījumu.

2.   Novērotāji veic daļēju iemaksu ECRIN-ERIC budžetā saskaņā ar III pielikuma 5. punktu, lai nodrošinātu ECRIN-ERIC ilgtspējīgu darbību, un tie var saglabāt ECRIN-ERIC novērotāja statusu ne ilgāk kā trīs gadus; pēc šā perioda novērotājam vai nu jāpiesakās ECRIN-ERIC dalībnieka statusam, vai arī jāizstājas. Novērotājiem nav balsstiesību dalībnieku kopsapulces sanāksmēs.

3.   Dalībniekus un novērotājus konkrētu tiesību un pienākumu īstenošanai ECRIN-ERIC dalībnieka vai novērotāja statusā var pārstāvēt iecelts struktūras delegāts. Dalībnieki un novērotāji nodrošina, ka to delegāti ievēro šajos statūtos paredzētos noteikumus, saistības un nolīgumus, ar ko reglamentē to ECRIN-ERIC dalībnieka vai novērotāja statusu.

6. pants

Partneri

1.   Lai pildītu izkliedētas Eiropas infrastruktūras pienākumus, ECRIN-ERIC izveido sadarbību ar partneriem, kuri piedāvā ECRIN-ERIC centralizētus vai izkliedētus pakalpojumus. Šādas partnerības īsteno saskaņā ar pastāvīgiem līgumiem, kuros paredzēti nosacījumi par pakalpojumu sniegšanu un kvalitātes nodrošināšanu.

2.   Zinātniskie partneri:

| a) | zinātniskie partneri ir valstu klīniskās izpētes tīkli:






  i) | kuros darbojas akadēmiskās klīniskās izpētes centri vai klīnisko izmēģinājumu struktūrvienības, kam ir pieejams valsts koordinācijas centrs vai uz slimībām vērstu tīklu koordinācijas struktūrvienība; |
| --- | --- | --- |

a)

zinātniskie partneri ir valstu klīniskās izpētes tīkli:

i)

kuros darbojas akadēmiskās klīniskās izpētes centri vai klīnisko izmēģinājumu struktūrvienības, kam ir pieejams valsts koordinācijas centrs vai uz slimībām vērstu tīklu koordinācijas struktūrvienība;

| ii) | kas ir izstrādājuši kopējus instrumentus, procedūras un praksi, lai atvieglotu vairākcentru pētījumus, ir nodrošinājuši kritisko masu un atbilst attiecīgās valsts standartam; |
| --- | --- |

ii)

kas ir izstrādājuši kopējus instrumentus, procedūras un praksi, lai atvieglotu vairākcentru pētījumus, ir nodrošinājuši kritisko masu un atbilst attiecīgās valsts standartam;

| iii) | var atbalstīt pētniekus un sponsorus saistībā ar jebkādu klīniskās izpētes kategoriju jebkādas slimības jomā; |
| --- | --- |

iii)

var atbalstīt pētniekus un sponsorus saistībā ar jebkādu klīniskās izpētes kategoriju jebkādas slimības jomā;

| b) | par ECRIN-ERIC zinātniskajiem partneriem var kļūt šādas struktūras:






  i) | ECRIN-ERIC dalībnieku ierosinātie valstu klīniskās izpētes tīkli; |
| --- | --- | --- |

b)

par ECRIN-ERIC zinātniskajiem partneriem var kļūt šādas struktūras:

i)

ECRIN-ERIC dalībnieku ierosinātie valstu klīniskās izpētes tīkli;

| ii) | ECRIN-ERIC novērotāju ierosinātie valstu klīniskās izpētes tīkli; |
| --- | --- |

ii)

ECRIN-ERIC novērotāju ierosinātie valstu klīniskās izpētes tīkli;

| iii) | valstu klīniskās izpētes tīkli no jebkuras citas ES dalībvalsts vai asociētās valsts, kas nav ECRIN-ERIC dalībnieki vai novērotāji, kuri maksā iemaksu saskaņā ar III pielikuma 6. punktu; |
| --- | --- |

iii)

valstu klīniskās izpētes tīkli no jebkuras citas ES dalībvalsts vai asociētās valsts, kas nav ECRIN-ERIC dalībnieki vai novērotāji, kuri maksā iemaksu saskaņā ar III pielikuma 6. punktu;

| iv) | valstu klīniskās izpētes tīkli no trešām valstīm, kas nav ECRIN-ERIC dalībnieki vai novērotāji, kuri maksā iemaksu saskaņā ar III pielikuma 6. punktu; |
| --- | --- |

iv)

valstu klīniskās izpētes tīkli no trešām valstīm, kas nav ECRIN-ERIC dalībnieki vai novērotāji, kuri maksā iemaksu saskaņā ar III pielikuma 6. punktu;

| c) | dalībnieku kopsapulce paredz noteikumus un nosacījumus par zinātnisko partnerību izveidi ar zinātniskā partnera statusa kandidātiem; |
| --- | --- |

c)

dalībnieku kopsapulce paredz noteikumus un nosacījumus par zinātnisko partnerību izveidi ar zinātniskā partnera statusa kandidātiem;

| d) | ar zinātnisko partnerību saistītās tiesības un pienākumus paredz iekšējā reglamentā, ko pēc ECRIN-ERIC ģenerāldirektora ierosinājuma pieņem dalībnieku kopsapulce; |
| --- | --- |

d)

ar zinātnisko partnerību saistītās tiesības un pienākumus paredz iekšējā reglamentā, ko pēc ECRIN-ERIC ģenerāldirektora ierosinājuma pieņem dalībnieku kopsapulce;

| e) | zinātniskie partneri ieceļ vecāko zinātnieku, kas pārstāv valsts klīniskās izpētes tīklu Tīkla komitejā, kā paredzēts šo statūtu 9. panta 1. punktā. Delegāta prombūtnes gadījumā ieceļ pilnvaroto; |
| --- | --- |

e)

zinātniskie partneri ieceļ vecāko zinātnieku, kas pārstāv valsts klīniskās izpētes tīklu Tīkla komitejā, kā paredzēts šo statūtu 9. panta 1. punktā. Delegāta prombūtnes gadījumā ieceļ pilnvaroto;

| f) | zinātniskie partneri izraugās koordinācijas centru (valsts klīniskās izpētes mezglu), kas pilda ECRIN-ERIC valsts kontaktpunkta funkcijas; |
| --- | --- |

f)

zinātniskie partneri izraugās koordinācijas centru (valsts klīniskās izpētes mezglu), kas pilda ECRIN-ERIC valsts kontaktpunkta funkcijas;

| g) | zinātnisko partneru vispārējās sadarbības politikas papildu nosacījumus paredz iekšējā reglamentā; |
| --- | --- |

g)

zinātnisko partneru vispārējās sadarbības politikas papildu nosacījumus paredz iekšējā reglamentā;

| h) | tiesības un pienākumus, kas izriet no sadarbības ar zinātnisko partneri, nosaka atsevišķos līgumos, par ko vienojas ECRIN-ERIC ģenerāldirektors un zinātniskā partnera statusa kandidāts; |
| --- | --- |

h)

tiesības un pienākumus, kas izriet no sadarbības ar zinātnisko partneri, nosaka atsevišķos līgumos, par ko vienojas ECRIN-ERIC ģenerāldirektors un zinātniskā partnera statusa kandidāts;

| i) | ECRIN-ERIC zinātniskos partnerus norāda dokumentā, ko arhivē un atjaunina ECRIN-ERIC ģenerāldirektors un publicē ECRIN-ERIC tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

i)

ECRIN-ERIC zinātniskos partnerus norāda dokumentā, ko arhivē un atjaunina ECRIN-ERIC ģenerāldirektors un publicē ECRIN-ERIC tīmekļa vietnē.

3.   Saistītie partneri:

| a) | saistītais partneris ir organizācija vai struktūra, kas ir ieinteresēta sadarboties ar ECRIN-ERIC un vēlas būt ar to saistīta; |
| --- | --- |

a)

saistītais partneris ir organizācija vai struktūra, kas ir ieinteresēta sadarboties ar ECRIN-ERIC un vēlas būt ar to saistīta;

| b) | saistītie partneri var būt:






  i) | uz slimībām vērsti pētniecības tīkli; |
| --- | --- | --- |

b)

saistītie partneri var būt:

i)

uz slimībām vērsti pētniecības tīkli;

| ii) | izolēti klīniskās izpētes centri no valstīm, kurās nav zinātnisko partneru; |
| --- | --- |

ii)

izolēti klīniskās izpētes centri no valstīm, kurās nav zinātnisko partneru;

| iii) | labdarības vai trešo nozaru organizācijas; |
| --- | --- |

iii)

labdarības vai trešo nozaru organizācijas;

| iv) | pacientu organizācijas; |
| --- | --- |

iv)

pacientu organizācijas;

| v) | citas pētniecības infrastruktūras; |
| --- | --- |

v)

citas pētniecības infrastruktūras;

| vi) | Eiropas Savienības, asociēto valstu vai citu trešo valstu pētniecības organizācijas; |
| --- | --- |

vi)

Eiropas Savienības, asociēto valstu vai citu trešo valstu pētniecības organizācijas;

| c) | dalībnieku kopsapulce paredz noteikumus un nosacījumus par saistīto partnerību izveidi ar saistītā partnera statusa kandidātiem; |
| --- | --- |

c)

dalībnieku kopsapulce paredz noteikumus un nosacījumus par saistīto partnerību izveidi ar saistītā partnera statusa kandidātiem;

| d) | ar saistīto partnerību saistītās tiesības un pienākumus nosaka iekšējā reglamentā un pēc ECRIN-ERIC ģenerāldirektora ierosinājuma pieņem dalībnieku kopsapulce; |
| --- | --- |

d)

ar saistīto partnerību saistītās tiesības un pienākumus nosaka iekšējā reglamentā un pēc ECRIN-ERIC ģenerāldirektora ierosinājuma pieņem dalībnieku kopsapulce;

| e) | tiesības un pienākumus, kas izriet no saistītā partnera partnerības ar ECRIN-ERIC, nosaka individuālos līgumos, ko noslēdz ģenerāldirektors un saistītā partnera statusa kandidāts; |
| --- | --- |

e)

tiesības un pienākumus, kas izriet no saistītā partnera partnerības ar ECRIN-ERIC, nosaka individuālos līgumos, ko noslēdz ģenerāldirektors un saistītā partnera statusa kandidāts;

| f) | ECRIN-ERIC saistītos partnerus norāda dokumentā, ko arhivē un atjaunina ECRIN-ERIC ģenerāldirektors un publicē ECRIN-ERIC tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

f)

ECRIN-ERIC saistītos partnerus norāda dokumentā, ko arhivē un atjaunina ECRIN-ERIC ģenerāldirektors un publicē ECRIN-ERIC tīmekļa vietnē.

7. pants

Struktūras

1.   ECRIN-ERIC ir šādas struktūras:

| a) | dalībnieku kopsapulce; |
| --- | --- |

a)

dalībnieku kopsapulce;

| b) | ģenerāldirektors; |
| --- | --- |

b)

ģenerāldirektors;

| c) | koordinācijas komiteja. |
| --- | --- |

c)

koordinācijas komiteja.

2.   Dalībnieku kopsapulce:

| a) | dalībnieku kopsapulce ir ECRIN-ERIC vadības struktūra, un to veido dalībnieku un novērotāju pārstāvji. Katrs dalībnieks un novērotājs ieceļ ne vairāk kā divus pārstāvjus, kuri tiek uzskatīti par pienācīgi pilnvarotiem apspriest visus šo statūtu 7. panta 2. punkta c) apakšpunktā uzskaitītos jautājumus un vajadzības gadījumā par tiem balsot. Ja pārstāvis nevar piedalīties sanāksmē, dalībnieks vai novērotājs ieceļ pilnvaroto, par kuru informē dalībnieku kopsapulces priekšsēdētāju. Sanāksmēs var piedalīties no attāluma, arī izmantojot videokonferences un jebkādus citus apstiprinātus elektroniskus līdzekļus; |
| --- | --- |

a)

dalībnieku kopsapulce ir ECRIN-ERIC vadības struktūra, un to veido dalībnieku un novērotāju pārstāvji. Katrs dalībnieks un novērotājs ieceļ ne vairāk kā divus pārstāvjus, kuri tiek uzskatīti par pienācīgi pilnvarotiem apspriest visus šo statūtu 7. panta 2. punkta c) apakšpunktā uzskaitītos jautājumus un vajadzības gadījumā par tiem balsot. Ja pārstāvis nevar piedalīties sanāksmē, dalībnieks vai novērotājs ieceļ pilnvaroto, par kuru informē dalībnieku kopsapulces priekšsēdētāju. Sanāksmēs var piedalīties no attāluma, arī izmantojot videokonferences un jebkādus citus apstiprinātus elektroniskus līdzekļus;

| b) | dalībnieku kopsapulces sanāksmes var apmeklēt ECRIN-ERIC ģenerāldirektors un Tīkla komitejas priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks, taču viņiem nav balsstiesību; |
| --- | --- |

b)

dalībnieku kopsapulces sanāksmes var apmeklēt ECRIN-ERIC ģenerāldirektors un Tīkla komitejas priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks, taču viņiem nav balsstiesību;

| c) | dalībnieku kopsapulces sanāksmes notiek vismaz reizi gadā, un tajās:






  i) | reģistrē un apstiprina iepriekšējās sanāksmes protokolu; |
| --- | --- | --- |

c)

dalībnieku kopsapulces sanāksmes notiek vismaz reizi gadā, un tajās:

i)

reģistrē un apstiprina iepriekšējās sanāksmes protokolu;

| ii) | apspriež, groza un maina ECRIN-ERIC stratēģisko plānu, vadības struktūru, gada vai daudzgadu darba plānu un gada budžetu; |
| --- | --- |

ii)

apspriež, groza un maina ECRIN-ERIC stratēģisko plānu, vadības struktūru, gada vai daudzgadu darba plānu un gada budžetu;

| iii) | lemj par ECRIN-ERIC statūtu grozījumu priekšlikumiem un iesniedz tos apstiprināšanai Eiropas Komisijai; |
| --- | --- |

iii)

lemj par ECRIN-ERIC statūtu grozījumu priekšlikumiem un iesniedz tos apstiprināšanai Eiropas Komisijai;

| iv) | apstiprina iekšējo reglamentu; |
| --- | --- |

iv)

apstiprina iekšējo reglamentu;

| v) | apstiprina gada darbības ziņojumu; |
| --- | --- |

v)

apstiprina gada darbības ziņojumu;

| vi) | apstiprina revidētos ECRIN-ERIC pārskatus un budžetu; |
| --- | --- |

vi)

apstiprina revidētos ECRIN-ERIC pārskatus un budžetu;

| vii) | lemj par ECRIN-ERIC dalībnieku vai novērotāju iemaksām un ģenerāldirektora ierosināto gada budžetu; |
| --- | --- |

vii)

lemj par ECRIN-ERIC dalībnieku vai novērotāju iemaksām un ģenerāldirektora ierosināto gada budžetu;

| viii) | lemj par ECRIN-ERIC sastāva pārmaiņām (dalībnieka statusa kandidātiem, novērotāja statusa kandidātiem, kā arī izstāšanos un izslēgšanu); |
| --- | --- |

viii)

lemj par ECRIN-ERIC sastāva pārmaiņām (dalībnieka statusa kandidātiem, novērotāja statusa kandidātiem, kā arī izstāšanos un izslēgšanu);

| ix) | pēc Tīkla komitejas ieteikuma lemj par partnerību izveidi un izbeigšanu (zinātniskie partneri, saistītie partneri); |
| --- | --- |

ix)

pēc Tīkla komitejas ieteikuma lemj par partnerību izveidi un izbeigšanu (zinātniskie partneri, saistītie partneri);

| x) | ievēlē, apstiprina un atstādina dalībnieku kopsapulces priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku; |
| --- | --- |

x)

ievēlē, apstiprina un atstādina dalībnieku kopsapulces priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku;

| xi) | pēc Tīkla komitejas ieteikuma ieceļ un atstādina ECRIN-ERIC ģenerāldirektoru; |
| --- | --- |

xi)

pēc Tīkla komitejas ieteikuma ieceļ un atstādina ECRIN-ERIC ģenerāldirektoru;

| xii) | lemj par visiem citiem ar ECRIN-ERIC mērķu īstenošanu saistītajiem jautājumiem; |
| --- | --- |

xii)

lemj par visiem citiem ar ECRIN-ERIC mērķu īstenošanu saistītajiem jautājumiem;

| d) | pēc ECRIN-ERIC ģenerāldirektora, dalībnieku kopsapulces priekšsēdētāja vai vienas ceturtdaļas dalībnieku pieprasījuma var sasaukt kopējas dalībnieku kopsapulces un Tīkla komitejas sanāksmes; |
| --- | --- |

d)

pēc ECRIN-ERIC ģenerāldirektora, dalībnieku kopsapulces priekšsēdētāja vai vienas ceturtdaļas dalībnieku pieprasījuma var sasaukt kopējas dalībnieku kopsapulces un Tīkla komitejas sanāksmes;

| e) | pēc ģenerāldirektora vai vismaz vienas ceturtdaļas dalībnieku pieprasījuma var sasaukt dalībnieku kopsapulces papildu sanāksmes, ja radušies svarīgi jautājumi, kuru risināšanu nevar atlikt līdz nākamajai paredzētajai dalībnieku kopsapulces sanāksmei. |
| --- | --- |

e)

pēc ģenerāldirektora vai vismaz vienas ceturtdaļas dalībnieku pieprasījuma var sasaukt dalībnieku kopsapulces papildu sanāksmes, ja radušies svarīgi jautājumi, kuru risināšanu nevar atlikt līdz nākamajai paredzētajai dalībnieku kopsapulces sanāksmei.

3.   Dalībnieku kopsapulces priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks:

| a) | priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku ievēlē dalībnieku kopsapulces locekļi. Priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku ieceļ uz trīs gadu periodu; |
| --- | --- |

a)

priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku ievēlē dalībnieku kopsapulces locekļi. Priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku ieceļ uz trīs gadu periodu;

| b) | jebkurš loceklis var ierosināt balsojumu par neuzticības izteikšanu priekšsēdētājam vai priekšsēdētāja vietniekam. Ierosinājumu par neuzticības balsojumu uztver kā parastu priekšlikumu, un tajā jānorāda neuzticības balsojuma ierosināšanas iemesls; |
| --- | --- |

b)

jebkurš loceklis var ierosināt balsojumu par neuzticības izteikšanu priekšsēdētājam vai priekšsēdētāja vietniekam. Ierosinājumu par neuzticības balsojumu uztver kā parastu priekšlikumu, un tajā jānorāda neuzticības balsojuma ierosināšanas iemesls;

| c) | priekšsēdētājs sasauc, sagatavo un organizē dalībnieku kopsapulces sanāksmes; |
| --- | --- |

c)

priekšsēdētājs sasauc, sagatavo un organizē dalībnieku kopsapulces sanāksmes;

| d) | priekšsēdētājs savas prombūtnes gadījumā vai tad, ja tiek apspriests balsojums par neuzticības izteikšanu priekšsēdētājam, deleģē savus pienākumus priekšsēdētāja vietniekam; |
| --- | --- |

d)

priekšsēdētājs savas prombūtnes gadījumā vai tad, ja tiek apspriests balsojums par neuzticības izteikšanu priekšsēdētājam, deleģē savus pienākumus priekšsēdētāja vietniekam;

| e) | priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks var izmantot ECRIN-ERIC vadības biroju darba vajadzībām; |
| --- | --- |

e)

priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks var izmantot ECRIN-ERIC vadības biroju darba vajadzībām;

| f) | priekšsēdētāja pienākums ir pārskatīt dalībnieku kopsapulcei iesniegto finanšu pārskatu. |
| --- | --- |

f)

priekšsēdētāja pienākums ir pārskatīt dalībnieku kopsapulcei iesniegto finanšu pārskatu.

4.   Dalībnieku kopsapulces procedūras:

| a) | dalībnieku kopsapulce katras sanāksmes sākumā apstiprina darba kārtību. Pārmaiņas darba kārtībā var ierosināt balsstiesīgs dalībnieku kopsapulces loceklis; |
| --- | --- |

a)

dalībnieku kopsapulce katras sanāksmes sākumā apstiprina darba kārtību. Pārmaiņas darba kārtībā var ierosināt balsstiesīgs dalībnieku kopsapulces loceklis;

| b) | lēmumu par darba kārtības jautājumu, ko sanāksmē izvirzījis balsstiesīgs loceklis, pieņem priekšsēdētājs. Priekšsēdētāja lēmumi ir spēkā, ja tos nenoraida klātesošo un balsojošo locekļu vairākums; |
| --- | --- |

b)

lēmumu par darba kārtības jautājumu, ko sanāksmē izvirzījis balsstiesīgs loceklis, pieņem priekšsēdētājs. Priekšsēdētāja lēmumi ir spēkā, ja tos nenoraida klātesošo un balsojošo locekļu vairākums;

| c) | dalībnieku kopsapulce tās uzdevumu izpildes nolūkā var izveidot darba komitejas. Papildu noteikumus par dalībnieku kopsapulces darba procedūrām paredz iekšējā reglamentā; |
| --- | --- |

c)

dalībnieku kopsapulce tās uzdevumu izpildes nolūkā var izveidot darba komitejas. Papildu noteikumus par dalībnieku kopsapulces darba procedūrām paredz iekšējā reglamentā;

| d) | balsošanas procedūra un balsstiesības:






  i) | katram ECRIN-ERIC dalībniekam ir viena balss. Novērotājiem nav balsstiesību. Lai dalībnieku kopsapulces sanāksme būtu spēkā, vajadzīgs divu trešdaļu dalībnieku kvorums; |
| --- | --- | --- |

d)

balsošanas procedūra un balsstiesības:

i)

katram ECRIN-ERIC dalībniekam ir viena balss. Novērotājiem nav balsstiesību. Lai dalībnieku kopsapulces sanāksme būtu spēkā, vajadzīgs divu trešdaļu dalībnieku kvorums;

| ii) | ja kvoruma nav, dalībnieku kopsapulces sanāksmi pārtrauc un saskaņā ar dalībnieku kopsapulces priekšsēdētāja jaunu ielūgumu atkārto piecpadsmit kalendāro dienu laikā. Atkārtotās sanāksmes darba kārtībā iekļauj sākotnējās sanāksmes darba kārtībā paredzētos jautājumus. Dalībnieku kopsapulces atkārtotajā sanāksmē uzskata, ka kvorums ir nodrošināts tad, ja piedalās vai ir pārstāvēta viena trešdaļa dalībnieku; |
| --- | --- |

ii)

ja kvoruma nav, dalībnieku kopsapulces sanāksmi pārtrauc un saskaņā ar dalībnieku kopsapulces priekšsēdētāja jaunu ielūgumu atkārto piecpadsmit kalendāro dienu laikā. Atkārtotās sanāksmes darba kārtībā iekļauj sākotnējās sanāksmes darba kārtībā paredzētos jautājumus. Dalībnieku kopsapulces atkārtotajā sanāksmē uzskata, ka kvorums ir nodrošināts tad, ja piedalās vai ir pārstāvēta viena trešdaļa dalībnieku;

| iii) | ja vien šajos statūtos vai citos noteikumos nav skaidri norādīts citādi, lēmumu var pieņemt ar dalībnieku kopsapulcē klātesošo un balsojošo (personīgi vai ar pilnvarotā starpniecību) locekļu vienkāršu balsu vairākumu. Neizšķirta balsojuma gadījumā izšķirošā balss ir priekšsēdētājam; |
| --- | --- |

iii)

ja vien šajos statūtos vai citos noteikumos nav skaidri norādīts citādi, lēmumu var pieņemt ar dalībnieku kopsapulcē klātesošo un balsojošo (personīgi vai ar pilnvarotā starpniecību) locekļu vienkāršu balsu vairākumu. Neizšķirta balsojuma gadījumā izšķirošā balss ir priekšsēdētājam;

| iv) | revidēti konsolidētie pārskati un gada budžets jāapstiprina balsojumā, kurā piedalās vairāk nekā puse tādu ECRIN-ERIC dalībnieku, kuri kopā maksā vairāk nekā pusi no apstiprinātajām dalībnieku gada iemaksām, kā noteikts 5. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

iv)

revidēti konsolidētie pārskati un gada budžets jāapstiprina balsojumā, kurā piedalās vairāk nekā puse tādu ECRIN-ERIC dalībnieku, kuri kopā maksā vairāk nekā pusi no apstiprinātajām dalībnieku gada iemaksām, kā noteikts 5. panta 1. punktā;

| v) | valstu iemaksu maiņu, statūtu grozījumu priekšlikumus un iekšējā reglamenta sākotnējo redakciju un turpmākos grozījumus apstiprina vienprātīgi vai, ja neizdodas panākt vienprātību, balsojumā, kurā piedalās vairāk nekā divas trešdaļas tādu ECRIN-ERIC dalībnieku, kuri kopā maksā vairāk nekā divas trešdaļas no apstiprinātajām dalībnieku gada iemaksām, kā noteikts 5. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

v)

valstu iemaksu maiņu, statūtu grozījumu priekšlikumus un iekšējā reglamenta sākotnējo redakciju un turpmākos grozījumus apstiprina vienprātīgi vai, ja neizdodas panākt vienprātību, balsojumā, kurā piedalās vairāk nekā divas trešdaļas tādu ECRIN-ERIC dalībnieku, kuri kopā maksā vairāk nekā divas trešdaļas no apstiprinātajām dalībnieku gada iemaksām, kā noteikts 5. panta 1. punktā.

5.   ECRIN-ERIC ģenerāldirektors:

| a) | ģenerāldirektors ir atbildīgs par infrastruktūras vispārējo pārvaldību (tam palīdz ECRIN-ERIC vadības birojs) un pilda zinātnisko partneru, vadības biroja un dalībnieku kopsapulces starpnieka funkcijas; |
| --- | --- |

a)

ģenerāldirektors ir atbildīgs par infrastruktūras vispārējo pārvaldību (tam palīdz ECRIN-ERIC vadības birojs) un pilda zinātnisko partneru, vadības biroja un dalībnieku kopsapulces starpnieka funkcijas;

| b) | ECRIN-ERIC ģenerāldirektoru, pamatojoties uz Tīkla komitejas ieteikumiem, ieceļ un atstādina dalībnieku kopsapulce; |
| --- | --- |

b)

ECRIN-ERIC ģenerāldirektoru, pamatojoties uz Tīkla komitejas ieteikumiem, ieceļ un atstādina dalībnieku kopsapulce;

| c) | ECRIN-ERIC ģenerāldirektors apmeklē visas dalībnieku kopsapulces sanāksmes (izņemot par jautājumiem saistībā ar ģenerāldirektora nodarbinātību vai uzraudzību), taču tam nav balsstiesību; |
| --- | --- |

c)

ECRIN-ERIC ģenerāldirektors apmeklē visas dalībnieku kopsapulces sanāksmes (izņemot par jautājumiem saistībā ar ģenerāldirektora nodarbinātību vai uzraudzību), taču tam nav balsstiesību;

| d) | ECRIN-ERIC ģenerāldirektors apmeklē visas Tīkla komitejas sanāksmes; |
| --- | --- |

d)

ECRIN-ERIC ģenerāldirektors apmeklē visas Tīkla komitejas sanāksmes;

| e) | ģenerāldirektors ir ECRIN-ERIC juridiskais pārstāvis un var slēgt līgumus un īstenot citas vajadzīgās juridiskās un administratīvās procedūras saskaņā ar dalībnieku kopsapulces lēmumiem un iekšējo reglamentu. |
| --- | --- |

e)

ģenerāldirektors ir ECRIN-ERIC juridiskais pārstāvis un var slēgt līgumus un īstenot citas vajadzīgās juridiskās un administratīvās procedūras saskaņā ar dalībnieku kopsapulces lēmumiem un iekšējo reglamentu.

6.   Koordinācijas komiteja:

| a) | Koordinācijas komiteju izveido dalībnieku kopsapulce, lai nostiprinātu dalībnieku kopsapulces un ģenerāldirektora sadarbību. Tā pārrauga ECRIN-ERIC darbības un sagatavo dalībnieku kopsapulces sanāksmes; |
| --- | --- |

a)

Koordinācijas komiteju izveido dalībnieku kopsapulce, lai nostiprinātu dalībnieku kopsapulces un ģenerāldirektora sadarbību. Tā pārrauga ECRIN-ERIC darbības un sagatavo dalībnieku kopsapulces sanāksmes;

| b) | Koordinācijas komitejas sastāvu, pienākumus un procedūras nosaka iekšējā reglamentā. |
| --- | --- |

b)

Koordinācijas komitejas sastāvu, pienākumus un procedūras nosaka iekšējā reglamentā.

8. pants

ECRIN-ERIC vadības birojs un darbinieki

1.   Infrastruktūras darbu vada ECRIN-ERIC vadības birojs. Vadības birojā darbojas:

| a) | ECRIN-ERIC ģenerāldirektors; |
| --- | --- |

a)

ECRIN-ERIC ģenerāldirektors;

| b) | pamatdarbinieki; |
| --- | --- |

b)

pamatdarbinieki;

| c) | Eiropas korespondenti. |
| --- | --- |

c)

Eiropas korespondenti.

2.   ECRIN-ERIC ģenerāldirektors, pamatojoties uz dalībnieku kopsapulces pieņemto daudzgadu darba plānu un budžetu, nosaka vadības biroja sastāvu, pieņem darbā attiecīgos līdzstrādniekus un ir atbildīgs par ECRIN-ERIC darbinieku pārvaldību.

3.   ECRIN-ERIC pamatdarbinieki:

| a) | nodrošina ikdienas vadībā (tostarp finanšu pārvaldībā) vajadzīgo atbalstu, kā arī ziņo dalībnieku kopsapulcei un Eiropas Komisijai; |
| --- | --- |

a)

nodrošina ikdienas vadībā (tostarp finanšu pārvaldībā) vajadzīgo atbalstu, kā arī ziņo dalībnieku kopsapulcei un Eiropas Komisijai;

| b) | atbild par individuālu klīniskās izpētes projektu atbalsta koordināciju, kā izklāstīts ECRIN-ERIC zinātniskajā un tehniskajā aprakstā; |
| --- | --- |

b)

atbild par individuālu klīniskās izpētes projektu atbalsta koordināciju, kā izklāstīts ECRIN-ERIC zinātniskajā un tehniskajā aprakstā;

| c) | pilnveido un uztur organizāciju, zināšanu bāzi, zinātību un procedūras, sniedzot katram zinātniskajam partnerim iespēju efektīvi veicināt daudznacionālos klīniskos pētījumus visā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

c)

pilnveido un uztur organizāciju, zināšanu bāzi, zinātību un procedūras, sniedzot katram zinātniskajam partnerim iespēju efektīvi veicināt daudznacionālos klīniskos pētījumus visā Eiropas Savienībā;

| d) | atjaunina un uzlabo kvalitātes nodrošināšanas sistēmu un nodrošina, ka ECRIN-ERIC nezaudē spēju efektīvi sniegt augstas kvalitātes pakalpojumus. |
| --- | --- |

d)

atjaunina un uzlabo kvalitātes nodrošināšanas sistēmu un nodrošina, ka ECRIN-ERIC nezaudē spēju efektīvi sniegt augstas kvalitātes pakalpojumus.

4.   ECRIN-ERIC Eiropas korespondents pārstāv katrā valsts mezglā uzņemto ECRIN līdzstrādnieku. ECRIN-ERIC Eiropas korespondents strādā ECRIN-ERIC ģenerāldirektora pakļautībā, ir funkcionāli saistīts ar valsts mezglu un darbojas kā valsts klīniskās izpētes tīkla un mezgla starpnieks dažādu ECRIN-ERIC darbību jomā, piemēram, strukturēšanas darbību un koordinēto pakalpojumu sniegšanas jomā.

5.   ECRIN-ERIC ir darba devējs, kas nodrošina vienlīdzīgas iespējas un ir apņēmies ievērot pozitīvu diskrimināciju atbilstīgi piemērojamiem darba tiesību aktiem un noteikumiem. Tas saskaņā ar iekšējo reglamentu izvēlas vislabāk kvalificētos kandidātus ECRIN-ERIC vadības birojam.

9. pants

ECRIN-ERIC darbības

1.   ECRIN-ERIC darbībās jāiesaista tā Tīkla komitejā pārstāvēto valstu zinātnisko partneru tīkls un Zinātniskā padome, kuras pienākums ir nodrošināt piekļuvi infrastruktūrai.

2.   Tīkla komiteja:

| a) | pārstāv ECRIN-ERIC zinātniskos partnerus un konsultē dalībnieku kopsapulci un ģenerāldirektoru; |
| --- | --- |

a)

pārstāv ECRIN-ERIC zinātniskos partnerus un konsultē dalībnieku kopsapulci un ģenerāldirektoru;

| b) | tajā darbojas pa vienam vecākajam delegātam, kas pārstāv katru zinātnisko partneri no dalībnieku un novērotāju valstīm, savukārt Paplašinātajā tīkla komitejā darbojas arī pa vienam vecākajam delegātam, kas pārstāv katru zinātnisko partneri no valstīm, kuras nav dalībnieki vai novērotāji. Tīkla komitejas sanāksmes apmeklē ECRIN-ERIC ģenerāldirektors. Tīkla komitejas sekretariāta funkcijas pilda ECRIN-ERIC vadības birojs; |
| --- | --- |

b)

tajā darbojas pa vienam vecākajam delegātam, kas pārstāv katru zinātnisko partneri no dalībnieku un novērotāju valstīm, savukārt Paplašinātajā tīkla komitejā darbojas arī pa vienam vecākajam delegātam, kas pārstāv katru zinātnisko partneri no valstīm, kuras nav dalībnieki vai novērotāji. Tīkla komitejas sanāksmes apmeklē ECRIN-ERIC ģenerāldirektors. Tīkla komitejas sekretariāta funkcijas pilda ECRIN-ERIC vadības birojs;

| c) | pildot dalībnieku kopsapulces norādes, koordinē zinātnisko partneru politiku, procedūras, instrumentus un praksi, izsaka ECRIN-ERIC ģenerāldirektoram ierosinājumus par pakalpojumu kvalitātes un lietderības palielināšanu, kā arī uzrauga ECRIN-ERIC zinātnisko partneru sniegumu, lai nodrošinātu augstas kvalitātes pakalpojumus; |
| --- | --- |

c)

pildot dalībnieku kopsapulces norādes, koordinē zinātnisko partneru politiku, procedūras, instrumentus un praksi, izsaka ECRIN-ERIC ģenerāldirektoram ierosinājumus par pakalpojumu kvalitātes un lietderības palielināšanu, kā arī uzrauga ECRIN-ERIC zinātnisko partneru sniegumu, lai nodrošinātu augstas kvalitātes pakalpojumus;

| d) | pēc ECRIN-ERIC ģenerāldirektora pieprasījuma palīdz sagatavot gada stratēģiskos dokumentus, tostarp daudzgadu darba plānu un gada budžetus, kas ECRIN-ERIC ģenerāldirektoram jāiesniedz dalībnieku kopsapulcei; |
| --- | --- |

d)

pēc ECRIN-ERIC ģenerāldirektora pieprasījuma palīdz sagatavot gada stratēģiskos dokumentus, tostarp daudzgadu darba plānu un gada budžetus, kas ECRIN-ERIC ģenerāldirektoram jāiesniedz dalībnieku kopsapulcei;

| e) | paplašinātā sastāvā palīdz valstu līmenī saskaņoti īstenot lēmumus, stratēģijas, noteikumus un procedūras, ko ECRIN-ERIC ģenerāldirektors un dalībnieku kopsapulce paredzējuši daudzgadu darba plānā; |
| --- | --- |

e)

paplašinātā sastāvā palīdz valstu līmenī saskaņoti īstenot lēmumus, stratēģijas, noteikumus un procedūras, ko ECRIN-ERIC ģenerāldirektors un dalībnieku kopsapulce paredzējuši daudzgadu darba plānā;

| f) | pēc dalībnieku kopsapulces pieprasījuma izsaka ieteikumus par ECRIN-ERIC ģenerāldirektora iecelšanu vai atstādināšanu; |
| --- | --- |

f)

pēc dalībnieku kopsapulces pieprasījuma izsaka ieteikumus par ECRIN-ERIC ģenerāldirektora iecelšanu vai atstādināšanu;

| g) | pēc ECRIN-ERIC ģenerāldirektora pieprasījuma izsaka ieteikumus par partneru statusa kandidātu spējām; |
| --- | --- |

g)

pēc ECRIN-ERIC ģenerāldirektora pieprasījuma izsaka ieteikumus par partneru statusa kandidātu spējām;

| h) | konsultē ECRIN-ERIC ģenerāldirektoru par Zinātniskās padomes locekļu iecelšanu; |
| --- | --- |

h)

konsultē ECRIN-ERIC ģenerāldirektoru par Zinātniskās padomes locekļu iecelšanu;

| i) | vismaz divas reizes gadā sasauc klātienes sanāksmes; |
| --- | --- |

i)

vismaz divas reizes gadā sasauc klātienes sanāksmes;

| j) | ievēlē priekšsēdētāju, kas sasauks, sagatavos un organizēs Tīkla komitejas sanāksmes, un priekšsēdētāja vietnieku. Priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku ievēlē uz atjaunojamu trīs gadu periodu, un tie apmeklē dalībnieku kopsapulces sanāksmes, taču viņiem nav balsstiesību; |
| --- | --- |

j)

ievēlē priekšsēdētāju, kas sasauks, sagatavos un organizēs Tīkla komitejas sanāksmes, un priekšsēdētāja vietnieku. Priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku ievēlē uz atjaunojamu trīs gadu periodu, un tie apmeklē dalībnieku kopsapulces sanāksmes, taču viņiem nav balsstiesību;

| k) | papildu noteikumi par Tīkla komitejas vispārējām darba procedūrām ir paredzēti iekšējā reglamentā. |
| --- | --- |

k)

papildu noteikumi par Tīkla komitejas vispārējām darba procedūrām ir paredzēti iekšējā reglamentā.

3.   Zinātniskā padome:

| a) | atlasa ECRIN-ERIC atbalstāmos klīniskos projektus, nosaka to prioritāti un novērtē iesniegtos projektus atbilstīgi dalībnieku kopsapulces apstiprinātiem pieņemšanas kritērijiem un noteikumiem par pakalpojumu pieejamību akadēmiskajām aprindām un nozares zinātniekiem; |
| --- | --- |

a)

atlasa ECRIN-ERIC atbalstāmos klīniskos projektus, nosaka to prioritāti un novērtē iesniegtos projektus atbilstīgi dalībnieku kopsapulces apstiprinātiem pieņemšanas kritērijiem un noteikumiem par pakalpojumu pieejamību akadēmiskajām aprindām un nozares zinātniekiem;

| b) | tajā darbojas vismaz četri locekļi, kuru vairākums ir ārēji dalībnieki (nav iesaistīti ECRIN-ERIC pārvaldībā) un kurus, ņemot vērā Tīkla komitejas ieteikumu, iecēlis ECRIN-ERIC ģenerāldirektors, un kurus apstiprinājusi dalībnieku kopsapulce. Padomes locekļus ieceļ uz atjaunojamu trīs gadu periodu, un tie pieņem lēmumus, pamatojoties uz novērtējumiem, ko sagatavojuši ārēji attiecīgās jomas zinātniskie eksperti. |
| --- | --- |

b)

tajā darbojas vismaz četri locekļi, kuru vairākums ir ārēji dalībnieki (nav iesaistīti ECRIN-ERIC pārvaldībā) un kurus, ņemot vērā Tīkla komitejas ieteikumu, iecēlis ECRIN-ERIC ģenerāldirektors, un kurus apstiprinājusi dalībnieku kopsapulce. Padomes locekļus ieceļ uz atjaunojamu trīs gadu periodu, un tie pieņem lēmumus, pamatojoties uz novērtējumiem, ko sagatavojuši ārēji attiecīgās jomas zinātniskie eksperti.

4.   Ārējā konsultatīvā padome, kurā darbojas eksperti, ko apstiprinājusi dalībnieku kopsapulce un uz trīs gadu periodu iecēlis ģenerāldirektors, sanāk katru gadu, tās sanāksmēs piedalās ģenerāldirektors un Tīkla komitejas priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks, un tā sniedz dalībnieku kopsapulcei stratēģiskus ieteikumus ar ECRIN-ERIC zinātnisko un tehnisko attīstību saistītos jautājumos.

5.   Ētikas konsultatīvā padome, kurā darbojas eksperti, ko apstiprinājusi dalībnieku kopsapulce un uz trīs gadu periodu iecēlis ģenerāldirektors, sanāk katru gadu, tās sanāksmēs piedalās ģenerāldirektors un Tīkla komitejas priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks, un tā sniedz dalībnieku kopsapulcei ieteikumus un padomus ētikas un personas datu aizsardzības jautājumos, kas izriet no ECRIN-ERIC darbībām.

10. pants

Gada ziņojums un pārskatīšanas

1.   ECRIN-ERIC ģenerāldirektors kopā ar Tīkla komiteju izstrādā gada darbības ziņojumu, kurā izklāstīti ECRIN-ERIC darbības zinātniskie, operatīvie un finansiālie aspekti. Dalībnieku kopsapulce apstiprina gada darbības ziņojumu un nosūta to Eiropas Komisijai. Pēc apstiprināšanas gada darbības ziņojumu publisko ECRIN-ERIC tīmekļa vietnē.

2.   Ik pēc pieciem gadiem notiek ECRIN-ERIC zinātniskā pārskatīšana, ko veic dalībnieku kopsapulces iecelti starptautiskie eksperti, kuri sniedz norādes un ieteikumus par ECRIN-ERIC attīstības stratēģiju.

11. pants

Reāla piekļuve pakalpojumiem un datu politika

1.   Pētniekiem nodrošina reālu piekļuvi ECRIN-ERIC pakalpojumiem, ņemot vērā viņu zinātnisko izcilību un neatkarīgi no tā, vai viņi ir vai nav ECRIN-ERIC dalībnieki vai novērotāji.

2.   Piekļuvi nodrošina, ņemot vērā iekšējo un ārējo kompetenci – kamēr projektu nav apstiprinājusi Zinātniskā padome, pakalpojumus sniedz, pamatojoties uz ārēju ekspertu sagatavotiem salīdzinošajiem novērtējumiem. Lēmumu par pakalpojumu sniegšanu pēc Tīkla komitejas ieteikuma pieņem ģenerāldirektors, un tas ņem vērā:

| a) | Zinātniskās padomes novērtējumu; |
| --- | --- |

a)

Zinātniskās padomes novērtējumu;

| b) | zinātnisko partneru sagatavoto loģistikas novērtējumu, kas izklāstīts Tīkla komitejas ieteikumā. |
| --- | --- |

b)

zinātnisko partneru sagatavoto loģistikas novērtējumu, kas izklāstīts Tīkla komitejas ieteikumā.

3.   Pieteikšanās kārtību, vērtēšanas procedūras un novērtēšanas kritērijus nosaka Zinātniskā padome un publisko ECRIN-ERIC tīmekļa vietnē un iekšējā reglamentā.

4.   Pakalpojumiem, kas nav saistīti ar saimniecisku darbību, ECRIN-ERIC piemēro bezpeļņas likmi.

5.   Piekļuves kritērijos iekļauj pienākumu optimizēt klīnisko izmēģinājumu datu izmantošanu, reģistrējot klīnisko izmēģinājumu protokolu pirms pacientu iekļaušanas publiski pieejamā reģistrā, ko apstiprinājusi Pasaules Veselības organizācija (PVO), un apņemoties ziņot par pētījumu rezultātiem. ECRIN-ERIC pēc pētījuma publicēšanas nodrošina zinātniekiem piekļuvi anonimizētiem klīnisko izmēģinājumu jēldatiem.

12. pants

Intelektuālā īpašuma tiesības

1.   Šo statūtu nosacījumi nemaina intelektuālā īpašuma tiesību un ieguvumu sadales nolīgumu darbības un piemērošanas jomu, kas noteikta ECRIN-ERIC dalībnieku piemērojamos tiesību aktos, noteikumos un starptautiskajos nolīgumos.

2.   Ja ECRIN-ERIC ieguldījums attiecas uz inovatīvu procesu, ECRIN-ERIC var kļūt par attiecīgo intelektuālā īpašuma tiesību īpašnieku. Papildu noteikumus par ECRIN-ERIC intelektuālā īpašuma politiku paredz iekšējā reglamentā.

3.   Ienākumus, kas gūti no ECRIN-ERIC radītā intelektuālā īpašuma, izmanto ERIC darbību izdevumu segšanai.

4.   Intelektuālais īpašums ir īpašums, kas definēts Konvencijas par Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas dibināšanu (pieņemta 1967. gada 14. jūlijā Stokholmā) 2. pantā.

13. pants

Pārskati

1.   Visas ECRIN-ERIC ieņēmumu un izdevumu pozīcijas iekļauj aplēsēs, kas jāsagatavo par katru finanšu gadu, un norāda budžetā. Budžetu apstiprina dalībnieku kopsapulce.

2.   ECRIN-ERIC pārskatiem pievieno ziņojumu par budžeta un finanšu pārvaldību iepriekšējā finanšu gadā. Pārskatus iesniedz periodiskai, ārējai finanšu revīzijai. ECRIN-ERIC pārskatus pārbauda ārējs revidents, kura iecelšanu, norādot pilnvaru termiņu, apstiprinājusi dalībnieku kopsapulce. Ārējais revidents iesniedz dalībnieku kopsapulcei ziņojumu par gada pārskatiem.

3.   Uz ECRIN-ERIC attiecas tās prasības par pārskatu sagatavošanu, izpildīšanu, revīziju un publiskošanu, kuras noteiktas tiesību aktos un noteikumos valstī, kur ir ECRIN-ERIC juridiskā adrese.

14. pants

Iepirkums

ECRIN-ERIC pret iepirkuma kandidātiem un pretendentiem izturas vienlīdzīgi un nediskriminējoši neatkarīgi no tā, vai to juridiskā adrese ir Eiropas Savienībā. ECRIN-ERIC iepirkuma politikā ievēro pārredzamības, nediskriminācijas un konkurences principus. Sīki izstrādāti noteikumi par iepirkuma procedūrām un to kritēriji ir paredzēti iekšējā reglamentā.

15. pants

Atbildība un apdrošināšana

1.   Dalībnieku un novērotāju finansiālā atbildība par ECRIN-ERIC parādiem nepārsniedz to attiecīgo gada iemaksu, kas noteikta III pielikumā.

2.   ECRIN-ERIC attiecīgi rīkojas, lai apdrošinātu riskus, kas ir īpaši raksturīgi tā darbībām.

16. pants

Pievienotās vērtības nodoklis (PVN)

Atbrīvojums no PVN, pamatojoties uz Padomes Direktīvas 2006/112/EK (1) 143. panta 1. punkta g) apakšpunktu un 151. panta 1. punkta b) apakšpunktu un saskaņā ar Padomes Īstenošanas regulas (ES) Nr. 282/2011 (2) 50. un 51. pantu, attiecas tikai uz tādu preču un pakalpojumu pievienotās vērtības nodokli, kuri paredzēti oficiālai lietošanai ECRIN-ERIC vajadzībām un kuru vērtība pārsniedz EUR 150, un kurus pilnīgi apmaksā un iepērk ECRIN-ERIC. Individuālu dalībnieku iepirkumam šādus atbrīvojumus nepiemēro. Atbrīvojumu no PVN piemēro tikai tādām darbībām, kas nav saimnieciskā darbība. Atbrīvojumu no PVN piemēro tādām precēm un pakalpojumiem, kas paredzēti zinātniskām, tehniskām un administratīvām darbībām, ko ECRIN-ERIC veic, pildot savus galvenos uzdevumus, tostarp izdevumiem par konferencēm, semināriem un sanāksmēm, kas ir tieši saistītas ar ECRIN-ERIC oficiālajām darbībām. Taču atbrīvojums no PVN neattiecas uz ceļa un uzturēšanās izdevumiem.

17. pants

Iekšējais reglaments

1.   Iekšējā reglamentā precizē, kā organizē ECRIN-ERIC dalībnieku, novērotāju, struktūru un partneru kopējo darbu un ECRIN-ERIC pārvaldību, kā arī nosaka dalībnieku, novērotāju, struktūru un partneru tiesības un pienākumus.

2.   Iekšējo reglamentu sagatavo ECRIN-ERIC ģenerāldirektors un apstiprina dalībnieku kopsapulce.

3.   Vajadzības gadījumā, īstenojot iekšējā reglamentā paredzētās procedūras, ECRIN-ERIC ģenerāldirektors atjaunina iekšējo reglamentu un dalībnieku kopsapulce to apstiprina.

18. pants

Valoda

1.   ECRIN-ERIC darba valoda ir angļu valoda.

2.   Attiecībās ar uzņēmējas valsts iestādēm var izmantot arī tās uzņēmējas valsts oficiālo valodu, kurā ir ECRIN-ERIC juridiskā adrese.

3.   Par autentiskām uzskata šo statūtu redakcijas vācu, spāņu, franču, itāļu, portugāļu, angļu valodā un visās pārējās oficiālajās ES valodās. Nevienas valodas redakcija nav noteicošā.

19. pants

Juridiskā adrese

ECRIN-ERIC juridiskā adrese ir Parīzē Francijā.

20. pants

ECRIN-ERIC darbības ilgums un likvidācija

1.   ECRIN-ERIC darbojas nenoteiktu laiku.

2.   Lēmumu par ECRIN-ERIC likvidāciju pieņem ar visu dalībnieku kopsapulces locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu.

3.   Pēc ECRIN-ERIC likvidācijas tā līdzekļus nodod struktūrai, kuru apstiprina vairāk nekā divas trešdaļas tādu dalībnieku, kuri kopā maksā vairāk nekā divas trešdaļas obligāto iemaksu.

21. pants

Grozījumi

1.   Par visiem ierosinātajiem statūtu grozījumiem paziņo Eiropas Komisijai, un tie stājas spēkā tikai saskaņā ar ERIC regulas 11. pantu.

2.   Statūtos reģistrē visu grozījumu datumus.

3.   Šo statūtu pielikumus var grozīt ar dalībnieku kopsapulces apstiprinājumu.

4.   Priekšlikumi šo statūtu grozījumiem vai maiņai ir derīgi tikai tad, ja tie sagatavoti rakstiski un tos parakstījis katra dalībnieka pilnvarots parakstītājs.

22. pants

Statūtu konsolidētā redakcija

1.   Šos statūtus atjaunina un publisko ECRIN-ERIC tīmekļa vietnē un juridiskajā adresē.

2.   Visus statūtu grozījumus skaidri norāda ar piebildi, kurā precizē grozījuma pieņemšanas procedūru un to, vai grozījums attiecas uz būtisku vai nebūtisku statūtu elementu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 723/2009 11. pantu.

---

(1)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 77, 23.3.2011., 1. lpp.

---

II PIELIKUMS

DALĪBNIEKU UN NOVĒROTĀJU SARAKSTS

Dalībnieki

Vācijas Federatīvā Republika

Spānijas Karaliste

Francijas Republika

Itālijas Republika

Portugāles Republika

Novērotāji

---

III PIELIKUMS

FINANŠU IEMAKSA

| 1. | Šajā pielikumā aprakstīts gada iemaksas aprēķināšanas mehānisms ECRIN-ERIC izveides brīdī 2013. gadā. |
| --- | --- |

1.

Šajā pielikumā aprakstīts gada iemaksas aprēķināšanas mehānisms ECRIN-ERIC izveides brīdī 2013. gadā.

| 2. | Pēc ECRIN-ERIC izveides dalībnieku kopsapulce pieņem lēmumu par finanšu iemaksu, kas paredzēta 5. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

2.

Pēc ECRIN-ERIC izveides dalībnieku kopsapulce pieņem lēmumu par finanšu iemaksu, kas paredzēta 5. panta 1. punktā.

| 3. | ECRIN-ERIC gada budžetu veido ECRIN-ERIC dalībnieku un novērotāju iemaksas. Tās veido:






  a) | vietējā iemaksa, lai segtu izdevumus par ECRIN-ERIC darbinieku darbībām katrā valsts mezglā (Eiropas korespondenta algu un attiecīgiem darbības izdevumiem), kuras apmērs ir: | EUR 100 000, ja IKP uz vienu iedzīvotāju pārsniedz USD 20 000; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

ECRIN-ERIC gada budžetu veido ECRIN-ERIC dalībnieku un novērotāju iemaksas. Tās veido:

a)

vietējā iemaksa, lai segtu izdevumus par ECRIN-ERIC darbinieku darbībām katrā valsts mezglā (Eiropas korespondenta algu un attiecīgiem darbības izdevumiem), kuras apmērs ir:

EUR 100 000, ja IKP uz vienu iedzīvotāju pārsniedz USD 20 000;

| | EUR 50 000, ja IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par USD 20 000; |
| --- | --- |

EUR 50 000, ja IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par USD 20 000;

| b) | finanšu pamatiemaksa ECRIN-ERIC pamatdarbinieku darbības izdevumu segšanai, kuras apmēru nosaka atkarībā no IKP: | EUR 250 000, ja IKP pārsniedz USD 1 000 miljardus; |
| --- | --- | --- |

b)

finanšu pamatiemaksa ECRIN-ERIC pamatdarbinieku darbības izdevumu segšanai, kuras apmēru nosaka atkarībā no IKP:

EUR 250 000, ja IKP pārsniedz USD 1 000 miljardus;

| | EUR 100 000, ja IKP pārsniedz USD 200 miljardus, bet ir mazāks par USD 1 000 miljardiem; |
| --- | --- |

EUR 100 000, ja IKP pārsniedz USD 200 miljardus, bet ir mazāks par USD 1 000 miljardiem;

| | EUR 20 000, ja IKP ir mazāks par USD 200 miljardiem; |
| --- | --- |

EUR 20 000, ja IKP ir mazāks par USD 200 miljardiem;

| c) | gada finanšu iemaksa, kas ir EUR 150 000 gadā un ko ECRIN-ERIC maksā dalībvalsts, kurā ir ECRIN-ERIC juridiskā adrese (19. pants). |
| --- | --- |

c)

gada finanšu iemaksa, kas ir EUR 150 000 gadā un ko ECRIN-ERIC maksā dalībvalsts, kurā ir ECRIN-ERIC juridiskā adrese (19. pants).

| 4. | ECRIN-ERIC dalībnieki gada budžetā veic šo statūtu III pielikuma 3. punkta a) un b) apakšpunktā noteikto vietējo iemaksu un pamatiemaksu. |
| --- | --- |

4.

ECRIN-ERIC dalībnieki gada budžetā veic šo statūtu III pielikuma 3. punkta a) un b) apakšpunktā noteikto vietējo iemaksu un pamatiemaksu.

| 5. | ECRIN-ERIC novērotāji gada budžetā veic šo statūtu III pielikuma 3. punkta a) apakšpunktā noteikto vietējo iemaksu. |
| --- | --- |

5.

ECRIN-ERIC novērotāji gada budžetā veic šo statūtu III pielikuma 3. punkta a) apakšpunktā noteikto vietējo iemaksu.

| 6. | Zinātniskie partneri no valstīm, kas nav ECRIN-ERIC dalībnieki vai novērotāji, maksā ECRIN-ERIC iemaksas, kas noteiktas noslēgtajā partnerības nolīgumā un ar ko sedz Eiropas korespondenta algu un saistītos darbības izdevumus. |
| --- | --- |

6.

Zinātniskie partneri no valstīm, kas nav ECRIN-ERIC dalībnieki vai novērotāji, maksā ECRIN-ERIC iemaksas, kas noteiktas noslēgtajā partnerības nolīgumā un ar ko sedz Eiropas korespondenta algu un saistītos darbības izdevumus.

| 7. | Eiropas korespondentu var norīkot darbā ECRIN-ERIC, nosakot, ka tas strādā ECRIN-ERIC pakļautībā un ir funkcionāli saistīts ar valsts mezglu. Šādu korespondentu izvēlas, pamatojoties uz iekšējā reglamentā paredzētajām vadlīnijām, un tas jāapstiprina gan ECRIN-ERIC, gan attiecīgi dalībniekam, novērotājam vai partnerim. Ja neizdodas atrast piemērotu kandidātu, attiecīgais dalībnieks, novērotājs vai partneris nodrošina ECRIN-ERIC finansējumu, lai tas varētu pieņemt korespondentu darbā tieši. |
| --- | --- |

7.

Eiropas korespondentu var norīkot darbā ECRIN-ERIC, nosakot, ka tas strādā ECRIN-ERIC pakļautībā un ir funkcionāli saistīts ar valsts mezglu. Šādu korespondentu izvēlas, pamatojoties uz iekšējā reglamentā paredzētajām vadlīnijām, un tas jāapstiprina gan ECRIN-ERIC, gan attiecīgi dalībniekam, novērotājam vai partnerim. Ja neizdodas atrast piemērotu kandidātu, attiecīgais dalībnieks, novērotājs vai partneris nodrošina ECRIN-ERIC finansējumu, lai tas varētu pieņemt korespondentu darbā tieši.

| 8. | ECRIN-ERIC jāsaņem gada iemaksas, kad tas izsaka aicinājumus saskaņā ar apstiprinātajiem attiecīgā finanšu gada grafikiem. Par novēlotām iemaksām atbilstīgi iekšējam reglamentam piemēro procentus, pamatojoties uz Oficiālajā Vēstnesī publicētajām Eiropas Centrālās bankas procentu likmēm. |
| --- | --- |

8.

ECRIN-ERIC jāsaņem gada iemaksas, kad tas izsaka aicinājumus saskaņā ar apstiprinātajiem attiecīgā finanšu gada grafikiem. Par novēlotām iemaksām atbilstīgi iekšējam reglamentam piemēro procentus, pamatojoties uz Oficiālajā Vēstnesī publicētajām Eiropas Centrālās bankas procentu likmēm.

| 9. | Uzņemot jaunus dalībniekus, budžetu koriģē saskaņā ar principu, ka, piesaistot jaunu dalībnieku, pamatdarbinieku kopējo budžetu palielina par 50 % no paredzētās jaunā dalībnieka pamatiemaksas. Atlikušos 50 % izmanto, lai samazinātu dalībnieku iemaksas proporcionāli to pamatiemaksas apmēram. |
| --- | --- |

9.

Uzņemot jaunus dalībniekus, budžetu koriģē saskaņā ar principu, ka, piesaistot jaunu dalībnieku, pamatdarbinieku kopējo budžetu palielina par 50 % no paredzētās jaunā dalībnieka pamatiemaksas. Atlikušos 50 % izmanto, lai samazinātu dalībnieku iemaksas proporcionāli to pamatiemaksas apmēram.

| 10. | Paredzētās dalībnieku iemaksas par 2014. gadu (paredzētā kopējā gada iemaksa – EUR 1 700 000): | Vācija: EUR 338 636; |
| --- | --- | --- |

10.

Paredzētās dalībnieku iemaksas par 2014. gadu (paredzētā kopējā gada iemaksa – EUR 1 700 000):

Vācija: EUR 338 636;

| | Spānija: EUR 338 636; |
| --- | --- |

Spānija: EUR 338 636;

| | Francija: EUR 488 636; |
| --- | --- |

Francija: EUR 488 636;

| | Itālija: EUR 338 636; |
| --- | --- |

Itālija: EUR 338 636;

| | Portugāle: EUR 195 454. |
| --- | --- |

Portugāle: EUR 195 454.

---

III Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 5.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/21

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 261/12/COL

(2012. gada 4. jūlijs)

par pasākumiem pašvaldības nodokļu jomā, nekustamā īpašuma pārdošanu un elektroenerģijas pārdošanu uzņēmumam Verne (Islande)

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (“IESTĀDE”),

ŅEMOT VĒRĀ Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”), jo īpaši tā 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu,

ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (“Uzraudzības un Tiesas nolīgums”), jo īpaši tā 24. pantu,

ŅEMOT VĒRĀ Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokolu (“3. protokols”), jo īpaši tā I daļas 1. panta 2. punktu un II daļas 4. panta 4. punktu, 6. pantu, 7. panta 5. punktu un 8. pantu,

PĒC AICINĀJUMA ieinteresētajām personām iesniegt apsvērumus saskaņā ar minētajiem noteikumiem (1),

tā kā:

I.   FAKTI

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Pēc pirmspaziņošanas apspriedēm Islandes iestādes 2010. gada 1. septembrī saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu paziņoja Iestādei par valsts atbalstu saistībā ar datu centra būvniecību Reykjanesbær pašvaldībā (“pašvaldība” vai “Reykjanesbær”), nosūtot vēstuli, kuru Iestāde saņēma un reģistrēja tajā pašā dienā (pasākums Nr. 568140). Paziņojums attiecās uz atbrīvojumiem no nodokļiem un maksājumiem, kas tika noteikti saistībā ar uzņēmuma Verne Holdings ehf. (“Verne”) veikto datu centra (“datu centrs”) būvniecību saskaņā ar aktu Nr. 57/2010 un 2009. gada 23. oktobrī parafēto nolīgumu (“Ieguldījumu nolīgums”). |
| --- | --- |

(1)

Pēc pirmspaziņošanas apspriedēm Islandes iestādes 2010. gada 1. septembrī saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu paziņoja Iestādei par valsts atbalstu saistībā ar datu centra būvniecību Reykjanesbær pašvaldībā (“pašvaldība” vai “Reykjanesbær”), nosūtot vēstuli, kuru Iestāde saņēma un reģistrēja tajā pašā dienā (pasākums Nr. 568140). Paziņojums attiecās uz atbrīvojumiem no nodokļiem un maksājumiem, kas tika noteikti saistībā ar uzņēmuma Verne Holdings ehf. (“Verne”) veikto datu centra (“datu centrs”) būvniecību saskaņā ar aktu Nr. 57/2010 un 2009. gada 23. oktobrī parafēto nolīgumu (“Ieguldījumu nolīgums”).

| (2) | Pēc vairākkārtējas sarakstes (2) Iestāde 2010. gada 3. novembra vēstulē (pasākums Nr. 573997) paziņoja Islandes iestādēm par savu lēmumu sākt 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktā paredzēto oficiālo izmeklēšanas procedūru par atbalstu saistībā ar uzņēmuma Verne Datu centru. |
| --- | --- |

(2)

Pēc vairākkārtējas sarakstes (2) Iestāde 2010. gada 3. novembra vēstulē (pasākums Nr. 573997) paziņoja Islandes iestādēm par savu lēmumu sākt 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktā paredzēto oficiālo izmeklēšanas procedūru par atbalstu saistībā ar uzņēmuma Verne Datu centru.

| (3) | Iestādes Lēmumu Nr. 418/10/COL sākt procedūru (“lēmums par procedūras sākšanu”) publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ papildinājumā (3). Iestāde aicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus par lēmumu. Ieinteresētās personas šādus apsvērumus neiesniedza. |
| --- | --- |

(3)

Iestādes Lēmumu Nr. 418/10/COL sākt procedūru (“lēmums par procedūras sākšanu”) publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ papildinājumā (3). Iestāde aicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus par lēmumu. Ieinteresētās personas šādus apsvērumus neiesniedza.

| (4) | Iestāde 2010. gada 23. novembra, 2011. gada 4. janvāra, 18. janvāra un 2. februāra vēstulē (pasākums Nr. 578499, Nr. 582634, Nr. 583705 un Nr. 585546) piekrita Islandes iestāžu prasībām pagarināt termiņu apsvērumu iesniegšanai par lēmumu. |
| --- | --- |

(4)

Iestāde 2010. gada 23. novembra, 2011. gada 4. janvāra, 18. janvāra un 2. februāra vēstulē (pasākums Nr. 578499, Nr. 582634, Nr. 583705 un Nr. 585546) piekrita Islandes iestāžu prasībām pagarināt termiņu apsvērumu iesniegšanai par lēmumu.

| (5) | Islandes iestādes savus apsvērumus iesniedza 2011. gada 28. februāra vēstulē (pasākums Nr. 589033). Iestāde 2011. gada 12. aprīlī no Islandes iestādēm saņēma papildu informāciju (pasākums Nr. 594276). |
| --- | --- |

(5)

Islandes iestādes savus apsvērumus iesniedza 2011. gada 28. februāra vēstulē (pasākums Nr. 589033). Iestāde 2011. gada 12. aprīlī no Islandes iestādēm saņēma papildu informāciju (pasākums Nr. 594276).

| (6) | Lietu apsprieda Iestādes un Islandes iestāžu pārstāvju sanāksmē, kura 2011. gada 27. maijā notika Briselē un pēc kuras Iestāde 2011. gada 1. jūnijā nosūtīja e-pasta vēstuli (pasākums Nr. 599862). Vēlāk Islandes iestādes iesniedza informāciju divās vēstulēs — 2011. gada 21. jūnija vēstulē (pasākums Nr. 601641) un 2011. gada 27. jūnija vēstulē (pasākums Nr. 602133). |
| --- | --- |

(6)

Lietu apsprieda Iestādes un Islandes iestāžu pārstāvju sanāksmē, kura 2011. gada 27. maijā notika Briselē un pēc kuras Iestāde 2011. gada 1. jūnijā nosūtīja e-pasta vēstuli (pasākums Nr. 599862). Vēlāk Islandes iestādes iesniedza informāciju divās vēstulēs — 2011. gada 21. jūnija vēstulē (pasākums Nr. 601641) un 2011. gada 27. jūnija vēstulē (pasākums Nr. 602133).

| (7) | Turklāt valsts elektroenerģijas uzņēmums (Landsvirkjun) 2011. gada 20. jūnija vēstulē, kuru Iestāde saņēma 2011. gada 23. jūnijā (pasākums Nr. 601937), un vēstulē, kuru Iestāde saņēma 2012. gada 16. janvārī (pasākums Nr. 621366), iesniedza atsevišķu papildu informāciju. |
| --- | --- |

(7)

Turklāt valsts elektroenerģijas uzņēmums (Landsvirkjun) 2011. gada 20. jūnija vēstulē, kuru Iestāde saņēma 2011. gada 23. jūnijā (pasākums Nr. 601937), un vēstulē, kuru Iestāde saņēma 2012. gada 16. janvārī (pasākums Nr. 621366), iesniedza atsevišķu papildu informāciju.

| (8) | Islandes iestādes 2011. gada 28. septembra vēstulē (pasākums Nr. 609826) atsauca savu paziņojumu par atbalsta pasākumiem Datu centra būvniecībai. Pēc tam Iestāde iesniedza 2011. gada 4. oktobra vēstuli (pasākums Nr. 609991), atzīstot paziņojuma atsaukšanu un informējot Islandes iestādes, ka tā saskaņā ar 3. protokola II daļas 8. panta 2. punktu slēgs oficiālo izmeklēšanu par attiecīgajiem pasākumiem, tomēr tā precizēja, ka tā turpinās izmeklēšanu par pasākumiem, kas bija paredzēti saskaņā ar konkrētiem nolīgumiem, kuri bija parakstīti ar Verne saistībā ar plānoto datu centru un vēl joprojām ir spēkā. |
| --- | --- |

(8)

Islandes iestādes 2011. gada 28. septembra vēstulē (pasākums Nr. 609826) atsauca savu paziņojumu par atbalsta pasākumiem Datu centra būvniecībai. Pēc tam Iestāde iesniedza 2011. gada 4. oktobra vēstuli (pasākums Nr. 609991), atzīstot paziņojuma atsaukšanu un informējot Islandes iestādes, ka tā saskaņā ar 3. protokola II daļas 8. panta 2. punktu slēgs oficiālo izmeklēšanu par attiecīgajiem pasākumiem, tomēr tā precizēja, ka tā turpinās izmeklēšanu par pasākumiem, kas bija paredzēti saskaņā ar konkrētiem nolīgumiem, kuri bija parakstīti ar Verne saistībā ar plānoto datu centru un vēl joprojām ir spēkā.

| (9) | Islandes iestādes 2011. gada 25. oktobra vēstulē (pasākums Nr. 613209) iesniedza informāciju, atbildot uz iepriekšminēto Iestādes 2011. gada 4. oktobra vēstuli. Vēlāk Islandes iestādes 2012. gada 30. aprīļa e-pasta vēstulē iesniedza papildu informāciju (pasākums Nr. 633398). |
| --- | --- |

(9)

Islandes iestādes 2011. gada 25. oktobra vēstulē (pasākums Nr. 613209) iesniedza informāciju, atbildot uz iepriekšminēto Iestādes 2011. gada 4. oktobra vēstuli. Vēlāk Islandes iestādes 2012. gada 30. aprīļa e-pasta vēstulē iesniedza papildu informāciju (pasākums Nr. 633398).

| (10) | Visbeidzot, pēc īsas apspriešanās par lietu Islandes iestāžu un Iestādes pārstāvju 2012. gada 2. maija sanāksmē Briselē Islandes iestādes attiecīgi 2012. gada 14. maija un 24. maija e-pasta vēstulē iesniedza papildu precizējumus (pasākums Nr. 634340 un Nr. 635757) un 2012. gada 1. jūnija e-pasta vēstulē —papildu dokumentus (pasākums Nr. 636529). |
| --- | --- |

(10)

Visbeidzot, pēc īsas apspriešanās par lietu Islandes iestāžu un Iestādes pārstāvju 2012. gada 2. maija sanāksmē Briselē Islandes iestādes attiecīgi 2012. gada 14. maija un 24. maija e-pasta vēstulē iesniedza papildu precizējumus (pasākums Nr. 634340 un Nr. 635757) un 2012. gada 1. jūnija e-pasta vēstulē —papildu dokumentus (pasākums Nr. 636529).

2.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

2.1.   Atbalsta saņēmējs

| (11) | Verne Holdings ehf. ir privātuzņēmums, kas tika reģistrēts Islandē 2007. gada jūnijā. Uzņēmumam Verne Holdings ehf. pilnīgi pieder trīs meitas sabiedrības, proti, Amerikas Savienotajās Valstīs reģistrētā sabiedrība Verne Global, Inc., Apvienotajā Karalistē reģistrētā sabiedrība Verne Global Ltd. un Islandē 2008. gada martā reģistrētā sabiedrība Verne Real Estate ehf
   (4). |
| --- | --- |

(11)

Verne Holdings ehf. ir privātuzņēmums, kas tika reģistrēts Islandē 2007. gada jūnijā. Uzņēmumam Verne Holdings ehf. pilnīgi pieder trīs meitas sabiedrības, proti, Amerikas Savienotajās Valstīs reģistrētā sabiedrība Verne Global, Inc., Apvienotajā Karalistē reģistrētā sabiedrība Verne Global Ltd. un Islandē 2008. gada martā reģistrētā sabiedrība Verne Real Estate ehf
   (4).

| (12) | Saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju Verne Holdings ehf. pieder vairākiem mazākuma akcionāriem, un divi lielākie no šiem akcionāriem ir Novator, kas ir globāla mēroga ieguldītājs, un Teha Investments S.a.r.l. Turklāt saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju valdei pieder ievērojama Verne Holdings ehf. daļa. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju Verne Holdings ehf. pieder vairākiem mazākuma akcionāriem, un divi lielākie no šiem akcionāriem ir Novator, kas ir globāla mēroga ieguldītājs, un Teha Investments S.a.r.l. Turklāt saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju valdei pieder ievērojama Verne Holdings ehf. daļa.

2.2.   Noslēgtie nolīgumi

| (13) | Saskaņā ar vēlāk atsaukto paziņojumu Islandes iestādes atbilstīgi Iestādes Pamatnostādnēm par atbalstu reģionālajai attīstībai (“Reģionālā atbalsta pamatnostādnes”) plānoja sniegt atbalstu Verne datu centra būvniecībai reģionā, kas saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu var pretendēt uz reģionālo atbalstu, lai atbilstīgi Ieguldījumu nolīgumam dažādu atbrīvojumu veidā no valdības un pašvaldības nodokļiem veicinātu reģionālo attīstību. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar vēlāk atsaukto paziņojumu Islandes iestādes atbilstīgi Iestādes Pamatnostādnēm par atbalstu reģionālajai attīstībai (“Reģionālā atbalsta pamatnostādnes”) plānoja sniegt atbalstu Verne datu centra būvniecībai reģionā, kas saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu var pretendēt uz reģionālo atbalstu, lai atbilstīgi Ieguldījumu nolīgumam dažādu atbrīvojumu veidā no valdības un pašvaldības nodokļiem veicinātu reģionālo attīstību.

| (14) | Islandes iestāžu un uzņēmuma Verne pārstāvju apspriedes, kas sākās 2008. gada nogalē (5) (pēc Islandes finanšu krīzes sākuma 2008. gada oktobrī), noslēdzās ar nolīgumu, kas uzņēmumam Verne nodrošināja dažādus atbrīvojumus no nodokļiem, proti, Ieguldījumu nolīgumu. Saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju saprašanās memoranda par Ieguldījumu nolīgumu projekta galīgo redakciju apstiprināja 2009. gada aprīlī, tomēr memorandu neparakstīja. Ieguldījumu nolīgumu noslēdza vēlāk, 2009. gada 23. oktobrī, kad to parafēja uzņēmuma Verne izpilddirektors un Rūpniecības ministriju pārstāvošs ierēdnis (6). Ieguldījumu nolīguma stāšanās spēkā bija atkarīga no Parlamenta atļaujas, kā arī uzņēmuma Verne direktoru valžu un Iestādes apstiprinājuma. Islandes Parlamentā 2009. gada 12. decembrī iesniedza likumprojektu, ar kuru Islandes iestādēm sniedz atļauju noslēgt Ieguldījumu nolīgumu ar Verne. Islandes Parlaments 2010. gada 7. jūnijā pieņēma aktu Nr. 57/2010 (“Verne aktu”), atļaujot Rūpniecības ministrijai Islandes iestāžu vārdā noslēgt Ieguldījumu nolīgumu ar uzņēmumu Verne, lai cita starpā paredzētu dažādus nodokļu un maksājumu atvieglojumus saistībā ar datu centra būvniecību (7). |
| --- | --- |

(14)

Islandes iestāžu un uzņēmuma Verne pārstāvju apspriedes, kas sākās 2008. gada nogalē (5) (pēc Islandes finanšu krīzes sākuma 2008. gada oktobrī), noslēdzās ar nolīgumu, kas uzņēmumam Verne nodrošināja dažādus atbrīvojumus no nodokļiem, proti, Ieguldījumu nolīgumu. Saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju saprašanās memoranda par Ieguldījumu nolīgumu projekta galīgo redakciju apstiprināja 2009. gada aprīlī, tomēr memorandu neparakstīja. Ieguldījumu nolīgumu noslēdza vēlāk, 2009. gada 23. oktobrī, kad to parafēja uzņēmuma Verne izpilddirektors un Rūpniecības ministriju pārstāvošs ierēdnis (6). Ieguldījumu nolīguma stāšanās spēkā bija atkarīga no Parlamenta atļaujas, kā arī uzņēmuma Verne direktoru valžu un Iestādes apstiprinājuma. Islandes Parlamentā 2009. gada 12. decembrī iesniedza likumprojektu, ar kuru Islandes iestādēm sniedz atļauju noslēgt Ieguldījumu nolīgumu ar Verne. Islandes Parlaments 2010. gada 7. jūnijā pieņēma aktu Nr. 57/2010 (“Verne aktu”), atļaujot Rūpniecības ministrijai Islandes iestāžu vārdā noslēgt Ieguldījumu nolīgumu ar uzņēmumu Verne, lai cita starpā paredzētu dažādus nodokļu un maksājumu atvieglojumus saistībā ar datu centra būvniecību (7).

| (15) | Islandes iestādes 2011. gada 28. septembrī informēja Iestādi, ka Ieguldījumu nolīgums ir atcelts. |
| --- | --- |

(15)

Islandes iestādes 2011. gada 28. septembrī informēja Iestādi, ka Ieguldījumu nolīgums ir atcelts.

| (16) | Tomēr Islandes iestāžu 2011. gada 25. oktobra vēstulē (8) bija paskaidrots, ka “vienīgā priekšrocība, kas jau ir stājusies spēkā, ir Reykjanesbær pašvaldības veiktā atbrīvošana no pašvaldības nodokļiem atbilstīgi Nolīguma par licencēšanu un maksājumiem noteikumiem” (9). Nolīgumu parakstīja 2009. gada 4. novembrī. Tomēr Islandes iestādes paskaidroja, ka pasākumi stājās spēkā 2009. gada sākumā (10). Tāpēc valsts atbalsta novērtējumā konkrētajā gadījumā izvērtē šajā nolīgumā paredzētos atvieglojumus attiecībā uz šādiem pašvaldības nodokļiem un maksājumiem:






  — | pašvaldības īpašuma nodokli; |
| --- | --- | --- |

(16)

Tomēr Islandes iestāžu 2011. gada 25. oktobra vēstulē (8) bija paskaidrots, ka “vienīgā priekšrocība, kas jau ir stājusies spēkā, ir Reykjanesbær pašvaldības veiktā atbrīvošana no pašvaldības nodokļiem atbilstīgi Nolīguma par licencēšanu un maksājumiem noteikumiem” (9). Nolīgumu parakstīja 2009. gada 4. novembrī. Tomēr Islandes iestādes paskaidroja, ka pasākumi stājās spēkā 2009. gada sākumā (10). Tāpēc valsts atbalsta novērtējumā konkrētajā gadījumā izvērtē šajā nolīgumā paredzētos atvieglojumus attiecībā uz šādiem pašvaldības nodokļiem un maksājumiem:

—

pašvaldības īpašuma nodokli;

| — | pašvaldības ceļu būvniecības nodokli. |
| --- | --- |

—

pašvaldības ceļu būvniecības nodokli.

| (17) | Turklāt šā lēmuma ietvaros novērtē valsts atbalsta pastāvēšanu saistībā ar pasākumiem, kas ir paredzēti turpmāk norādītajos nolīgumos, kurus Verne parakstīja 2008. gadā un kuri stājās spēkā 2009. gadā un nav atcelti:






  — | “Nekustamā īpašuma iegādes nolīgumā” (noslēgts ar Finanšu ministriju); |
| --- | --- | --- |

(17)

Turklāt šā lēmuma ietvaros novērtē valsts atbalsta pastāvēšanu saistībā ar pasākumiem, kas ir paredzēti turpmāk norādītajos nolīgumos, kurus Verne parakstīja 2008. gadā un kuri stājās spēkā 2009. gadā un nav atcelti:

—

“Nekustamā īpašuma iegādes nolīgumā” (noslēgts ar Finanšu ministriju);

| — | “Zemes nomas nolīgumā” un “Papildu nomas nolīgumā” (noslēgts ar Finanšu ministriju); |
| --- | --- |

—

“Zemes nomas nolīgumā” un “Papildu nomas nolīgumā” (noslēgts ar Finanšu ministriju);

| — | “Līgumā par elektroenerģiju” (noslēgts ar Landsvirkjun). |
| --- | --- |

—

“Līgumā par elektroenerģiju” (noslēgts ar Landsvirkjun).

| (18) | Novērtējamie nolīgumi un pasākumi ir plašāk aprakstīti turpmāk tekstā 3. iedaļā. |
| --- | --- |

(18)

Novērtējamie nolīgumi un pasākumi ir plašāk aprakstīti turpmāk tekstā 3. iedaļā.

| (19) | Turklāt Verne2008. gada 26. februārī noslēdza nolīgumu ar Farice par frekvenču joslas platumu. Islandes iestādes paskaidroja, ka šis nolīgums tika atcelts. |
| --- | --- |

(19)

Turklāt Verne2008. gada 26. februārī noslēdza nolīgumu ar Farice par frekvenču joslas platumu. Islandes iestādes paskaidroja, ka šis nolīgums tika atcelts.

2.3.   Īss projekta, teritorijas un agrākās militārās zonas apraksts

| (20) | Sākotnēji Verne plānoja trīs posmos septiņu gadu laikā izveidot augsta drošības līmeņa un augstas jaudas blīvuma vairumtirdzniecības datu centra objektu Reykjanesbær, kas atrodas Islandes dienvidrietumu daļā, proti, datu centru (11). |
| --- | --- |

(20)

Sākotnēji Verne plānoja trīs posmos septiņu gadu laikā izveidot augsta drošības līmeņa un augstas jaudas blīvuma vairumtirdzniecības datu centra objektu Reykjanesbær, kas atrodas Islandes dienvidrietumu daļā, proti, datu centru (11).

| (21) | Saskaņā ar Verne sākotnējiem plāniem kopējās ieguldījumu izmaksas par visu projektu 2010. gadā tika lēstas 726 miljonu ASV dolāru apmērā (12). |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Verne sākotnējiem plāniem kopējās ieguldījumu izmaksas par visu projektu 2010. gadā tika lēstas 726 miljonu ASV dolāru apmērā (12).

| (22) | Tā kā ekonomiskā situācija Islandē mainījās, šos plānus vēlāk atcēla, un 2011. gada 23. septembrī anulēja 2009. gada 23. oktobrī noslēgto Ieguldījumu nolīgumu. Saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju 2011. gada 25. oktobrīVerne“ar Islandes iestādēm parakstīja grozītu ieguldījumu plānu atbilstīgi Vispārējai atbalsta ieguldījumu shēmai” (13). Saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju grozītajā ieguldījumu plānā ir paredzēti ieguldījumi, kas varētu pārsniegt 675 miljonus ASV dolāru papildus sākotnējam ieguldījumam. Plašsaziņas līdzekļos ir sniegta informācija, ka pirmais posms jau ir stājies spēkā un oficiāli sākās 2012. gada februārī (14), paziņojot par pirmajiem klientiem. |
| --- | --- |

(22)

Tā kā ekonomiskā situācija Islandē mainījās, šos plānus vēlāk atcēla, un 2011. gada 23. septembrī anulēja 2009. gada 23. oktobrī noslēgto Ieguldījumu nolīgumu. Saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju 2011. gada 25. oktobrīVerne“ar Islandes iestādēm parakstīja grozītu ieguldījumu plānu atbilstīgi Vispārējai atbalsta ieguldījumu shēmai” (13). Saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju grozītajā ieguldījumu plānā ir paredzēti ieguldījumi, kas varētu pārsniegt 675 miljonus ASV dolāru papildus sākotnējam ieguldījumam. Plašsaziņas līdzekļos ir sniegta informācija, ka pirmais posms jau ir stājies spēkā un oficiāli sākās 2012. gada februārī (14), paziņojot par pirmajiem klientiem.

| (23) | Saskaņā ar sākotnējo ieguldījumu plānu Verne2008. gada 26. februārī attiecīgajā teritorijā Valhallarbraut, kas atrodas Reykjanesbær, iegādājās piecas ēkas, kuru kopējā platība ir 31 000 kvadrātmetru. Divas no tām ir lielas noliktavas, kuru platība ir 11 064 kvadrātmetri un 16606 kvadrātmetri, un plašāks šo ēku apraksts ir sniegts turpmāk tekstā 3.2. iedaļā (15). Sākotnēji Verne plānoja nojaukt (16) trīs mazākās ēkas. |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar sākotnējo ieguldījumu plānu Verne2008. gada 26. februārī attiecīgajā teritorijā Valhallarbraut, kas atrodas Reykjanesbær, iegādājās piecas ēkas, kuru kopējā platība ir 31 000 kvadrātmetru. Divas no tām ir lielas noliktavas, kuru platība ir 11 064 kvadrātmetri un 16606 kvadrātmetri, un plašāks šo ēku apraksts ir sniegts turpmāk tekstā 3.2. iedaļā (15). Sākotnēji Verne plānoja nojaukt (16) trīs mazākās ēkas.

| (24) | Verne un Islandes Finanšu ministrija 2008. gada 9. maijā uz 99 gadiem noslēdza atsevišķu zemes nomas nolīgumu par 9,6 hektārus lielu platību (17). |
| --- | --- |

(24)

Verne un Islandes Finanšu ministrija 2008. gada 9. maijā uz 99 gadiem noslēdza atsevišķu zemes nomas nolīgumu par 9,6 hektārus lielu platību (17).

| (25) | Teritorija atrodas Valhallarbraut 868, Reykjanesbær, līdzās starptautiskajai lidostai Keflavík
   (18). Tā ir daļa no agrākās Amerikas Savienoto Valstu militārās bāzes. Islandes valsts 1951. gadā noslēdza aizsardzības nolīgumu ar Amerikas Savienotajām Valstīm, piešķirot ASV Jūras kara flotei zemi, tostarp starptautiskās lidostas teritoriju, militārās bāzes iekārtošanai. ASV Jūras kara flote 2006. gadā atstāja Islandi un nodeva teritoriju ar tajā uzceltajām ēkām Islandes valstij. Islandes Parlaments 2006. gada decembrī pieņēma aktu Nr. 176/2006, kurā bija izklāstīts regulējums attiecībā uz šo teritoriju, noteiktas lidostas teritorijas robežas (A zona) (19), drošības zona, kas bija paredzēta aizsardzības mērķiem (B zona), un, visbeidzot, zona civilam lietojumam (C zona). C zonas kopējā teritorija ir 59,7 km2. |
| --- | --- |

(25)

Teritorija atrodas Valhallarbraut 868, Reykjanesbær, līdzās starptautiskajai lidostai Keflavík
   (18). Tā ir daļa no agrākās Amerikas Savienoto Valstu militārās bāzes. Islandes valsts 1951. gadā noslēdza aizsardzības nolīgumu ar Amerikas Savienotajām Valstīm, piešķirot ASV Jūras kara flotei zemi, tostarp starptautiskās lidostas teritoriju, militārās bāzes iekārtošanai. ASV Jūras kara flote 2006. gadā atstāja Islandi un nodeva teritoriju ar tajā uzceltajām ēkām Islandes valstij. Islandes Parlaments 2006. gada decembrī pieņēma aktu Nr. 176/2006, kurā bija izklāstīts regulējums attiecībā uz šo teritoriju, noteiktas lidostas teritorijas robežas (A zona) (19), drošības zona, kas bija paredzēta aizsardzības mērķiem (B zona), un, visbeidzot, zona civilam lietojumam (C zona). C zonas kopējā teritorija ir 59,7 km2.

| (26) | Lai valsts vārdā pārvaldītu C zonā ietilpstošo nekustamo īpašumu un pēc iespējas ātrāk sāktu peļņu nesošu teritorijas civilu lietojumu, 2006. gada 24. oktobrī tika izveidota īpaša struktūra — Keflavík Lidostas attīstības korporācija (KADECO) (Þróunarfélag Keflavíkur ehf.), kas pilnībā pieder Islandes valstij (20). KADECO darbojas kā sabiedrība ar ierobežotu atbildību, tomēr konkrētu likumu, tostarp likuma par publisko iepirkumu, izpratnē tiek uzskatīta par valsts uzņēmumu, kā noteikts nolīgumā par pakalpojumiem, kuru KADECO un Finanšu ministrija parakstīja 2006. gada 8. decembrī (“Nolīgums par pakalpojumiem”) (21). Vienīgā KADECO funkcija ir noteiktajā teritorijā (C zonā) ietilpstošā nekustamā īpašuma attīstīšana, pārvaldība un pārdošana/noma. |
| --- | --- |

(26)

Lai valsts vārdā pārvaldītu C zonā ietilpstošo nekustamo īpašumu un pēc iespējas ātrāk sāktu peļņu nesošu teritorijas civilu lietojumu, 2006. gada 24. oktobrī tika izveidota īpaša struktūra — Keflavík Lidostas attīstības korporācija (KADECO) (Þróunarfélag Keflavíkur ehf.), kas pilnībā pieder Islandes valstij (20). KADECO darbojas kā sabiedrība ar ierobežotu atbildību, tomēr konkrētu likumu, tostarp likuma par publisko iepirkumu, izpratnē tiek uzskatīta par valsts uzņēmumu, kā noteikts nolīgumā par pakalpojumiem, kuru KADECO un Finanšu ministrija parakstīja 2006. gada 8. decembrī (“Nolīgums par pakalpojumiem”) (21). Vienīgā KADECO funkcija ir noteiktajā teritorijā (C zonā) ietilpstošā nekustamā īpašuma attīstīšana, pārvaldība un pārdošana/noma.

| (27) | Saskaņā ar akta Nr. 176/2006 5. pantu tiesiskais regulējums par nodokļiem un maksājumiem attiecas uz visām A zonā un C zonā ietilpstošajām teritorijām, līdzko tās ir nodotas civilā lietojumā, pamatojoties uz nolīgumu par pārdošanu vai nomu. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar akta Nr. 176/2006 5. pantu tiesiskais regulējums par nodokļiem un maksājumiem attiecas uz visām A zonā un C zonā ietilpstošajām teritorijām, līdzko tās ir nodotas civilā lietojumā, pamatojoties uz nolīgumu par pārdošanu vai nomu.

Image

3.   NOVĒRTĒJAMIE PASĀKUMI

3.1.   Ievads

| (28) | Pasākumi, par kuriem sākotnēji ziņoja Islandes iestādes un kuri pēc to ieskatiem ietvēra valsts atbalstu, bija šādi:






  1) | uzņēmumu ienākuma nodokļa likme; |
| --- | --- | --- |

(28)

Pasākumi, par kuriem sākotnēji ziņoja Islandes iestādes un kuri pēc to ieskatiem ietvēra valsts atbalstu, bija šādi:

1)

uzņēmumu ienākuma nodokļa likme;

| 2) | amortizācijas noteikumi; |
| --- | --- |

2)

amortizācijas noteikumi;

| 3) | rūpniecības un tirgus maksas; |
| --- | --- |

3)

rūpniecības un tirgus maksas;

| 4) | zīmognodevas; |
| --- | --- |

4)

zīmognodevas;

| 5) | zonējuma maksa; |
| --- | --- |

5)

zonējuma maksa;

| 6) | ievedmuitas nodokļi; |
| --- | --- |

6)

ievedmuitas nodokļi;

| 7) | PVN maksājuma atlikšana importam un elektroenerģijai; |
| --- | --- |

7)

PVN maksājuma atlikšana importam un elektroenerģijai;

| 8) | drošības kontroles maksājums attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu; |
| --- | --- |

8)

drošības kontroles maksājums attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu;

| 9) | neto vērtības nodokļa garantija; |
| --- | --- |

9)

neto vērtības nodokļa garantija;

| 10) | pašvaldības īpašuma nodoklis. |
| --- | --- |

10)

pašvaldības īpašuma nodoklis.

Šie pasākumi bija paredzēti Ieguldījumu nolīgumā un Verne aktā. Turklāt Ieguldījumu nolīgumā un Verne aktā bija minēts atbrīvojums no vienreizējā pašvaldības nodokļa:

| 11) | pašvaldības ceļu būvniecības nodoklis. |
| --- | --- |

11)

pašvaldības ceļu būvniecības nodoklis.

| (29) | Pašvaldība un Verne apsprieda gan pašvaldības īpašuma nodokli, gan pašvaldības ceļu būvniecības nodokli un par tiem vienojās, 2009. gada 4. novembrī noslēdzot






  — | Nolīgumu par licencēšanu un maksājumiem. |
| --- | --- | --- |

(29)

Pašvaldība un Verne apsprieda gan pašvaldības īpašuma nodokli, gan pašvaldības ceļu būvniecības nodokli un par tiem vienojās, 2009. gada 4. novembrī noslēdzot

—

Nolīgumu par licencēšanu un maksājumiem.

| (30) | Turklāt Islandes iestādes tiesiskās noteiktības nodrošināšanas nolūkā ziņoja par turpmāk minētajiem nolīgumiem, kuri pēc to ieskatiem neietver valsts atbalstu:






  — | Nekustamā īpašuma iegādes nolīgumu; |
| --- | --- | --- |

(30)

Turklāt Islandes iestādes tiesiskās noteiktības nodrošināšanas nolūkā ziņoja par turpmāk minētajiem nolīgumiem, kuri pēc to ieskatiem neietver valsts atbalstu:

—

Nekustamā īpašuma iegādes nolīgumu;

| — | Zemes nomas nolīgumu; |
| --- | --- |

—

Zemes nomas nolīgumu;

| — | Līgumu par elektroenerģiju. |
| --- | --- |

—

Līgumu par elektroenerģiju.

| (31) | Lēmums Nr. 418/10/COL par oficiālas izmeklēšanas procedūras sākšanu attiecās uz vienu papildu nolīgumu, kas vēlāk tika atcelts:






  — | ar Farice2008. gada 26. februārī noslēgto nolīgumu par frekvenču joslas platumu. |
| --- | --- | --- |

(31)

Lēmums Nr. 418/10/COL par oficiālas izmeklēšanas procedūras sākšanu attiecās uz vienu papildu nolīgumu, kas vēlāk tika atcelts:

—

ar Farice2008. gada 26. februārī noslēgto nolīgumu par frekvenču joslas platumu.

3.2.   Nekustamā īpašuma iegādes nolīgums

| (32) | Nekustamā īpašuma iegādes nolīgumu, kurā paredzēts, ka Verne no Islandes Finanšu ministrijas iegādājas piecas ēkas, parakstīja 2008. gada 26. februārī. Pirkuma cena bija 14,5 miljoni ASV dolāri, un to sadalīja 25 000 ASV dolāru lielā depozītā, ko samaksāja 2008. gada 26. februārī, un noslēdzošajā maksājumā, kas bija jāveic 2008. gada 26. martā. |
| --- | --- |

(32)

Nekustamā īpašuma iegādes nolīgumu, kurā paredzēts, ka Verne no Islandes Finanšu ministrijas iegādājas piecas ēkas, parakstīja 2008. gada 26. februārī. Pirkuma cena bija 14,5 miljoni ASV dolāri, un to sadalīja 25 000 ASV dolāru lielā depozītā, ko samaksāja 2008. gada 26. februārī, un noslēdzošajā maksājumā, kas bija jāveic 2008. gada 26. martā.

| (33) | Laikposmā no 1951. gada līdz 1958. gadam tika uzceltas piecas ēkas, kuras atrodas Valhallarbraut un kuras iegādājās Verne:








  1) | ēka Nr. 868 | NATO noliktava/rezervju uzglabāšanas ēka | 11 064 kvadrātmetri; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2) | ēka Nr. 869 | “Navy Exchange” noliktava | 16 606 kvadrātmetri; |
| 3) | ēka Nr. 872 | noliktava/dzesēšanas iekārta | 1 009 kvadrātmetri; |
| 4) | ēka Nr. 866 | noliktava | 782 kvadrātmetri; |
| 5) | ēka Nr. 864 | elektrostacija | 1 547 kvadrātmetri. |

(33)

Laikposmā no 1951. gada līdz 1958. gadam tika uzceltas piecas ēkas, kuras atrodas Valhallarbraut un kuras iegādājās Verne:

1)

ēka Nr. 868

NATO noliktava/rezervju uzglabāšanas ēka

11 064 kvadrātmetri;

2)

ēka Nr. 869

“Navy Exchange” noliktava

16 606 kvadrātmetri;

3)

ēka Nr. 872

noliktava/dzesēšanas iekārta

1 009 kvadrātmetri;

4)

ēka Nr. 866

noliktava

782 kvadrātmetri;

5)

ēka Nr. 864

elektrostacija

1 547 kvadrātmetri.

Image

| (34) | Dokuments par īpašumtiesību nodošanu tika parakstīts 2008. gada 9. maijā. Saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju Verne 2008. un 2009. gada laikā atjaunoja divas lielās noliktavas (ēku Nr. 868 un ēku Nr. 869) kā daļu no sākotnēji plānotā vairāku ēku centra (skatīt 2. attēlu) (22). |
| --- | --- |

(34)

Dokuments par īpašumtiesību nodošanu tika parakstīts 2008. gada 9. maijā. Saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju Verne 2008. un 2009. gada laikā atjaunoja divas lielās noliktavas (ēku Nr. 868 un ēku Nr. 869) kā daļu no sākotnēji plānotā vairāku ēku centra (skatīt 2. attēlu) (22).

| (35) | Nekustamā īpašuma iegādes nolīgumam pievienotais D pielikums ir Verne pasūtītais 2007. gada 29. novembra vides ziņojums (23). Ziņojumā ir aprakstītas divas būves, kas atrodas uz zemes papildus piecām ēkām, kuras Verne iegādājās 2008. gada 26. februārī, proti, neliela sadales stacija (ēka Nr. 867) un rezervju uzglabāšanas telts/noliktava (ēka Nr. 889) (24), kas celtas attiecīgi 1979. un 1985. gadā. Šīs būves nav minētas Nekustamo īpašumu iegādes nolīgumā, un šķiet, ka tās ir nojauktas/aizvāktas. |
| --- | --- |

(35)

Nekustamā īpašuma iegādes nolīgumam pievienotais D pielikums ir Verne pasūtītais 2007. gada 29. novembra vides ziņojums (23). Ziņojumā ir aprakstītas divas būves, kas atrodas uz zemes papildus piecām ēkām, kuras Verne iegādājās 2008. gada 26. februārī, proti, neliela sadales stacija (ēka Nr. 867) un rezervju uzglabāšanas telts/noliktava (ēka Nr. 889) (24), kas celtas attiecīgi 1979. un 1985. gadā. Šīs būves nav minētas Nekustamo īpašumu iegādes nolīgumā, un šķiet, ka tās ir nojauktas/aizvāktas.

Image

3.3.   Zemes nomas nolīgums un papildu nomas nolīgums

| (36) | Verne un Islandes Finanšu ministrija 2008. gada 9. maijā noslēdza atsevišķu Zemes nomas nolīgumu. Saskaņā ar šo nolīgumu Verne iznomāja 9,6 hektārus zemes kopā ar visu aprīkojumu, ierīcēm un uzlabojumiem, kas atrodas uz šīs zemes. Zeme, kura Islandes Zemesgrāmatā ir reģistrētā Valhallarbraut 868, Reykjanesbær, ar numuru 214247, atrodas agrākās Keflavík gaisa bāzes robežās, līdzās Keflavík Starptautiskajai lidostai, kā norādīts iepriekš (skatīt 4. attēlu). Visas piecas Verne nopirktās ēkas atrodas šajā teritorijā. Nomas laikā netika izmantota visa teritorija (skatīt 2. un 3. attēlu). |
| --- | --- |

(36)

Verne un Islandes Finanšu ministrija 2008. gada 9. maijā noslēdza atsevišķu Zemes nomas nolīgumu. Saskaņā ar šo nolīgumu Verne iznomāja 9,6 hektārus zemes kopā ar visu aprīkojumu, ierīcēm un uzlabojumiem, kas atrodas uz šīs zemes. Zeme, kura Islandes Zemesgrāmatā ir reģistrētā Valhallarbraut 868, Reykjanesbær, ar numuru 214247, atrodas agrākās Keflavík gaisa bāzes robežās, līdzās Keflavík Starptautiskajai lidostai, kā norādīts iepriekš (skatīt 4. attēlu). Visas piecas Verne nopirktās ēkas atrodas šajā teritorijā. Nomas laikā netika izmantota visa teritorija (skatīt 2. un 3. attēlu).

| (37) | Nomas līgums ir spēkā 99 gadus. Kopējā nomas maksa par teritoriju bija 0,8 ASV dolāri (80 ASV centi) par kvadrātmetru gadā, neparedzot cenas koriģēšanas klauzulu. Oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā Islandes iestādes informēja Iestādi, ka 2009. gada 30. jūnijā tika grozīti Zemes nomas nolīguma noteikumi, pašvaldībai un Verne parakstot nolīgumu, ar kuru tika mainīta nomas cena un atlikta nomas maksa (“Papildu nolīgums”). Tāpēc šajā gadījumā Iestāde izvērtē ar Papildu nolīgumu grozīto Zemes nomas nolīgumu. |
| --- | --- |

(37)

Nomas līgums ir spēkā 99 gadus. Kopējā nomas maksa par teritoriju bija 0,8 ASV dolāri (80 ASV centi) par kvadrātmetru gadā, neparedzot cenas koriģēšanas klauzulu. Oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā Islandes iestādes informēja Iestādi, ka 2009. gada 30. jūnijā tika grozīti Zemes nomas nolīguma noteikumi, pašvaldībai un Verne parakstot nolīgumu, ar kuru tika mainīta nomas cena un atlikta nomas maksa (“Papildu nolīgums”). Tāpēc šajā gadījumā Iestāde izvērtē ar Papildu nolīgumu grozīto Zemes nomas nolīgumu.

| (38) | Papildu nomas nolīgumā bija paredzēts, ka laikposmā līdz 2010. gada 1. aprīlim ir spēkā atbrīvojums no nomas maksas. Pārskatītā cena par gada nomu ir ISK 60 par kvadrātmetru, ko indeksē saskaņā ar Islandes būvniecības izmaksu indeksu. |
| --- | --- |

(38)

Papildu nomas nolīgumā bija paredzēts, ka laikposmā līdz 2010. gada 1. aprīlim ir spēkā atbrīvojums no nomas maksas. Pārskatītā cena par gada nomu ir ISK 60 par kvadrātmetru, ko indeksē saskaņā ar Islandes būvniecības izmaksu indeksu.

Image

3.4.   Nolīgums par licencēšanu un maksājumiem

| (39) | Verne un pašvaldība 2009. gada 4. novembrī parakstīja nolīgumu (“Nolīgums par licencēšanu un maksājumiem”), tostarp par tiesiskā regulējuma piemērošanas izņēmumiem saistībā ar






  — | pašvaldības īpašuma nodokli un |
| --- | --- | --- |

(39)

Verne un pašvaldība 2009. gada 4. novembrī parakstīja nolīgumu (“Nolīgums par licencēšanu un maksājumiem”), tostarp par tiesiskā regulējuma piemērošanas izņēmumiem saistībā ar

—

pašvaldības īpašuma nodokli un

| — | pašvaldības ceļu būvniecības nodokli. |
| --- | --- |

—

pašvaldības ceļu būvniecības nodokli.

| (40) | Nolīgumā par licencēšanu un maksājumiem attiecībā uz atbrīvojumiem nav noteikti nekādi laika ierobežojumi. |
| --- | --- |

(40)

Nolīgumā par licencēšanu un maksājumiem attiecībā uz atbrīvojumiem nav noteikti nekādi laika ierobežojumi.

| (41) | Saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju Nolīgums par licencēšanu un maksājumiem stājās spēkā 2009. gada sākumā, lai gan tika parakstīts tikai 2009. gada 4. novembrī (25). |
| --- | --- |

(41)

Saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju Nolīgums par licencēšanu un maksājumiem stājās spēkā 2009. gada sākumā, lai gan tika parakstīts tikai 2009. gada 4. novembrī (25).

3.4.1.   Islandes tiesiskais regulējums par šajā lēmumā aplūkotajiem nodokļiem

| (42) | Saskaņā ar Islandes tiesību aktiem pašvaldības īpašuma nodokli (fasteignaskattur) ik gadu piemēro visiem nekustamajiem īpašumiem (26) (zemei un ēkām, tostarp rūpnieciskajam nekustamajam īpašumam), kurus novērtē iepriekšējā gada 31. decembrī saskaņā ar aktu Nr. 6/2001 par īpašuma reģistru un novērtējumu. |
| --- | --- |

(42)

Saskaņā ar Islandes tiesību aktiem pašvaldības īpašuma nodokli (fasteignaskattur) ik gadu piemēro visiem nekustamajiem īpašumiem (26) (zemei un ēkām, tostarp rūpnieciskajam nekustamajam īpašumam), kurus novērtē iepriekšējā gada 31. decembrī saskaņā ar aktu Nr. 6/2001 par īpašuma reģistru un novērtējumu.

| (43) | Akta Nr. 4/1995 par pašvaldību ienākumu avotiem 4. panta 2. punktā ir noteikts, ka nodokli maksā nekustamā īpašuma īpašnieks, izņemot nomātas zemes gadījumos, kad nodokli maksā lietotājs (nomnieks). |
| --- | --- |

(43)

Akta Nr. 4/1995 par pašvaldību ienākumu avotiem 4. panta 2. punktā ir noteikts, ka nodokli maksā nekustamā īpašuma īpašnieks, izņemot nomātas zemes gadījumos, kad nodokli maksā lietotājs (nomnieks).

| (44) | Saskaņā ar akta Nr. 4/1995 3. pantu nodokļa bāze ir īpašuma vērtība, ko noteikusi Islandes Reģistrs (Þjóðskrá Íslands) atbilstīgi aktam Nr. 6/2011 par īpašuma reģistru un novērtējumu, un nodokļa likme, ko katru gadu nosaka atsevišķas pašvaldības, var svārstīties no nulles līdz ne vairāk kā 1,65 % no oficiālās īpašuma vērtības. Saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju Reykjanesbær piemērojamā nodokļa likme ir 1,65 %. Pašvaldības īpašuma nodokli piemēro visām esošajām ēkām (un zemei). Jaunām ēkām un paplašinājumiem nodokli piemēro pēc īpašuma novērtēšanas atbilstīgi aktam Nr. 6/2001. |
| --- | --- |

(44)

Saskaņā ar akta Nr. 4/1995 3. pantu nodokļa bāze ir īpašuma vērtība, ko noteikusi Islandes Reģistrs (Þjóðskrá Íslands) atbilstīgi aktam Nr. 6/2011 par īpašuma reģistru un novērtējumu, un nodokļa likme, ko katru gadu nosaka atsevišķas pašvaldības, var svārstīties no nulles līdz ne vairāk kā 1,65 % no oficiālās īpašuma vērtības. Saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju Reykjanesbær piemērojamā nodokļa likme ir 1,65 %. Pašvaldības īpašuma nodokli piemēro visām esošajām ēkām (un zemei). Jaunām ēkām un paplašinājumiem nodokli piemēro pēc īpašuma novērtēšanas atbilstīgi aktam Nr. 6/2001.

| (45) | Akta Nr. 153/2006 par ceļu būvniecības nodokli (gatnagerðargjald) 3. pantā ir paredzēts, ka ceļu būvniecības nodoklis ir vienreizējs nodoklis, ko Islande piemēro visam nekustamajam īpašumam visās pilsētu teritorijās. Saskaņā ar aktu Nr. 153/2006 pašvaldībām ir pienākums piemērot nodokli, un tās var pieņemt lēmumu par nodokļa likmi, kura nepārsniedz 15 % no Islandes Statistikas iestādes noteiktās oficiālās ēkas cenas par kvadrātmetru. Nodokļa bāze ir attiecīgajā teritorijā atļautā būvniecība saskaņā ar pilsētplānošanu vai izsniegto būvniecības atļauju. |
| --- | --- |

(45)

Akta Nr. 153/2006 par ceļu būvniecības nodokli (gatnagerðargjald) 3. pantā ir paredzēts, ka ceļu būvniecības nodoklis ir vienreizējs nodoklis, ko Islande piemēro visam nekustamajam īpašumam visās pilsētu teritorijās. Saskaņā ar aktu Nr. 153/2006 pašvaldībām ir pienākums piemērot nodokli, un tās var pieņemt lēmumu par nodokļa likmi, kura nepārsniedz 15 % no Islandes Statistikas iestādes noteiktās oficiālās ēkas cenas par kvadrātmetru. Nodokļa bāze ir attiecīgajā teritorijā atļautā būvniecība saskaņā ar pilsētplānošanu vai izsniegto būvniecības atļauju.

3.4.2.   Tiesiskā regulējuma piemērošanas izņēmumi Verne gadījumā

| (46) | Attiecībā uz Verne nekustamo īpašumu Valhallarbraut Nolīgumā par licencēšanu un maksājumiem ir paredzēti šādi tiesiskā regulējuma piemērošanas izņēmumi:






  a) | Verne ir sniegta garantija, ka maksimālais nekustamā īpašuma nodoklis, kas tam jāmaksā par visām tā īpašumā esošajām vai tā nomātajām ēkām, telpām un iekārtām, nepārsniegs 1,65 % (tāds pašlaik ir vairumā gadījumu Reykjanesbær piemērotais nodoklis) un tas nemainīsies arī turpmākas nodokļa likmes paaugstināšanas gadījumā (27), |
| --- | --- | --- |

(46)

Attiecībā uz Verne nekustamo īpašumu Valhallarbraut Nolīgumā par licencēšanu un maksājumiem ir paredzēti šādi tiesiskā regulējuma piemērošanas izņēmumi:

a)

Verne ir sniegta garantija, ka maksimālais nekustamā īpašuma nodoklis, kas tam jāmaksā par visām tā īpašumā esošajām vai tā nomātajām ēkām, telpām un iekārtām, nepārsniegs 1,65 % (tāds pašlaik ir vairumā gadījumu Reykjanesbær piemērotais nodoklis) un tas nemainīsies arī turpmākas nodokļa likmes paaugstināšanas gadījumā (27),

| b) | pašvaldības nekustamā īpašuma nodokļa bāze attiecībā uz nekustamo īpašumu, ko Verne ir iegādājies saskaņā ar Nekustamā īpašuma iegādes nolīgumu, ir noteikta ISK 1 030 600 000 vērtībā, kura ir vienāda ar divu Verne nopirkto lielo noliktavu ēku (Nr. 868 un Nr. 869) 2008. gadā noteikto oficiālo vērtību un kurā neņem vērā ne trīs nopirkto papildu ēku (Nr. 864, Nr. 866 un Nr. 872), ne nomātā 9,6 ha lielā zemes gabala vērtību (28), |
| --- | --- |

b)

pašvaldības nekustamā īpašuma nodokļa bāze attiecībā uz nekustamo īpašumu, ko Verne ir iegādājies saskaņā ar Nekustamā īpašuma iegādes nolīgumu, ir noteikta ISK 1 030 600 000 vērtībā, kura ir vienāda ar divu Verne nopirkto lielo noliktavu ēku (Nr. 868 un Nr. 869) 2008. gadā noteikto oficiālo vērtību un kurā neņem vērā ne trīs nopirkto papildu ēku (Nr. 864, Nr. 866 un Nr. 872), ne nomātā 9,6 ha lielā zemes gabala vērtību (28),

| c) | pašvaldības īpašuma nodokļa bāzi pielāgo atbilstīgi tā mēneša Islandes būvniecības izmaksu indeksam, kurā Verne sāk klientu apkalpošanu / ēka tiek nodota ekspluatācijā, nevis veic pirkumu (29), |
| --- | --- |

c)

pašvaldības īpašuma nodokļa bāzi pielāgo atbilstīgi tā mēneša Islandes būvniecības izmaksu indeksam, kurā Verne sāk klientu apkalpošanu / ēka tiek nodota ekspluatācijā, nevis veic pirkumu (29),

| d) | turpmākajām ēkām, kas tiks uzceltas attiecīgajā teritorijā, piemērojamā nodokļa bāzi veidos nevis nodoklis, kas būtu piemērojams saskaņā ar tiesisko regulējumu, bet gan mazākā no šīm summām: i) ārējo karkasu izbūves izmaksas un ii) ISK 85 500 par kvadrātmetru, indeksējot atbilstīgi Islandes būvniecības izmaksu indeksam tā mēneša sākumā, kurā Verne sāk klientu apkalpošanu / ēka tiek nodota ekspluatācijā (atbilstoši aizņemšanas īpatsvaram) (30), |
| --- | --- |

d)

turpmākajām ēkām, kas tiks uzceltas attiecīgajā teritorijā, piemērojamā nodokļa bāzi veidos nevis nodoklis, kas būtu piemērojams saskaņā ar tiesisko regulējumu, bet gan mazākā no šīm summām: i) ārējo karkasu izbūves izmaksas un ii) ISK 85 500 par kvadrātmetru, indeksējot atbilstīgi Islandes būvniecības izmaksu indeksam tā mēneša sākumā, kurā Verne sāk klientu apkalpošanu / ēka tiek nodota ekspluatācijā (atbilstoši aizņemšanas īpatsvaram) (30),

| e) | nekustamā īpašuma nodokli piemēro, tikai sākot ar 2011. gada 1. janvārī, nevis sākot ar ēkas iegādes / zemes iznomāšanas datumu, un Verne pret turpmākajiem īpašuma nodokļiem saņem kredītu ISK 44 660 298 apmērā par nodokļiem, kas jau ir samaksāti vai ir jāsamaksā pašvaldībai Nolīguma par licencēšanu maksājumiem noslēgšanas brīdī (31), |
| --- | --- |

e)

nekustamā īpašuma nodokli piemēro, tikai sākot ar 2011. gada 1. janvārī, nevis sākot ar ēkas iegādes / zemes iznomāšanas datumu, un Verne pret turpmākajiem īpašuma nodokļiem saņem kredītu ISK 44 660 298 apmērā par nodokļiem, kas jau ir samaksāti vai ir jāsamaksā pašvaldībai Nolīguma par licencēšanu maksājumiem noslēgšanas brīdī (31),

| f) | Verne ir piemērots atbrīvojums no pašvaldības ceļu būvniecības nodokļa maksāšanas par esošajām ēkām un visiem šim nodoklim līdzīgiem spēkā esošajiem vai turpmākajiem maksājumiem ar nosacījumu, ka uzņēmums par saviem līdzekļiem veic ielu izbūvi tā pārziņā esošajā teritorijā, |
| --- | --- |

f)

Verne ir piemērots atbrīvojums no pašvaldības ceļu būvniecības nodokļa maksāšanas par esošajām ēkām un visiem šim nodoklim līdzīgiem spēkā esošajiem vai turpmākajiem maksājumiem ar nosacījumu, ka uzņēmums par saviem līdzekļiem veic ielu izbūvi tā pārziņā esošajā teritorijā,

| g) | Verne ir piešķirts īpašs ceļu būvniecības nodokļa samazinājums 75 % apmērā attiecībā uz visām jaunajām ēkām ar nosacījumu, ka uzņēmums par saviem līdzekļiem veic ielu izbūvi tā pārziņā esošajā teritorijā (32). |
| --- | --- |

g)

Verne ir piešķirts īpašs ceļu būvniecības nodokļa samazinājums 75 % apmērā attiecībā uz visām jaunajām ēkām ar nosacījumu, ka uzņēmums par saviem līdzekļiem veic ielu izbūvi tā pārziņā esošajā teritorijā (32).

3.5.   Līgums par elektroenerģiju

| (47) | Verne un Landsvirkjun (valsts elektroenerģijas uzņēmums, kas 100 % pieder valstij) 2009. gada 22. oktobrī parakstīja Līgumu par elektroenerģiju. Rūpniecības ministrs ir atļāvis Landsvirkjun iesaistīties elektrības tirdzniecībā, veicot elektroenerģijas vairumtirdzniecību ar piegādātājiem un energoietilpīgām rūpniecības nozarēm Islandē. Landsvirkjun datu centru apgādās ar nepieciešamo enerģiju. Landsvirkjun apņemas Verne regulāri apgādāt ar enerģiju apmērā līdz [..]. Līgums par elektroenerģiju ir spēkā 20 gadus, un to var pagarināt par 10 gadiem. |
| --- | --- |

(47)

Verne un Landsvirkjun (valsts elektroenerģijas uzņēmums, kas 100 % pieder valstij) 2009. gada 22. oktobrī parakstīja Līgumu par elektroenerģiju. Rūpniecības ministrs ir atļāvis Landsvirkjun iesaistīties elektrības tirdzniecībā, veicot elektroenerģijas vairumtirdzniecību ar piegādātājiem un energoietilpīgām rūpniecības nozarēm Islandē. Landsvirkjun datu centru apgādās ar nepieciešamo enerģiju. Landsvirkjun apņemas Verne regulāri apgādāt ar enerģiju apmērā līdz [..]. Līgums par elektroenerģiju ir spēkā 20 gadus, un to var pagarināt par 10 gadiem.

| (48) | Apspriestā elektroenerģijas cena ir šāda (neskaitot pārvadīšanas izmaksas): | par pirmajiem [..]:






  Cena par MW | Periods |
| --- | --- | --- | --- |
| [..] ASV dolāri (33) | Līdz 31.12.2013. |
| [..] ASV dolāri | 1.1.2014.–31.12.2016. |
| [..] ASV dolāri | 1.1.2017.–31.12.2018. |
| [..] ASV dolāri | 1.1.2019. līdz līguma termiņa beigām. |

(48)

Apspriestā elektroenerģijas cena ir šāda (neskaitot pārvadīšanas izmaksas):

par pirmajiem [..]:

Cena par MW

Periods

[..] ASV dolāri (33)

Līdz 31.12.2013.

[..] ASV dolāri

1.1.2014.–31.12.2016.

[..] ASV dolāri

1.1.2017.–31.12.2018.

[..] ASV dolāri

1.1.2019. līdz līguma termiņa beigām.

| | Par apjomu, kas pārsniedz [..]:






  Cena par MW | Apjoms |
| --- | --- | --- |
| [..] ASV dolāri | [..] MW |
| [..] ASV dolāri | [..] MW |
| [..] ASV dolāri | [..] MW |
| [..] ASV dolāri | [..] MW |
| [..] ASV dolāri | [..] MW |
| [..] ASV dolāri | Pārsniedz [..] MW |

Par apjomu, kas pārsniedz [..]:

Cena par MW

Apjoms

[..] ASV dolāri

[..] MW

[..] ASV dolāri

[..] MW

[..] ASV dolāri

[..] MW

[..] ASV dolāri

[..] MW

[..] ASV dolāri

[..] MW

[..] ASV dolāri

Pārsniedz [..] MW

| | Katru gadu cenas koriģē par [..]. |
| --- | --- |

Katru gadu cenas koriģē par [..].

| (49) | Līguma par elektroenerģiju 6. punktā Verne ir noteikts tā sauktais “take or pay” (“piegādes”) pienākums. Tas nozīmē, ka uzņēmumam ir jāmaksā par fiksētu elektroenerģijas apjomu (kas ir līdzvērtīgs 90 % no jaudas apjoma, kas ir paredzēts līgumā) gadā neatkarīgi no tā, vai faktiskais patēriņš gadā sasniedz gadam paredzēto apjomu. Līgumā noteiktais jaudas apjoms ir norādīts tā A pielikumā, sākumā tas ir [..] un [..] gadā pakāpeniski tiek palielināts. |
| --- | --- |

(49)

Līguma par elektroenerģiju 6. punktā Verne ir noteikts tā sauktais “take or pay” (“piegādes”) pienākums. Tas nozīmē, ka uzņēmumam ir jāmaksā par fiksētu elektroenerģijas apjomu (kas ir līdzvērtīgs 90 % no jaudas apjoma, kas ir paredzēts līgumā) gadā neatkarīgi no tā, vai faktiskais patēriņš gadā sasniedz gadam paredzēto apjomu. Līgumā noteiktais jaudas apjoms ir norādīts tā A pielikumā, sākumā tas ir [..] un [..] gadā pakāpeniski tiek palielināts.

4.   PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

| (50) | Neatkarīgi no šaubām, ko saistībā ar vēlāk atcelto Ieguldījumu nolīgumu un Nolīgumu par licencēšanu un maksām Iestāde lēmumā par procedūras sākšanu pauda par ieguldījumu atbalsta klasifikāciju un vajadzību pēc attiecīgajiem atbalsta pasākumiem un to stimulējošo ietekmi, t. i., par to, vai atbalsts patiešām veicina atbalsta saņēmēja uzvedības maiņu vajadzīgajā virzienā, lai tas veiktu ieguldījumus attiecīgajā atbalstītajā reģionā, Iestāde lēmumā par procedūras sākšanu aicināja Islandes iestādes “tai nodrošināt vajadzīgo informāciju un pamatojumu, lai Iestādei ļautu novērtēt, vai (..) [attiecīgie] nolīgumi paredz valsts atbalstu” (34). Minētie nolīgumi ir šādi (35):






  1) | Zemes nomas nolīgums, |
| --- | --- | --- |

(50)

Neatkarīgi no šaubām, ko saistībā ar vēlāk atcelto Ieguldījumu nolīgumu un Nolīgumu par licencēšanu un maksām Iestāde lēmumā par procedūras sākšanu pauda par ieguldījumu atbalsta klasifikāciju un vajadzību pēc attiecīgajiem atbalsta pasākumiem un to stimulējošo ietekmi, t. i., par to, vai atbalsts patiešām veicina atbalsta saņēmēja uzvedības maiņu vajadzīgajā virzienā, lai tas veiktu ieguldījumus attiecīgajā atbalstītajā reģionā, Iestāde lēmumā par procedūras sākšanu aicināja Islandes iestādes “tai nodrošināt vajadzīgo informāciju un pamatojumu, lai Iestādei ļautu novērtēt, vai (..) [attiecīgie] nolīgumi paredz valsts atbalstu” (34). Minētie nolīgumi ir šādi (35):

1)

Zemes nomas nolīgums,

| 2) | Nekustamā īpašuma iegādes nolīgums, |
| --- | --- |

2)

Nekustamā īpašuma iegādes nolīgums,

| 3) | Līgums par elektroenerģiju. |
| --- | --- |

3)

Līgums par elektroenerģiju.

| (51) | Iestāde šaubījās par to, vai saskaņā ar šiem nolīgumiem, kurus nevarēja uzskatīt par saskanīgiem ar EEZ līguma noteikumiem par valsts atbalstu, atbalsts Verne tiktu piešķirts. |
| --- | --- |

(51)

Iestāde šaubījās par to, vai saskaņā ar šiem nolīgumiem, kurus nevarēja uzskatīt par saskanīgiem ar EEZ līguma noteikumiem par valsts atbalstu, atbalsts Verne tiktu piešķirts.

5.   ISLANDES IESTĀŽU IESNIEGTO APSVĒRUMU KOPSAVILKUMS

| (52) | Turpmākajā tekstā Iestāde apkopos no Islandes iestādēm saņemtos apsvērumus saistībā ar novērtējamiem pasākumiem (36). |
| --- | --- |

(52)

Turpmākajā tekstā Iestāde apkopos no Islandes iestādēm saņemtos apsvērumus saistībā ar novērtējamiem pasākumiem (36).

5.1.   Apsvērumi saistībā ar Zemes nomas nolīgumu, Papildu nomas nolīgumu, Nekustamo īpašumu iegādes nolīgumu un Līgumu par elektroenerģiju

| (53) | Islandes iestādes apgalvo, ka nolīgumus apsprieda, ievērojot neatkarības un vienlīdzības principu, komerciālos nolūkos un tie neietver valsts atbalsta piešķiršanu. |
| --- | --- |

(53)

Islandes iestādes apgalvo, ka nolīgumus apsprieda, ievērojot neatkarības un vienlīdzības principu, komerciālos nolūkos un tie neietver valsts atbalsta piešķiršanu.

| (54) | Pirmkārt, saistībā ar Zemes nomas nolīgumu Islandes iestādes paskaidroja, ka lēmumā par procedūras sākšanu minētie ekskluzīvu tiesību piešķiršanas noteikumi (37) attiecas tikai uz Keflavík teritoriju, nevis Islandi kopumā. Tās arī norādīja, ka šie noteikumi būtu jāinterpretē, ņemot vērā operatīvos noteikumus vispārējā atbalsta shēmā, kas izstrādāta atbilstīgi aktam Nr. 99/2010 par stimuliem sākotnējiem ieguldījumiem Islandē. Attiecībā uz nomas maksu, ko iekasē saskaņā ar Papildu nolīgumu, kuru Iestādei iesniedza oficiālās izmeklēšanas ietvaros, Islandes iestādes apgalvo, ka nomas maksa par zemi atspoguļo tirgus cenu, un atsaucas uz faktu, ka pašvaldības parasti ik gadu iekasē 1–2 % no zemes oficiālās vērtības, tomēr nomas maksa attiecīgajā gadījumā par 2011. gadu pārsniedz 3 %. |
| --- | --- |

(54)

Pirmkārt, saistībā ar Zemes nomas nolīgumu Islandes iestādes paskaidroja, ka lēmumā par procedūras sākšanu minētie ekskluzīvu tiesību piešķiršanas noteikumi (37) attiecas tikai uz Keflavík teritoriju, nevis Islandi kopumā. Tās arī norādīja, ka šie noteikumi būtu jāinterpretē, ņemot vērā operatīvos noteikumus vispārējā atbalsta shēmā, kas izstrādāta atbilstīgi aktam Nr. 99/2010 par stimuliem sākotnējiem ieguldījumiem Islandē. Attiecībā uz nomas maksu, ko iekasē saskaņā ar Papildu nolīgumu, kuru Iestādei iesniedza oficiālās izmeklēšanas ietvaros, Islandes iestādes apgalvo, ka nomas maksa par zemi atspoguļo tirgus cenu, un atsaucas uz faktu, ka pašvaldības parasti ik gadu iekasē 1–2 % no zemes oficiālās vērtības, tomēr nomas maksa attiecīgajā gadījumā par 2011. gadu pārsniedz 3 %.

| (55) | Otrkārt, attiecībā uz Nekustamā īpašuma iegādes nolīgumu Islandes iestādes ir apgalvojušas, ka nekustamais īpašums tika piedāvāts publiski un pārdošanas cena atspoguļoja tirgus cenu, arī ņemot vērā ēku stāvokli un piedāvājuma palielināšanos nekustamā īpašuma tirgū pēc tam, kad ASV Jūras kara flote bija pametusi attiecīgo teritoriju. Tās ir iesniegušas informāciju par eksperta noteikto vērtību vienai no ēkām un par šo ēku saņemtu piedāvājumu no trešās personas, un abi šie dokumenti ir datēti ar 2007. gada 23. aprīlī. Eksperta noteiktā vērtība ir gandrīz divas reizes augstāka par piedāvājumu, kas saskaņā ar sniegto informāciju tika noraidīts. Turklāt, tuvojoties oficiālās izmeklēšanas procedūras noslēgumam, Iestādei iesniedza visu par attiecīgo teritoriju publicēto piedāvājumu kopijas. Islandes iestādes iesniedza KADECO izpilddirektora vēstuli un informāciju par eksperta noteikto vērtību, piedāvājumu par vienu no ēkām, kas vēlāk tika pārdota uzņēmumam Verne, kā arī nekustamo īpašumu attēlu, lai apliecinātu, ka nolīgumi par nekustamo īpašumu tika apspriesti, pamatojoties uz vienlīdzības un neatkarības principu. Islandes iestādes apgalvo, ka nekustamā īpašuma pārdošanas gadījumā veiktās līgumu piešķiršanas procedūras (publiskā iepirkuma procedūras) atbilst tradicionālajām Islandē pieņemtajām regulējuma un tirdzniecības praksēm saistībā ar konkrētajiem aplūkojamo nolīgumu veidiem. Tādējādi Islandes iestādes uzskata, ka šajā gadījumā runa nav par atbalstu, kas sniegts, izmantojot ar valsti saistītus līdzekļus. |
| --- | --- |

(55)

Otrkārt, attiecībā uz Nekustamā īpašuma iegādes nolīgumu Islandes iestādes ir apgalvojušas, ka nekustamais īpašums tika piedāvāts publiski un pārdošanas cena atspoguļoja tirgus cenu, arī ņemot vērā ēku stāvokli un piedāvājuma palielināšanos nekustamā īpašuma tirgū pēc tam, kad ASV Jūras kara flote bija pametusi attiecīgo teritoriju. Tās ir iesniegušas informāciju par eksperta noteikto vērtību vienai no ēkām un par šo ēku saņemtu piedāvājumu no trešās personas, un abi šie dokumenti ir datēti ar 2007. gada 23. aprīlī. Eksperta noteiktā vērtība ir gandrīz divas reizes augstāka par piedāvājumu, kas saskaņā ar sniegto informāciju tika noraidīts. Turklāt, tuvojoties oficiālās izmeklēšanas procedūras noslēgumam, Iestādei iesniedza visu par attiecīgo teritoriju publicēto piedāvājumu kopijas. Islandes iestādes iesniedza KADECO izpilddirektora vēstuli un informāciju par eksperta noteikto vērtību, piedāvājumu par vienu no ēkām, kas vēlāk tika pārdota uzņēmumam Verne, kā arī nekustamo īpašumu attēlu, lai apliecinātu, ka nolīgumi par nekustamo īpašumu tika apspriesti, pamatojoties uz vienlīdzības un neatkarības principu. Islandes iestādes apgalvo, ka nekustamā īpašuma pārdošanas gadījumā veiktās līgumu piešķiršanas procedūras (publiskā iepirkuma procedūras) atbilst tradicionālajām Islandē pieņemtajām regulējuma un tirdzniecības praksēm saistībā ar konkrētajiem aplūkojamo nolīgumu veidiem. Tādējādi Islandes iestādes uzskata, ka šajā gadījumā runa nav par atbalstu, kas sniegts, izmantojot ar valsti saistītus līdzekļus.

| (56) | Attiecībā uz Verne un Landsvirkjun līgumu par elektroenerģiju un tā saistību ar iepriekšējo nolīgumu, kuru puses noslēdza 2008. gadā ([..]) un kuru aizstāja aplūkojamais Līgums par elektroenerģiju, Islandes iestādes ir paskaidrojušas, ka stimuls sākotnējā nolīguma pārskatīšanai bija saistīts ar Verne nespēju izpildīt sākotnējās saistības pret Landsvirkjun ekonomikas krīzes un tās radīto kavējumu dēļ. Līguma otrā versija paredzēja Verne iespēju samazināt kopējās uzņēmuma saistības pret Landsvirkjun, ja šāda vajadzība rastos ārēju apstākļu dēļ, tomēr, šādi rīkojoties, Verne ciestu, zaudējot piekļuvi papildu jaudai. Islandes iestādes norādīja, ka līgums tika apspriests, ievērojot neatkarības un vienlīdzības principu. |
| --- | --- |

(56)

Attiecībā uz Verne un Landsvirkjun līgumu par elektroenerģiju un tā saistību ar iepriekšējo nolīgumu, kuru puses noslēdza 2008. gadā ([..]) un kuru aizstāja aplūkojamais Līgums par elektroenerģiju, Islandes iestādes ir paskaidrojušas, ka stimuls sākotnējā nolīguma pārskatīšanai bija saistīts ar Verne nespēju izpildīt sākotnējās saistības pret Landsvirkjun ekonomikas krīzes un tās radīto kavējumu dēļ. Līguma otrā versija paredzēja Verne iespēju samazināt kopējās uzņēmuma saistības pret Landsvirkjun, ja šāda vajadzība rastos ārēju apstākļu dēļ, tomēr, šādi rīkojoties, Verne ciestu, zaudējot piekļuvi papildu jaudai. Islandes iestādes norādīja, ka līgums tika apspriests, ievērojot neatkarības un vienlīdzības principu.

5.2.   Ieguldījumu atbalsts salīdzinājumā ar darbības atbalstu

| (57) | Islandes iestādes norādīja, ka Iestādes viedoklis alumīnija metāllietuvju lietās (38) bija tāds, ka attiecīgo atbalstu varētu raksturot kā ieguldījumu atbalstu, ja to var saistīt ar konkrētu projektu īstenošanu, pamatojoties uz reģionā ieguldīto summu, kuru ir iespējams izteikt skaitļos, un maksimālo robežu, kas norādīta kā procenti no reģionā ieguldītās summas. |
| --- | --- |

(57)

Islandes iestādes norādīja, ka Iestādes viedoklis alumīnija metāllietuvju lietās (38) bija tāds, ka attiecīgo atbalstu varētu raksturot kā ieguldījumu atbalstu, ja to var saistīt ar konkrētu projektu īstenošanu, pamatojoties uz reģionā ieguldīto summu, kuru ir iespējams izteikt skaitļos, un maksimālo robežu, kas norādīta kā procenti no reģionā ieguldītās summas.

| (58) | Turklāt Islandes iestādes norāda, ka Iestāde ir atsaukusies uz faktu, ka tās uzņēmējdarbības nodokļu pamatnostādņu (39) 4. punkta 3) apakšpunktā un 4) apakšpunktā paredzētās pārredzamības prasības ir izpildītas; citiem vārdiem sakot, sniegtās priekšrocības ir iespējams izteikt skaitļos, un tās ir proporcionālas ierobežojumiem, kuru kompensēšanai tās bija paredzētas. |
| --- | --- |

(58)

Turklāt Islandes iestādes norāda, ka Iestāde ir atsaukusies uz faktu, ka tās uzņēmējdarbības nodokļu pamatnostādņu (39) 4. punkta 3) apakšpunktā un 4) apakšpunktā paredzētās pārredzamības prasības ir izpildītas; citiem vārdiem sakot, sniegtās priekšrocības ir iespējams izteikt skaitļos, un tās ir proporcionālas ierobežojumiem, kuru kompensēšanai tās bija paredzētas.

| (59) | Turklāt Islandes iestādes norādīja, ka gadījumā, ja sākotnēji plānoto ieguldījumu kopējās izmaksas galu galā būs mazākas nekā sākotnēji prognozētie 726 miljoni ASV dolāri, gan kopējā atbalsta maksimālā robeža, gan kopējā valsts atbalsta summa būs proporcionāli zemāka. Saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju ieviestais mehānisms ir izstrādāts, lai garantētu to, vai un kādā veidā tiktu nodrošināta piemērojamā atbalsta intensitāte, ja ieguldījumu izmaksas būtu zemākas, nekā prognozēts. |
| --- | --- |

(59)

Turklāt Islandes iestādes norādīja, ka gadījumā, ja sākotnēji plānoto ieguldījumu kopējās izmaksas galu galā būs mazākas nekā sākotnēji prognozētie 726 miljoni ASV dolāri, gan kopējā atbalsta maksimālā robeža, gan kopējā valsts atbalsta summa būs proporcionāli zemāka. Saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju ieviestais mehānisms ir izstrādāts, lai garantētu to, vai un kādā veidā tiktu nodrošināta piemērojamā atbalsta intensitāte, ja ieguldījumu izmaksas būtu zemākas, nekā prognozēts.

5.3.   Apturēšanas klauzula

| (60) | Islandes iestādes savos apsvērumos saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu norādīja, ka vienīgā priekšrocība, kas jau ir stājusies spēkā, ir fakts, ka pašvaldība atbilstīgi Nolīgumam par licencēm un maksājumiem ir atcēlusi pašvaldības nodokļus. Saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju Verne ir uzņēmies saistības atlīdzināt pašvaldībai nesamaksātās summas. Islandes iestādes apņemas pārraudzīt šo saistību izpildi un laikus ziņot Iestādei par attiecīgo summu (tostarp procenta maksājumu) pilnīgu atmaksu. Tomēr Islandes iestādes ierosina atlikt paredzēto atmaksu līdz brīdim, kad Iestāde par šo jautājumu būs pieņēmusi galīgo lēmumu. |
| --- | --- |

(60)

Islandes iestādes savos apsvērumos saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu norādīja, ka vienīgā priekšrocība, kas jau ir stājusies spēkā, ir fakts, ka pašvaldība atbilstīgi Nolīgumam par licencēm un maksājumiem ir atcēlusi pašvaldības nodokļus. Saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju Verne ir uzņēmies saistības atlīdzināt pašvaldībai nesamaksātās summas. Islandes iestādes apņemas pārraudzīt šo saistību izpildi un laikus ziņot Iestādei par attiecīgo summu (tostarp procenta maksājumu) pilnīgu atmaksu. Tomēr Islandes iestādes ierosina atlikt paredzēto atmaksu līdz brīdim, kad Iestāde par šo jautājumu būs pieņēmusi galīgo lēmumu.

5.4.   Vajadzība pēc sākotnēji paredzētā atbalsta un tā stimulējošās iedarbības saskaņā ar Islandes iestāžu apgalvojumiem pirms paziņojuma atcelšanas

5.4.1.   Verne sākotnējā ieguldījumu lēmuma konteksts

| (61) | Islandes iestādes apgalvo, ka saskaņotas valdības politikas īstenošana sākās 2007. gadā un šīs politikas mērķis bija piesaistīt ārvalstu ieguldītājus ar datu centriem saistītai uzņēmējdarbībai Islandē. Galvenie iemesli uzņēmuma izveidei Islandē bija saistīti ar tās atrašanās vietu starp Eiropu un Ziemeļameriku, tās nodokļu struktūru, kas nepārsniedza 15 % no neto ieņēmumiem, lielajiem atjaunojamo dabas resursu krājumiem un vēso klimatu. |
| --- | --- |

(61)

Islandes iestādes apgalvo, ka saskaņotas valdības politikas īstenošana sākās 2007. gadā un šīs politikas mērķis bija piesaistīt ārvalstu ieguldītājus ar datu centriem saistītai uzņēmējdarbībai Islandē. Galvenie iemesli uzņēmuma izveidei Islandē bija saistīti ar tās atrašanās vietu starp Eiropu un Ziemeļameriku, tās nodokļu struktūru, kas nepārsniedza 15 % no neto ieņēmumiem, lielajiem atjaunojamo dabas resursu krājumiem un vēso klimatu.

| (62) | Islandes iestādes apgalvo, ka agrākā militārā bāze, kuru atbrīvoja 2006. gada septembrī, tika plaši popularizēta saistībā ar tās iespējamo ietekmi uz reģionālo attīstību. Apspriedēs ar Verne Islandes iestādes atbalstīja teritorijas izmantošanu datu centra projekta īstenošanai. Saistībā ar to bija cerības, ka fakts, ka teritorijā jau atradās vairākas ēkas, kuras varētu atjaunot, kā arī starptautiskās lidostas tuvums nodrošinās visu dabisko šķēršļu pārvarēšanu teritorijas attīstībai. |
| --- | --- |

(62)

Islandes iestādes apgalvo, ka agrākā militārā bāze, kuru atbrīvoja 2006. gada septembrī, tika plaši popularizēta saistībā ar tās iespējamo ietekmi uz reģionālo attīstību. Apspriedēs ar Verne Islandes iestādes atbalstīja teritorijas izmantošanu datu centra projekta īstenošanai. Saistībā ar to bija cerības, ka fakts, ka teritorijā jau atradās vairākas ēkas, kuras varētu atjaunot, kā arī starptautiskās lidostas tuvums nodrošinās visu dabisko šķēršļu pārvarēšanu teritorijas attīstībai.

| (63) | Islandes iestādes apgalvo, ka sākotnēji plānotajam datu centram būtu bijusi ļoti pozitīva ietekme uz nodarbinātību Reykjanes apvidū. Saskaņā ar Verne sākotnējo plānu prognozētais nodarbinātības līmenis laikā, kad plāns būtu pilnīgi īstenots, bija 180–220 personu reģionā, kura darbaspēku 2009. gada 30. oktobrī veidoja 12 613 personas un bezdarba rādītājs bija gandrīz 13 %. Turklāt tika apgalvots, ka būtiska daļa jauno darbinieku būtu kvalificēti darbinieki. Islandes iestādes arī norādīja, ka sākotnēji plānotais projekts būtiski veicinātu rūpniecības diversifikāciju reģionā un Islandē kopumā, piesaistot Islandei IT nozares uzņēmumus. |
| --- | --- |

(63)

Islandes iestādes apgalvo, ka sākotnēji plānotajam datu centram būtu bijusi ļoti pozitīva ietekme uz nodarbinātību Reykjanes apvidū. Saskaņā ar Verne sākotnējo plānu prognozētais nodarbinātības līmenis laikā, kad plāns būtu pilnīgi īstenots, bija 180–220 personu reģionā, kura darbaspēku 2009. gada 30. oktobrī veidoja 12 613 personas un bezdarba rādītājs bija gandrīz 13 %. Turklāt tika apgalvots, ka būtiska daļa jauno darbinieku būtu kvalificēti darbinieki. Islandes iestādes arī norādīja, ka sākotnēji plānotais projekts būtiski veicinātu rūpniecības diversifikāciju reģionā un Islandē kopumā, piesaistot Islandei IT nozares uzņēmumus.

| (64) | Islandes iestādes apgalvoja, ka laikā, kad Verne 2007. gadā pieņēma sākotnējo lēmumu veikt ieguldījumus Islandē, papildus pašsaprotamajai interesei par Islandes atjaunojamiem energoresursiem pastāvēja vispārējs priekšstats, ka Islandē ir stabila uzņēmējdarbības un politiskā vide. Islandes iestādes uzskata, ka stabilitāte ieguldītājiem un klientiem ir priekšnoteikums, lai uzņemtos ilgtermiņa saistības, kas ir vajadzīgas vairumtirdzniecības datu centru nozarē. Tiek apgalvots, ka vairumtirdzniecības datu centru klienti parasti paraksta nomas līgumus uz 10–20 gadiem un ieguldītāji, kuri veic ieguldījumus datu centros, savu uzņēmējdarbības plānu īstenošanai paredz vismaz 15 gadu ieguldījumu periodu. Pēc 2008. gada ekonomikas krīzes uzņēmējdarbības vide Islandē kļuva nestabila. |
| --- | --- |

(64)

Islandes iestādes apgalvoja, ka laikā, kad Verne 2007. gadā pieņēma sākotnējo lēmumu veikt ieguldījumus Islandē, papildus pašsaprotamajai interesei par Islandes atjaunojamiem energoresursiem pastāvēja vispārējs priekšstats, ka Islandē ir stabila uzņēmējdarbības un politiskā vide. Islandes iestādes uzskata, ka stabilitāte ieguldītājiem un klientiem ir priekšnoteikums, lai uzņemtos ilgtermiņa saistības, kas ir vajadzīgas vairumtirdzniecības datu centru nozarē. Tiek apgalvots, ka vairumtirdzniecības datu centru klienti parasti paraksta nomas līgumus uz 10–20 gadiem un ieguldītāji, kuri veic ieguldījumus datu centros, savu uzņēmējdarbības plānu īstenošanai paredz vismaz 15 gadu ieguldījumu periodu. Pēc 2008. gada ekonomikas krīzes uzņēmējdarbības vide Islandē kļuva nestabila.

5.4.2.   Nenovēršams spiediens uz valdības fiskālo politiku

| (65) | Islandes iestādes apgalvo, ka 2008. gada beigās, kad Islandi skāra ekonomikas krīze, ekonomiskais līdzsvars tika negaidīti sagrauts. Tādos apstākļos valdībai bija jāpaaugstina virkne dažādu nodokļu. Piemēram, 2010. gada janvārī uzņēmumu ienākumu nodokļa likmes tika paaugstinātas no 15 % līdz 18 % (40). Islandes iestādes arī apgalvoja, ka galīgā atlabšana no valsti skārušās lejupslīdes būs nevienmērīga, un nav skaidrs, kādā mērogā un cik ilgā laikā šī atlabšana var notikt. Tāpēc nav iespējams droši paredzēt, ka nodokļu jomā netiks veiktas turpmākas pārmaiņas. |
| --- | --- |

(65)

Islandes iestādes apgalvo, ka 2008. gada beigās, kad Islandi skāra ekonomikas krīze, ekonomiskais līdzsvars tika negaidīti sagrauts. Tādos apstākļos valdībai bija jāpaaugstina virkne dažādu nodokļu. Piemēram, 2010. gada janvārī uzņēmumu ienākumu nodokļa likmes tika paaugstinātas no 15 % līdz 18 % (40). Islandes iestādes arī apgalvoja, ka galīgā atlabšana no valsti skārušās lejupslīdes būs nevienmērīga, un nav skaidrs, kādā mērogā un cik ilgā laikā šī atlabšana var notikt. Tāpēc nav iespējams droši paredzēt, ka nodokļu jomā netiks veiktas turpmākas pārmaiņas.

| (66) | Islandes iestādes apgalvoja, ka, ņemot vērā nestabilo uzņēmējdarbības vidi pēc ekonomikas krīzes, nebūtu bijis reālistiski gaidīt, ka Verne turpinās ierosināto ieguldījumu veikšanu, pieņemot, ka situācija nemainās. Tāpēc, ņemot vērā apstākli, ka datu centra jaudas pieaugums tā pastāvēšanas laikā ir saistīts ar datu centra iekārtu modernizēšanu, būtu nepamatoti prognozēt, ka Verne turpinās Islandē īstenot savu ieguldījumu plānu, kura īstenošanu uzņēmums sāka ļoti atšķirīgos ekonomiskos apstākļos. |
| --- | --- |

(66)

Islandes iestādes apgalvoja, ka, ņemot vērā nestabilo uzņēmējdarbības vidi pēc ekonomikas krīzes, nebūtu bijis reālistiski gaidīt, ka Verne turpinās ierosināto ieguldījumu veikšanu, pieņemot, ka situācija nemainās. Tāpēc, ņemot vērā apstākli, ka datu centra jaudas pieaugums tā pastāvēšanas laikā ir saistīts ar datu centra iekārtu modernizēšanu, būtu nepamatoti prognozēt, ka Verne turpinās Islandē īstenot savu ieguldījumu plānu, kura īstenošanu uzņēmums sāka ļoti atšķirīgos ekonomiskos apstākļos.

5.4.3.   Ietekme uz ieguldītāju uzticību

| (67) | Islandes iestādes apgalvoja, ka finanšu krīzes pavērsieni Islandē radīja force majeure situāciju, kas radikāli mainīja ieguldītāju un klientu viedokli par Islandi. Īsumā, finanšu krīzes rezultātā vismaz īsā līdz vidējā termiņā Islande ārvalstu ieguldījumu veikšanai ieguva samērā nepievilcīgas valsts tēlu. |
| --- | --- |

(67)

Islandes iestādes apgalvoja, ka finanšu krīzes pavērsieni Islandē radīja force majeure situāciju, kas radikāli mainīja ieguldītāju un klientu viedokli par Islandi. Īsumā, finanšu krīzes rezultātā vismaz īsā līdz vidējā termiņā Islande ārvalstu ieguldījumu veikšanai ieguva samērā nepievilcīgas valsts tēlu.

| (68) | Islandes iestādes apgalvoja, ka ekonomikas krīzes mērogs un tās ietekme uz datu centra klientiem un ieguldītājiem ir bijusi postoša. Kā piemēru iestādes piemin faktu, ka kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līguma ienākumu/izdevumu starpība, kas 2008. gada lielākajā daļā nebija lielāka par 200 bāzes punktiem, tuvojoties banku krīzei, strauji pārsniedza 1 000 bāzes punktu robežu. Islandes iestādes norāda, ka šādos apstākļos Verne un tā ieguldītāji uzskatīja, ka to vienīgā iespēja ir panākt saistības no Islandes valdības puses, lai apliecinātu, ka uzņēmuma klientiem un ieguldītājiem iespējams nodrošināt zināmu ekonomiskās vides stabilitāti. Islandes iestādes zina, ka potenciāli liela mēroga lietotāji, piemēram, IBM un Morgan Stanley, brīdināja Verne par faktu, ka gadījumā, ja uzņēmējdarbības vide netiks stabilizēta, šo uzņēmumu vienīgā iespēja būs atlikt lēmumus par ieguldījumu veikšanu Islandē. Tāpēc Verne atzina, ka, lai garantētu klientu saistības un ieguldījumu kapitālu nākotnē, ir vajadzīgi ārkārtas pasākumi. |
| --- | --- |

(68)

Islandes iestādes apgalvoja, ka ekonomikas krīzes mērogs un tās ietekme uz datu centra klientiem un ieguldītājiem ir bijusi postoša. Kā piemēru iestādes piemin faktu, ka kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līguma ienākumu/izdevumu starpība, kas 2008. gada lielākajā daļā nebija lielāka par 200 bāzes punktiem, tuvojoties banku krīzei, strauji pārsniedza 1 000 bāzes punktu robežu. Islandes iestādes norāda, ka šādos apstākļos Verne un tā ieguldītāji uzskatīja, ka to vienīgā iespēja ir panākt saistības no Islandes valdības puses, lai apliecinātu, ka uzņēmuma klientiem un ieguldītājiem iespējams nodrošināt zināmu ekonomiskās vides stabilitāti. Islandes iestādes zina, ka potenciāli liela mēroga lietotāji, piemēram, IBM un Morgan Stanley, brīdināja Verne par faktu, ka gadījumā, ja uzņēmējdarbības vide netiks stabilizēta, šo uzņēmumu vienīgā iespēja būs atlikt lēmumus par ieguldījumu veikšanu Islandē. Tāpēc Verne atzina, ka, lai garantētu klientu saistības un ieguldījumu kapitālu nākotnē, ir vajadzīgi ārkārtas pasākumi.

| (69) | Attiecībā uz stimulējošo iedarbību Islandes iestādes apgalvo, ka uzskats, ka tādai nelielai privātkapitāla ieguldījumu sabiedrībai kā Verne būtu jāsagatavo sīki izstrādāti dokumenti par acīmredzamām, tūlītējām un radikālām apstākļu pārmaiņām, neatbilst veidam, kā nelielas ieguldījumu sabiedrības praksē iesaistās lēmumu pieņemšanā. Islandes iestādes arī apgalvo, ka Verne bija un ir mazs uzņēmums ar nelielu skaitu vadītāju un darbinieku un ieguldītāju grupu, kuri ir bijuši personīgi iesaistīti datu centra projektos vēl pirms Verne veiktā ieguldījuma Islandē. Turklāt fakts, ka nav pieejami valdes sanāksmju protokoli vai citi oficiāli dokumenti par lēmumu lūgt atbalstu, nenozīmē, ka Verne vai tā ieguldītāji atbalsta prasību uztvēra nenopietnāk vai bija mazāk pārliecināti par atbalsta vajadzību. |
| --- | --- |

(69)

Attiecībā uz stimulējošo iedarbību Islandes iestādes apgalvo, ka uzskats, ka tādai nelielai privātkapitāla ieguldījumu sabiedrībai kā Verne būtu jāsagatavo sīki izstrādāti dokumenti par acīmredzamām, tūlītējām un radikālām apstākļu pārmaiņām, neatbilst veidam, kā nelielas ieguldījumu sabiedrības praksē iesaistās lēmumu pieņemšanā. Islandes iestādes arī apgalvo, ka Verne bija un ir mazs uzņēmums ar nelielu skaitu vadītāju un darbinieku un ieguldītāju grupu, kuri ir bijuši personīgi iesaistīti datu centra projektos vēl pirms Verne veiktā ieguldījuma Islandē. Turklāt fakts, ka nav pieejami valdes sanāksmju protokoli vai citi oficiāli dokumenti par lēmumu lūgt atbalstu, nenozīmē, ka Verne vai tā ieguldītāji atbalsta prasību uztvēra nenopietnāk vai bija mazāk pārliecināti par atbalsta vajadzību.

| (70) | Islandes iestādes apgalvo, ka judikatūra par stimulējošo iedarbību nekādi neliecina, ka saturam nebūtu jābūt svarīgākam par formu. Kronoply lietā (41) vai Freistaat Sachsen lietā (42), uz kurām Iestāde atsaucas lēmumā par procedūras sākšanu, Islandes iestādes nav konstatējušas nekādas norādes, kas liecinātu par pretējo. |
| --- | --- |

(70)

Islandes iestādes apgalvo, ka judikatūra par stimulējošo iedarbību nekādi neliecina, ka saturam nebūtu jābūt svarīgākam par formu. Kronoply lietā (41) vai Freistaat Sachsen lietā (42), uz kurām Iestāde atsaucas lēmumā par procedūras sākšanu, Islandes iestādes nav konstatējušas nekādas norādes, kas liecinātu par pretējo.

| (71) | Islandes iestādes apsvērumos saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu apgalvoja, ka Iestāde lielā mērā ignorē faktu, ka Verne kā privātkapitāla ieguldītāja nozīme tikko sāktā uzņēmējdarbībā neveicina formālas pieejas piemērošanu tā uzņēmējdarbības plānošanai. Turklāt Islandes iestādes norāda, ka datu centra pakalpojumu sniegšanas jomā starptautiskiem klientiem Verne pašlaik nav tiešu konkurentu. |
| --- | --- |

(71)

Islandes iestādes apsvērumos saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu apgalvoja, ka Iestāde lielā mērā ignorē faktu, ka Verne kā privātkapitāla ieguldītāja nozīme tikko sāktā uzņēmējdarbībā neveicina formālas pieejas piemērošanu tā uzņēmējdarbības plānošanai. Turklāt Islandes iestādes norāda, ka datu centra pakalpojumu sniegšanas jomā starptautiskiem klientiem Verne pašlaik nav tiešu konkurentu.

5.5.   Selektivitāte un konkurences kropļojumi

| (72) | Islandes iestādes uzskata, ka nostāja, kuru lēmumā par procedūras sākšanu Iestāde pauž saistībā ar atbalsta selektivitāti, ir pretrunā to izpratnei par situāciju. |
| --- | --- |

(72)

Islandes iestādes uzskata, ka nostāja, kuru lēmumā par procedūras sākšanu Iestāde pauž saistībā ar atbalsta selektivitāti, ir pretrunā to izpratnei par situāciju.

| (73) | Pirmkārt, Islandes iestādes uzskata, ka selektivitātes elementu neapstiprina fakti, jo






  — | attiecībā uz vairākiem Iestādes noteiktiem valsts atbalsta pasākumiem ir nodrošināta atbilstība tirgus ekonomikas ieguldītāja principam; |
| --- | --- | --- |

(73)

Pirmkārt, Islandes iestādes uzskata, ka selektivitātes elementu neapstiprina fakti, jo

—

attiecībā uz vairākiem Iestādes noteiktiem valsts atbalsta pasākumiem ir nodrošināta atbilstība tirgus ekonomikas ieguldītāja principam;

| — | saskaņā ar Likumu par stimuliem (43) visi iespējamie ienācēji tirgū var gūt labumu no Verne piemēroto pasākumu klāsta; |
| --- | --- |

—

saskaņā ar Likumu par stimuliem (43) visi iespējamie ienācēji tirgū var gūt labumu no Verne piemēroto pasākumu klāsta;

| — | Verne piešķirtais “ekskluzivitātes” statuss ir ļoti ierobežots gan noteikumu, gan ilguma ziņā, un tas pilnīgi atbilst komercdarbības vienlīdzības un neatkarības principam, lai saglabātu labo gribu, ko radīja nekustamā īpašuma iegāde Reykjanesbær apvidū. |
| --- | --- |

—

Verne piešķirtais “ekskluzivitātes” statuss ir ļoti ierobežots gan noteikumu, gan ilguma ziņā, un tas pilnīgi atbilst komercdarbības vienlīdzības un neatkarības principam, lai saglabātu labo gribu, ko radīja nekustamā īpašuma iegāde Reykjanesbær apvidū.

| (74) | Otrkārt, Islandes iestādes apgalvo, ka visi esošie datu centru pakalpojumu sniedzēji Islandē gandrīz visos gadījumos nodrošina tikai privāto uzņēmumu un valdības struktūru vietēja mēroga vajadzības (t. i., salīdzinājumā ar Verne mērķa tirgu tas ir pilnīgi cits tirgus vai tirgus segments). Islandes iestādes apgalvo, ka nav noliedzams, ka, izņemot Verne, citi pieredzējušāki starptautisko datu centru operatori nav izrādījuši nekādu reālu interesi par ieguldījumu veikšanu Islandē, lai gan Islandes valsts ir centusies popularizēt sevi kā ideālu vietu datu centru darbībai. Tikai viens cits datu centra operators, kura darbība ir vērsta uz tirgus segmentu, kas pārsniedz vietējā pieprasījuma mērogu, proti, Thor Data Centre, ir sācis komercdarbību Islandē, un tā mērķauditorija ir nelieli mazumtirdzniecības klienti. Thor Data Centre bija vajadzīga tikai neliela daļa no sākotnējiem ieguldījumiem, kas bija jāveic Verne, lai sāktu vairumtirdzniecības datu centra uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

(74)

Otrkārt, Islandes iestādes apgalvo, ka visi esošie datu centru pakalpojumu sniedzēji Islandē gandrīz visos gadījumos nodrošina tikai privāto uzņēmumu un valdības struktūru vietēja mēroga vajadzības (t. i., salīdzinājumā ar Verne mērķa tirgu tas ir pilnīgi cits tirgus vai tirgus segments). Islandes iestādes apgalvo, ka nav noliedzams, ka, izņemot Verne, citi pieredzējušāki starptautisko datu centru operatori nav izrādījuši nekādu reālu interesi par ieguldījumu veikšanu Islandē, lai gan Islandes valsts ir centusies popularizēt sevi kā ideālu vietu datu centru darbībai. Tikai viens cits datu centra operators, kura darbība ir vērsta uz tirgus segmentu, kas pārsniedz vietējā pieprasījuma mērogu, proti, Thor Data Centre, ir sācis komercdarbību Islandē, un tā mērķauditorija ir nelieli mazumtirdzniecības klienti. Thor Data Centre bija vajadzīga tikai neliela daļa no sākotnējiem ieguldījumiem, kas bija jāveic Verne, lai sāktu vairumtirdzniecības datu centra uzņēmējdarbību.

| (75) | Islandes iestādes apgalvo, ka Datu centra ietekme uz attiecīgo tirgu ir neliela. Tās norāda, ka Islandei mūsdienu globālajā datu centru tirgū būtībā pieder 0 %. Islandes iestādes uzskata, ka secinājums, ka Ieguldījumu nolīgumā paredzētie atbalsta pasākumi kropļos konkurenci, nav reālistisks. |
| --- | --- |

(75)

Islandes iestādes apgalvo, ka Datu centra ietekme uz attiecīgo tirgu ir neliela. Tās norāda, ka Islandei mūsdienu globālajā datu centru tirgū būtībā pieder 0 %. Islandes iestādes uzskata, ka secinājums, ka Ieguldījumu nolīgumā paredzētie atbalsta pasākumi kropļos konkurenci, nav reālistisks.

II.   NOVĒRTĒJUMS

1.   OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS SLĒGŠANA ATTIECĪBĀ UZ ATSEVIŠĶIEM PASĀKUMIEM

| (76) | Saskaņā ar 3. protokola II daļas 8. panta 1. punktu paziņojumu iespējams laikus atsaukt, pirms Iestāde pieņem lēmumu par konkrēto pasākumu. Islandes iestādes 2011. gada 28. septembrī informēja Iestādi, ka Ieguldījumu nolīgums ir atcelts, un atsauca paziņojumu. |
| --- | --- |

(76)

Saskaņā ar 3. protokola II daļas 8. panta 1. punktu paziņojumu iespējams laikus atsaukt, pirms Iestāde pieņem lēmumu par konkrēto pasākumu. Islandes iestādes 2011. gada 28. septembrī informēja Iestādi, ka Ieguldījumu nolīgums ir atcelts, un atsauca paziņojumu.

| (77) | Saskaņā ar 3. protokola II daļas 8. panta 2. punktu gadījumos, kad Iestāde ir sākusi oficiālu izmeklēšanas procedūru, tā šo procedūru slēdz, ja paziņojums tiek atsaukts. Tāpēc 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktā paredzētā oficiālās izmeklēšanas procedūra ir slēgta, neveicot turpmāku izmeklēšanu saistībā ar atvieglojumiem, kas paredzēti Ieguldījumu nolīgumā attiecībā uz šādiem nodokļiem un nodevām:






  1) | uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi; |
| --- | --- | --- |

(77)

Saskaņā ar 3. protokola II daļas 8. panta 2. punktu gadījumos, kad Iestāde ir sākusi oficiālu izmeklēšanas procedūru, tā šo procedūru slēdz, ja paziņojums tiek atsaukts. Tāpēc 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktā paredzētā oficiālās izmeklēšanas procedūra ir slēgta, neveicot turpmāku izmeklēšanu saistībā ar atvieglojumiem, kas paredzēti Ieguldījumu nolīgumā attiecībā uz šādiem nodokļiem un nodevām:

1)

uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi;

| 2) | amortizācijas noteikumiem; |
| --- | --- |

2)

amortizācijas noteikumiem;

| 3) | ražošanas un tirgus maksu; |
| --- | --- |

3)

ražošanas un tirgus maksu;

| 4) | zīmognodevām; |
| --- | --- |

4)

zīmognodevām;

| 5) | zonējuma maksu; |
| --- | --- |

5)

zonējuma maksu;

| 6) | ievedmuitas nodokļiem; |
| --- | --- |

6)

ievedmuitas nodokļiem;

| 7) | PVN maksājuma atlikšanu importam un elektroenerģijai; |
| --- | --- |

7)

PVN maksājuma atlikšanu importam un elektroenerģijai;

| 8) | drošības kontroles maksu attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu; |
| --- | --- |

8)

drošības kontroles maksu attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu;

| 9) | neto vērtības nodokļa garantiju. |
| --- | --- |

9)

neto vērtības nodokļa garantiju.

| (78) | Turklāt Islandes iestādes ir informējušas, ka ar Farice2008. gada 26. februārī noslēgtais nolīgums par frekvenču joslas platuma nomas pakalpojumiem ir atcelts. Tāpēc oficiālā izmeklēšana par nolīgumu, kurš 2008. gada 26. februārī tika noslēgts ar Farice par frekvenču joslas platuma nomu, ir slēgta. |
| --- | --- |

(78)

Turklāt Islandes iestādes ir informējušas, ka ar Farice2008. gada 26. februārī noslēgtais nolīgums par frekvenču joslas platuma nomas pakalpojumiem ir atcelts. Tāpēc oficiālā izmeklēšana par nolīgumu, kurš 2008. gada 26. februārī tika noslēgts ar Farice par frekvenču joslas platuma nomu, ir slēgta.

2.   VALSTS ATBALSTA ESAMĪBA

| (79) | Saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 1. punktu:
  “Ja vien šis līgums neparedz ko citu, ar līgumu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp Līgumslēdzējām Pusēm.” |
| --- | --- |

(79)

Saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 1. punktu:

“Ja vien šis līgums neparedz ko citu, ar līgumu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp Līgumslēdzējām Pusēm.”

| (80) | Tas nozīmē, ka pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, ja ir izpildīti visi šie nosacījumi: pasākums i) ir valsts vai no valsts līdzekļiem piešķirts; ii) piešķir saņēmējam ekonomiskas priekšrocības; iii) ir selektīvs; iv) iespaido Kopienas iekšējo tirdzniecību un var radīt konkurences traucējumus ES (44). |
| --- | --- |

(80)

Tas nozīmē, ka pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, ja ir izpildīti visi šie nosacījumi: pasākums i) ir valsts vai no valsts līdzekļiem piešķirts; ii) piešķir saņēmējam ekonomiskas priekšrocības; iii) ir selektīvs; iv) iespaido Kopienas iekšējo tirdzniecību un var radīt konkurences traucējumus ES (44).

| (81) | Iestāde izvērtēs valsts atbalsta esamību attiecībā uz katru šajā lēmumā aplūkoto pasākumu atsevišķi. |
| --- | --- |

(81)

Iestāde izvērtēs valsts atbalsta esamību attiecībā uz katru šajā lēmumā aplūkoto pasākumu atsevišķi.

2.1.   Nolīgums par licencēšanu un maksājumiem

2.1.1.   Valsts līdzekļu esamība

| (82) | Lai pasākumu atzītu par valsts atbalstu, priekšrocības piešķīrējai ir jābūt valstij vai tai ir jābūt piešķirtai no valsts līdzekļiem. Valsts atbalsta noteikumu izpratnē termins “valsts” attiecas arī uz reģionālajām un vietējām iestādēm (45). Nodokļu ieņēmumu zaudējums ir līdzvērtīgs valsts līdzekļu patēriņam fiskālo izdevumu veidā. Turklāt valsts atbalstu var paredzēt gan normatīvos, reglamentējošos vai administratīvos ar nodokļiem saistītos noteikumos, gan izmantojot nodokļu iestāžu prakses (46). Nodokļu bāzes samazināšana, nodokļu, nodevu vai maksājumu summas pilnīga vai daļēja samazināšana ir saistīta ar ieņēmumu zaudējumu un tāpēc ir līdzvērtīga valsts līdzekļu patēriņam fiskālo izdevumu veidā. |
| --- | --- |

(82)

Lai pasākumu atzītu par valsts atbalstu, priekšrocības piešķīrējai ir jābūt valstij vai tai ir jābūt piešķirtai no valsts līdzekļiem. Valsts atbalsta noteikumu izpratnē termins “valsts” attiecas arī uz reģionālajām un vietējām iestādēm (45). Nodokļu ieņēmumu zaudējums ir līdzvērtīgs valsts līdzekļu patēriņam fiskālo izdevumu veidā. Turklāt valsts atbalstu var paredzēt gan normatīvos, reglamentējošos vai administratīvos ar nodokļiem saistītos noteikumos, gan izmantojot nodokļu iestāžu prakses (46). Nodokļu bāzes samazināšana, nodokļu, nodevu vai maksājumu summas pilnīga vai daļēja samazināšana ir saistīta ar ieņēmumu zaudējumu un tāpēc ir līdzvērtīga valsts līdzekļu patēriņam fiskālo izdevumu veidā.

| (83) | Šajā gadījumā valsts ir iejaukusies, izmantojot pašvaldības un Verne nolīgumu (Nolīgumu par licencēšanu un maksājumiem). Šajā nolīgumā ir paredzēti turpmāk uzskaitītie atbrīvojumi no pašvaldības nodokļiem, kas plašāk aprakstīti iepriekš I.3.4. iedaļā:






  a) | garantēta maksimālā ikgadējā īpašuma nodokļa likme 1,6 % apmērā; |
| --- | --- | --- |

(83)

Šajā gadījumā valsts ir iejaukusies, izmantojot pašvaldības un Verne nolīgumu (Nolīgumu par licencēšanu un maksājumiem). Šajā nolīgumā ir paredzēti turpmāk uzskaitītie atbrīvojumi no pašvaldības nodokļiem, kas plašāk aprakstīti iepriekš I.3.4. iedaļā:

a)

garantēta maksimālā ikgadējā īpašuma nodokļa likme 1,6 % apmērā;

| b) | attiecībā uz īpašuma nodokli — nemainīga bāze ISK 1 030 600 000 apmērā, nevis ik gadu noteikta oficiāla zemes un esošo ēku vērtība; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz īpašuma nodokli — nemainīga bāze ISK 1 030 600 000 apmērā, nevis ik gadu noteikta oficiāla zemes un esošo ēku vērtība;

| c) | attiecībā uz īpašuma nodokli — atcelta nodokļa bāzes indeksācija; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz īpašuma nodokli — atcelta nodokļa bāzes indeksācija;

| d) | īpašuma nodokli nepiemēro līdz 2011. gada 1. janvārim; |
| --- | --- |

d)

īpašuma nodokli nepiemēro līdz 2011. gada 1. janvārim;

| e) | attiecībā uz īpašuma nodokli — nemainīga vēlāk uzceltajām ēkām piemērojama bāze, nevis oficiāli noteikta vērtība; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz īpašuma nodokli — nemainīga vēlāk uzceltajām ēkām piemērojama bāze, nevis oficiāli noteikta vērtība;

| f) | esošajām ēkām nepiemēro ceļu būvniecības nodokli; |
| --- | --- |

f)

esošajām ēkām nepiemēro ceļu būvniecības nodokli;

| g) | jaunajām ēkām piemēro ceļu būvniecības nodokli 25 % apmērā. |
| --- | --- |

g)

jaunajām ēkām piemēro ceļu būvniecības nodokli 25 % apmērā.

| (84) | Visi iepriekš uzskaitītie pasākumi ir saistīti ar zaudētiem valsts ieņēmumiem. Īpaši attiecībā uz ceļu būvniecības nodokli Iestāde norāda, ka saskaņā ar Islandes tiesību aktiem tas ir nodoklis, nevis maksājumi par pakalpojumiem, kā sīkāk izklāstīts turpmāk tekstā sniegtajā novērtējumā par to, vai tika nodrošinātas priekšrocības. Fakts, ka Verne nomātās zemes robežās izbūvēs ceļus, nemaina apstākli, ka atbrīvojums no ceļu būvniecības nodokļa ir saistīts ar zaudētiem ieņēmumiem ceļu būvniecības nodokļa veidā. |
| --- | --- |

(84)

Visi iepriekš uzskaitītie pasākumi ir saistīti ar zaudētiem valsts ieņēmumiem. Īpaši attiecībā uz ceļu būvniecības nodokli Iestāde norāda, ka saskaņā ar Islandes tiesību aktiem tas ir nodoklis, nevis maksājumi par pakalpojumiem, kā sīkāk izklāstīts turpmāk tekstā sniegtajā novērtējumā par to, vai tika nodrošinātas priekšrocības. Fakts, ka Verne nomātās zemes robežās izbūvēs ceļus, nemaina apstākli, ka atbrīvojums no ceļu būvniecības nodokļa ir saistīts ar zaudētiem ieņēmumiem ceļu būvniecības nodokļa veidā.

2.1.2.   Selektivitāte

| (85) | Lai atbalsta pasākums atbilstu valsts atbalsta noteikumiem, tam ir jābūt selektīvām, dodot priekšroku “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”. Verne EEZ līguma valsts atbalsta noteikumu izpratnē ir uzņēmums. Saskaņā ar iedibināto judikatūru konkurences tiesību jomā jēdziens “uzņēmums” ietver visas saimnieciskajā darbībā iesaistītās struktūras neatkarīgi no to juridiskā statusa un finansējuma veida (47). Pašvaldība 2009. gada 4. novembrī parakstīja Nolīgumu par licencēšanu un maksājumiem tikai ar Verne. Tāpēc šajā nolīgumā paredzētie pasākumi attiecas tikai uz Verne, un Nolīgums par licencēšanu un maksājumiem ir labvēlīgs šim uzņēmumam. Tādējādi ir izpildīts selektivitātes kritērijs. |
| --- | --- |

(85)

Lai atbalsta pasākums atbilstu valsts atbalsta noteikumiem, tam ir jābūt selektīvām, dodot priekšroku “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”. Verne EEZ līguma valsts atbalsta noteikumu izpratnē ir uzņēmums. Saskaņā ar iedibināto judikatūru konkurences tiesību jomā jēdziens “uzņēmums” ietver visas saimnieciskajā darbībā iesaistītās struktūras neatkarīgi no to juridiskā statusa un finansējuma veida (47). Pašvaldība 2009. gada 4. novembrī parakstīja Nolīgumu par licencēšanu un maksājumiem tikai ar Verne. Tāpēc šajā nolīgumā paredzētie pasākumi attiecas tikai uz Verne, un Nolīgums par licencēšanu un maksājumiem ir labvēlīgs šim uzņēmumam. Tādējādi ir izpildīts selektivitātes kritērijs.

2.1.3.   Ekonomiskas priekšrocības

| (86) | Iestāde atgādina, ka atbalsta definīcija ir plašāka nekā dotācijas definīcija, jo tā ietver ne tikai labvēlīgo ietekmi, piemēram, pašas dotācijas, bet arī valsts pasākumus, kas dažādos veidos mazina maksājumus, kuri parasti tiek paredzēti uzņēmuma budžetā, un kas tādējādi, lai arī nav uzskatāmi par dotācijām precīzā šā jēdziena izpratnē, pēc būtības ir līdzīgi un ar identisku ietekmi (48). Saskaņā ar iedibināto judikatūru pasākums, ar kuru publiskās iestādes konkrētiem uzņēmumiem piešķir atbrīvojumus no nodokļiem, kas, lai gan neparedz valsts līdzekļu nodošanu, nostāda šos uzņēmumus labākā finansiālā situācijā nekā citus nodokļu maksātājus, ir uzskatāms par valsts vai no valsts līdzekļiem piešķirtu atbalstu (49). |
| --- | --- |

(86)

Iestāde atgādina, ka atbalsta definīcija ir plašāka nekā dotācijas definīcija, jo tā ietver ne tikai labvēlīgo ietekmi, piemēram, pašas dotācijas, bet arī valsts pasākumus, kas dažādos veidos mazina maksājumus, kuri parasti tiek paredzēti uzņēmuma budžetā, un kas tādējādi, lai arī nav uzskatāmi par dotācijām precīzā šā jēdziena izpratnē, pēc būtības ir līdzīgi un ar identisku ietekmi (48). Saskaņā ar iedibināto judikatūru pasākums, ar kuru publiskās iestādes konkrētiem uzņēmumiem piešķir atbrīvojumus no nodokļiem, kas, lai gan neparedz valsts līdzekļu nodošanu, nostāda šos uzņēmumus labākā finansiālā situācijā nekā citus nodokļu maksātājus, ir uzskatāms par valsts vai no valsts līdzekļiem piešķirtu atbalstu (49).

| (87) | Šādu priekšrocību var nodrošināt, paredzot dažādus uzņēmuma nodokļu nastas samazinājumus, tostarp nodokļu bāzes samazināšanu vai nodokļa summas pilnīgu vai daļēju samazināšanu, vai nodokļu parāda atlikšanu, atcelšanu vai pat īpašu termiņu pārcelšanu (50). |
| --- | --- |

(87)

Šādu priekšrocību var nodrošināt, paredzot dažādus uzņēmuma nodokļu nastas samazinājumus, tostarp nodokļu bāzes samazināšanu vai nodokļa summas pilnīgu vai daļēju samazināšanu, vai nodokļu parāda atlikšanu, atcelšanu vai pat īpašu termiņu pārcelšanu (50).

| (88) | Par atsevišķiem Nolīgumā par licencēšanu un maksājumiem ietvertajiem pasākumiem ir vajadzīga sīkāka pārbaude, lai noteiktu, vai un kādā mērā tie Verne nodrošina ekonomiskas priekšrocības. |
| --- | --- |

(88)

Par atsevišķiem Nolīgumā par licencēšanu un maksājumiem ietvertajiem pasākumiem ir vajadzīga sīkāka pārbaude, lai noteiktu, vai un kādā mērā tie Verne nodrošina ekonomiskas priekšrocības.

2.1.3.1.   Nemainīga nodokļa likme 1,65 % apmērā — īpašuma nodoklis

| (89) | Verne ir sniegtas garantijas, ka ik gadu maksājamā īpašuma nodokļa likme būs 1,65 % (šādu likmi pašvaldība pašlaik piemēro vairumā gadījumu) un tā būs spēkā arī tad, ja nākotnē šo likmi paaugstinās, saskaņā ar aktu Nr. 4/1995 piemērotā īpašuma nodokļa vietā (51). Paredzot, ka pašlaik piemērojamā nodokļa likme ir maksimālā robeža uz nenoteiktu periodu, Verne saistībā ar nekustamā īpašuma nodokli tika garantēta zināma plānošanas drošība, kas citiem ekonomikas dalībniekiem nav nodrošināta. Šī garantija, kura sniedz aizsardzību pret turpmākām normatīvām vai administratīvām pārmaiņām, EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē ir uzskatāma par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(89)

Verne ir sniegtas garantijas, ka ik gadu maksājamā īpašuma nodokļa likme būs 1,65 % (šādu likmi pašvaldība pašlaik piemēro vairumā gadījumu) un tā būs spēkā arī tad, ja nākotnē šo likmi paaugstinās, saskaņā ar aktu Nr. 4/1995 piemērotā īpašuma nodokļa vietā (51). Paredzot, ka pašlaik piemērojamā nodokļa likme ir maksimālā robeža uz nenoteiktu periodu, Verne saistībā ar nekustamā īpašuma nodokli tika garantēta zināma plānošanas drošība, kas citiem ekonomikas dalībniekiem nav nodrošināta. Šī garantija, kura sniedz aizsardzību pret turpmākām normatīvām vai administratīvām pārmaiņām, EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē ir uzskatāma par valsts atbalstu.

2.1.3.2.   Nemainīga nodokļa bāze ISK1 030 600 000 — īpašuma nodoklis

| (90) | Nemainīgā pašvaldības īpašuma nodokļa bāze atbilstīgi Nolīgumam par licencēšanu un maksājumiem bija ISK 1 030 600 000, to koriģējot saskaņā ar Islandes būvniecības izmaksu indeksu (52). Saskaņā ar aktu Nr. 4/1995 visi uzņēmumi maksā īpašuma nodokli, pamatojoties uz katru gadu oficiāli noteiktu zemes un ēku vērtību. Nolīguma par licencēšanu un maksājumiem noslēgšanas laikā oficiāli noteiktā Verne nomātās zemes un uzņēmuma īpašumā esošo ēku vērtība bija šāda (2008. gadā, kas saskaņā ar tiesisko regulējumu noteiktu 2009. gadā piemērojamā īpašuma nodokļa pamatu):






  Ēka Nr. 868 | ISK 452 050 000 |
| --- | --- | --- |
| Ēka Nr. 869 | ISK 578 550 000 |
| Ēka Nr. 872 | ISK 52 700 000 |
| Ēka Nr. 866 | ISK 23 650 000 |
| Ēka Nr. 864 | ISK 70 900 000 |
| Zeme 9,6 ha | ISK 181 200 000 |
| Kopējā vērtība | ISK 1 359 050 000 |

(90)

Nemainīgā pašvaldības īpašuma nodokļa bāze atbilstīgi Nolīgumam par licencēšanu un maksājumiem bija ISK 1 030 600 000, to koriģējot saskaņā ar Islandes būvniecības izmaksu indeksu (52). Saskaņā ar aktu Nr. 4/1995 visi uzņēmumi maksā īpašuma nodokli, pamatojoties uz katru gadu oficiāli noteiktu zemes un ēku vērtību. Nolīguma par licencēšanu un maksājumiem noslēgšanas laikā oficiāli noteiktā Verne nomātās zemes un uzņēmuma īpašumā esošo ēku vērtība bija šāda (2008. gadā, kas saskaņā ar tiesisko regulējumu noteiktu 2009. gadā piemērojamā īpašuma nodokļa pamatu):

Ēka Nr. 868

ISK 452 050 000

Ēka Nr. 869

ISK 578 550 000

Ēka Nr. 872

ISK 52 700 000

Ēka Nr. 866

ISK 23 650 000

Ēka Nr. 864

ISK 70 900 000

Zeme 9,6 ha

ISK 181 200 000

Kopējā vērtība

ISK 1 359 050 000

| (91) | Saskaņā ar minēto informāciju Nolīgumā par licencēšanu un maksājumiem noteiktā nodokļa bāze bija zemāka nekā summa, kas būtu noteikta atbilstīgi tiesiskajam regulējumam. (ISK 1 030 600 000, nevis ISK 1 359 050 000). Samazinātā nodokļa bāze atbrīvo Verne no maksājumiem, kas uzņēmumam būtu jāveic normālā situācijā, tādējādi nodrošinot Verne priekšrocības. |
| --- | --- |

(91)

Saskaņā ar minēto informāciju Nolīgumā par licencēšanu un maksājumiem noteiktā nodokļa bāze bija zemāka nekā summa, kas būtu noteikta atbilstīgi tiesiskajam regulējumam. (ISK 1 030 600 000, nevis ISK 1 359 050 000). Samazinātā nodokļa bāze atbrīvo Verne no maksājumiem, kas uzņēmumam būtu jāveic normālā situācijā, tādējādi nodrošinot Verne priekšrocības.

2.1.3.3.   Atcelta nodokļa bāzes indeksācija — īpašuma nodoklis

| (92) | Bāzes būvniecības izmaksu indeksa noteikšana Verne darbības sākšanas brīdī nodrošina Verne atbrīvojumu no maksājumiem, kuri tam būtu jāveic atbilstīgi standarta tiesiskajam regulējumam, savukārt nekustamā īpašuma īpašnieki un zemes nomātāji atbilstīgi tiesiskajam regulējumam maksā īpašuma nodokli, pamatojoties uz vērtību, kura noteikta laikā, kad tie iegādājas/nomā nekustamo īpašumu, un kuru atkārtoti nosaka katru gadu. Šos maksājumus parasti veic uzņēmums, tāpēc atbrīvošana no tiem nodrošina Verne priekšrocības. |
| --- | --- |

(92)

Bāzes būvniecības izmaksu indeksa noteikšana Verne darbības sākšanas brīdī nodrošina Verne atbrīvojumu no maksājumiem, kuri tam būtu jāveic atbilstīgi standarta tiesiskajam regulējumam, savukārt nekustamā īpašuma īpašnieki un zemes nomātāji atbilstīgi tiesiskajam regulējumam maksā īpašuma nodokli, pamatojoties uz vērtību, kura noteikta laikā, kad tie iegādājas/nomā nekustamo īpašumu, un kuru atkārtoti nosaka katru gadu. Šos maksājumus parasti veic uzņēmums, tāpēc atbrīvošana no tiem nodrošina Verne priekšrocības.

2.1.3.4.   Īpašuma nodokļa piemērošana, sākot ar 2011. gada 1. janvārī

| (93) | Saskaņā ar aktu Nr. 4/1995 pašvaldības īpašuma nodokli Islande piemēro visām ēkām, kuras iepriekšējā gadā ir oficiāli novērtētas. Ēkas, kuras Verne iegādājās 2008. gadā, pirkuma veikšanas laikā oficiāli novērtēja. Tādējādi Nolīgumā par licencēšanu un maksājumiem (53) paredzētais periods no pirkuma veikšanas brīža līdz 2011. gada 1. janvārim, kurā nepiemēro nodokli, atbrīvo Verne no maksājumiem, kuri normālā situācijā uzņēmumam būtu jāveic, tādējādi nodrošinot Verne priekšrocības. Tāpēc pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(93)

Saskaņā ar aktu Nr. 4/1995 pašvaldības īpašuma nodokli Islande piemēro visām ēkām, kuras iepriekšējā gadā ir oficiāli novērtētas. Ēkas, kuras Verne iegādājās 2008. gadā, pirkuma veikšanas laikā oficiāli novērtēja. Tādējādi Nolīgumā par licencēšanu un maksājumiem (53) paredzētais periods no pirkuma veikšanas brīža līdz 2011. gada 1. janvārim, kurā nepiemēro nodokli, atbrīvo Verne no maksājumiem, kuri normālā situācijā uzņēmumam būtu jāveic, tādējādi nodrošinot Verne priekšrocības. Tāpēc pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē.

2.1.3.5.   Nemainīga vēlāk uzceltajām ēkām piemērojama nodokļa bāze — īpašuma nodoklis

| (94) | Tā vietā, lai kā nodokļa bāzi izmantotu oficiāli noteikto vērtību, kā paredzēts aktā Nr. 4/1995, ēkām, kas attiecīgajā teritorijā tiks uzceltas vēlāk, piemērojamo nodokļu bāzi veido mazākā no šīm summām: i) ārējo karkasu izbūves izmaksas un ii) ISK 85 500 par kvadrātmetru, indeksējot atbilstīgi Islandes būvniecības izmaksu indeksam (tā mēneša sākumā, kurā Verne sāk klientu apkalpošanu / ēkas tiek nodotas ekspluatācijā) saskaņā ar aizņemšanas īpatsvaru (54). Ja Verne cels (vai jau ir uzcēlis) ēkas, šie noteikumi to atbrīvos no maksājumiem, kuri uzņēmumam būtu jāveic normālā situācijā, tādējādi nodrošinot Verne priekšrocības. |
| --- | --- |

(94)

Tā vietā, lai kā nodokļa bāzi izmantotu oficiāli noteikto vērtību, kā paredzēts aktā Nr. 4/1995, ēkām, kas attiecīgajā teritorijā tiks uzceltas vēlāk, piemērojamo nodokļu bāzi veido mazākā no šīm summām: i) ārējo karkasu izbūves izmaksas un ii) ISK 85 500 par kvadrātmetru, indeksējot atbilstīgi Islandes būvniecības izmaksu indeksam (tā mēneša sākumā, kurā Verne sāk klientu apkalpošanu / ēkas tiek nodotas ekspluatācijā) saskaņā ar aizņemšanas īpatsvaru (54). Ja Verne cels (vai jau ir uzcēlis) ēkas, šie noteikumi to atbrīvos no maksājumiem, kuri uzņēmumam būtu jāveic normālā situācijā, tādējādi nodrošinot Verne priekšrocības.

2.1.3.6.   Esošajām ēkām nepiemēro ceļu būvniecības nodokli

| (95) | Akta Nr. 153/2006 par ceļu būvniecības nodokli (gatnagerðargjald) 3. pantā ir paredzēts, ka ceļu būvniecības nodoklis ir vienreizēja nodeva, ko Islande piemēro visam nekustamajam īpašumam visās pilsētu teritorijās. Saskaņā ar šo aktu pašvaldībām ir pienākums piemērot nodokli, un tās var pieņemt lēmumu par nodokļa likmi, kuras maksimālais līmenis ir 15 % no oficiālās ēkas cenas par kvadrātmetru, ko ir noteikusi Islandes Statistikas iestāde (oficiālais statistikas centrs Islandē). Nodokļa bāze ir attiecīgajā teritorijā atļautā būvniecība saskaņā ar pilsētas plānošanu vai izsniegto būvniecības atļauju. Akta 5. pantā ir paredzēta iespēja atcelt nodokli vai piemērot tam atlaidi, un tas būtu jāparedz pašvaldības statūtos. Turklāt 6. pantā ir paredzēta ad hoc atcelšana vai atlaides piemērošana īpašos apstākļos. |
| --- | --- |

(95)

Akta Nr. 153/2006 par ceļu būvniecības nodokli (gatnagerðargjald) 3. pantā ir paredzēts, ka ceļu būvniecības nodoklis ir vienreizēja nodeva, ko Islande piemēro visam nekustamajam īpašumam visās pilsētu teritorijās. Saskaņā ar šo aktu pašvaldībām ir pienākums piemērot nodokli, un tās var pieņemt lēmumu par nodokļa likmi, kuras maksimālais līmenis ir 15 % no oficiālās ēkas cenas par kvadrātmetru, ko ir noteikusi Islandes Statistikas iestāde (oficiālais statistikas centrs Islandē). Nodokļa bāze ir attiecīgajā teritorijā atļautā būvniecība saskaņā ar pilsētas plānošanu vai izsniegto būvniecības atļauju. Akta 5. pantā ir paredzēta iespēja atcelt nodokli vai piemērot tam atlaidi, un tas būtu jāparedz pašvaldības statūtos. Turklāt 6. pantā ir paredzēta ad hoc atcelšana vai atlaides piemērošana īpašos apstākļos.

| (96) | Pamatojoties uz Nolīguma par licencēšanu un maksājumiem 1.1. punktu, Verne nemaksās ceļu būvniecības nodokli par esošajām ēkām. |
| --- | --- |

(96)

Pamatojoties uz Nolīguma par licencēšanu un maksājumiem 1.1. punktu, Verne nemaksās ceļu būvniecības nodokli par esošajām ēkām.

| (97) | Aktā Nr. 153/2006 paredzētā nodeva faktiski ir nodoklis, nevis nodeva par sniegtajiem pakalpojumiem, kā Iestāde ir aprakstījusi lēmumā par procedūras sākšanu. Šā ceļu būvniecības nodokļa būtība ir skaidri izklāstīta akta 1. pantā (55). |
| --- | --- |

(97)

Aktā Nr. 153/2006 paredzētā nodeva faktiski ir nodoklis, nevis nodeva par sniegtajiem pakalpojumiem, kā Iestāde ir aprakstījusi lēmumā par procedūras sākšanu. Šā ceļu būvniecības nodokļa būtība ir skaidri izklāstīta akta 1. pantā (55).

| (98) | Aktā Nr. 153/2006 paredzēts, ka Islandes pašvaldībām ceļu būvniecības nodokļa bāze ir jānosaka pašvaldības statūtos, kurus publicē Valsts Vēstneša B iedaļā. Saskaņā ar 2008. gada 20. janvāra statūtiem par ceļu būvniecības nodokli Reykjanesbær
   (56) rūpniecības zonām piemērojamais nodoklis Reykjanesbær ir 7,5 % no nodokļu bāzes, kā paredzēts akta Nr. 153/2006 3. pantā. Saskaņā ar aktu Nr. 153/2006 nodoklis ir jāmaksā tad, kad sāk iznomāt zemi, atjauno vai pārbūvē ēku vai maina tās lietojuma mērķi, kā arī vecāku ēku paplašināšanas gadījumā. Tādējādi atbilstīgi tiesiskajam regulējumam Verne būtu maksājis nodokli, tostarp par esošajām ēkām, kuras iepriekš bija militāras būves un kurām agrāk netika piemērots ceļu būvniecības nodoklis. Iestāde atgādina, ka saskaņā ar 5. pantu aktā Nr. 176/2006 ar nodokļiem saistītie standarta noteikumi attiecas uz visu nekustamo īpašumu, kas atrodas agrākās Jūras spēku teritorijas robežās, tiklīdz tas ir nodots civilā lietojumā (57). |
| --- | --- |

(98)

Aktā Nr. 153/2006 paredzēts, ka Islandes pašvaldībām ceļu būvniecības nodokļa bāze ir jānosaka pašvaldības statūtos, kurus publicē Valsts Vēstneša B iedaļā. Saskaņā ar 2008. gada 20. janvāra statūtiem par ceļu būvniecības nodokli Reykjanesbær
   (56) rūpniecības zonām piemērojamais nodoklis Reykjanesbær ir 7,5 % no nodokļu bāzes, kā paredzēts akta Nr. 153/2006 3. pantā. Saskaņā ar aktu Nr. 153/2006 nodoklis ir jāmaksā tad, kad sāk iznomāt zemi, atjauno vai pārbūvē ēku vai maina tās lietojuma mērķi, kā arī vecāku ēku paplašināšanas gadījumā. Tādējādi atbilstīgi tiesiskajam regulējumam Verne būtu maksājis nodokli, tostarp par esošajām ēkām, kuras iepriekš bija militāras būves un kurām agrāk netika piemērots ceļu būvniecības nodoklis. Iestāde atgādina, ka saskaņā ar 5. pantu aktā Nr. 176/2006 ar nodokļiem saistītie standarta noteikumi attiecas uz visu nekustamo īpašumu, kas atrodas agrākās Jūras spēku teritorijas robežās, tiklīdz tas ir nodots civilā lietojumā (57).

| (99) | Tādējādi Nolīguma par licencēšanu un maksājumiem 1.1. punktā paredzētais izņēmums atbrīvo Verne no maksājumiem, kas parasti būtu jāveic uzņēmumam, tādējādi nodrošinot Verne priekšrocības. |
| --- | --- |

(99)

Tādējādi Nolīguma par licencēšanu un maksājumiem 1.1. punktā paredzētais izņēmums atbrīvo Verne no maksājumiem, kas parasti būtu jāveic uzņēmumam, tādējādi nodrošinot Verne priekšrocības.

2.1.3.7.   Jaunām ēkām piemērojamais ceļu būvniecības nodoklis 25 % apmērā

| (100) | Saskaņā ar Nolīgumu par licencēšanu un maksājumiem (58)
  Verne maksās tikai 25 % no nodokļa, kas būtu jāmaksā atbilstīgi aktam Nr. 153/2006, “nekustamo īpašumu platības (..) un projekta mēroga dēļ, kā arī būtiskās ietekmes dēļ uz Reykjanesbær ieņēmumiem”. Nolīgumā ir paredzēts, ka Verne turpmāk par saviem līdzekļiem teritorijas robežās veiks ceļu būvniecību un“tādus darbus, ko parasti veic apmaiņā pret ceļu būvniecības nodevām”. Turpretī pašvaldība nodrošinās ceļu savienojumus ar teritoriju. |
| --- | --- |

(100)

Saskaņā ar Nolīgumu par licencēšanu un maksājumiem (58)
  Verne maksās tikai 25 % no nodokļa, kas būtu jāmaksā atbilstīgi aktam Nr. 153/2006, “nekustamo īpašumu platības (..) un projekta mēroga dēļ, kā arī būtiskās ietekmes dēļ uz Reykjanesbær ieņēmumiem”. Nolīgumā ir paredzēts, ka Verne turpmāk par saviem līdzekļiem teritorijas robežās veiks ceļu būvniecību un“tādus darbus, ko parasti veic apmaiņā pret ceļu būvniecības nodevām”. Turpretī pašvaldība nodrošinās ceļu savienojumus ar teritoriju.

| (101) | Ceļu būvniecības nodoklis, kas attiecībā uz jaunām ēkām atbilstīgi Nolīgumam par licencēšanu un maksām ir samazināts par 75 %, ir zemāks nekā tad, ja tas būtu noteikts saskaņā ar tiesisko regulējumu. Samazinātais nodoklis atbrīvo Verne no maksājumiem, kas uzņēmumam būtu jāmaksā normālā situācijā, tādējādi nodrošinot Verne priekšrocības. |
| --- | --- |

(101)

Ceļu būvniecības nodoklis, kas attiecībā uz jaunām ēkām atbilstīgi Nolīgumam par licencēšanu un maksām ir samazināts par 75 %, ir zemāks nekā tad, ja tas būtu noteikts saskaņā ar tiesisko regulējumu. Samazinātais nodoklis atbrīvo Verne no maksājumiem, kas uzņēmumam būtu jāmaksā normālā situācijā, tādējādi nodrošinot Verne priekšrocības.

2.1.4.   Ietekme uz tirdzniecību un konkurences kropļojumi

| (102) | Attiecībā uz EEZ līguma 61. panta 1. punktā paredzētajiem kritērijiem par atbalstu, “kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, [..] ciktāl šāds atbalsts ietekmē tirdzniecību starp Līgumslēdzējām Pusēm”, no judikatūras izriet, ka nav jānosaka, vai atbalstam ir faktiska ietekme uz tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm un vai konkurence patiešām tiek kropļota, bet tikai jāizvērtē, vai šis atbalsts var ietekmēt šādu tirdzniecību un kropļot konkurenci (59). Turklāt, ja valsts piešķirtais atbalsts nostiprina kāda uzņēmuma stāvokli attiecībā pret citiem konkurējošiem uzņēmumiem EEZ iekšējā tirdzniecībā, ir uzskatāms, ka atbalsts ir ietekmējis minēto tirdzniecību. Turklāt uzņēmumam, kas saņem atbalstu, pašam nav obligāti jāpiedalās šajā tirdzniecībā (60). |
| --- | --- |

(102)

Attiecībā uz EEZ līguma 61. panta 1. punktā paredzētajiem kritērijiem par atbalstu, “kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, [..] ciktāl šāds atbalsts ietekmē tirdzniecību starp Līgumslēdzējām Pusēm”, no judikatūras izriet, ka nav jānosaka, vai atbalstam ir faktiska ietekme uz tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm un vai konkurence patiešām tiek kropļota, bet tikai jāizvērtē, vai šis atbalsts var ietekmēt šādu tirdzniecību un kropļot konkurenci (59). Turklāt, ja valsts piešķirtais atbalsts nostiprina kāda uzņēmuma stāvokli attiecībā pret citiem konkurējošiem uzņēmumiem EEZ iekšējā tirdzniecībā, ir uzskatāms, ka atbalsts ir ietekmējis minēto tirdzniecību. Turklāt uzņēmumam, kas saņem atbalstu, pašam nav obligāti jāpiedalās šajā tirdzniecībā (60).

| (103) | Verne plāno sniegt pakalpojumus vairumtirdzniecības datu centru tirgū, tostarp citās EEZ valstīs. Vairumtirdzniecības datu centra pakalpojumi EEZ un pasaules tirgos ir plaši pieejami. Pamatojoties uz minēto, Iestāde secina, ka Nolīgums par licencēšanu un maksājumiem var radīt konkurences kropļojumus un ietekmēt tirdzniecību EEZ līgumslēdzēju pušu vidū. |
| --- | --- |

(103)

Verne plāno sniegt pakalpojumus vairumtirdzniecības datu centru tirgū, tostarp citās EEZ valstīs. Vairumtirdzniecības datu centra pakalpojumi EEZ un pasaules tirgos ir plaši pieejami. Pamatojoties uz minēto, Iestāde secina, ka Nolīgums par licencēšanu un maksājumiem var radīt konkurences kropļojumus un ietekmēt tirdzniecību EEZ līgumslēdzēju pušu vidū.

2.1.5.   Secinājums par valsts atbalsta esamību Nolīgumā par licencēšanu un maksājumiem

| (104) | Iepriekš noteiktie atbrīvojumi no pašvaldību nodokļiem (īpašuma nodokļa un ceļu būvniecības nodokļa), t. i.:






  a) | garantēta maksimālā ikgadējā īpašuma nodokļa likme 1,65 % apmērā; |
| --- | --- | --- |

(104)

Iepriekš noteiktie atbrīvojumi no pašvaldību nodokļiem (īpašuma nodokļa un ceļu būvniecības nodokļa), t. i.:

a)

garantēta maksimālā ikgadējā īpašuma nodokļa likme 1,65 % apmērā;

| b) | attiecībā uz īpašuma nodokli — nemainīga nodokļa bāze ISK 1 030 600 000 apmērā, nevis katru gadu oficiāli noteikta zemes un esošo ēku vērtība; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz īpašuma nodokli — nemainīga nodokļa bāze ISK 1 030 600 000 apmērā, nevis katru gadu oficiāli noteikta zemes un esošo ēku vērtība;

| c) | attiecībā uz īpašuma nodokli — atcelta nodokļa bāzes indeksācija; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz īpašuma nodokli — atcelta nodokļa bāzes indeksācija;

| d) | īpašuma nodokli nepiemēro līdz 2011. gada 1. janvārim; |
| --- | --- |

d)

īpašuma nodokli nepiemēro līdz 2011. gada 1. janvārim;

| e) | attiecībā uz īpašuma nodokli — noteikta vēlāk uzceltajām ēkām piemērojama bāze, nevis oficiāli noteikta vērtība; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz īpašuma nodokli — noteikta vēlāk uzceltajām ēkām piemērojama bāze, nevis oficiāli noteikta vērtība;

| f) | esošajām ēkām nepiemēro ceļu būvniecības nodokli; |
| --- | --- |

f)

esošajām ēkām nepiemēro ceļu būvniecības nodokli;

| g) | jaunajām ēkām piemēro ceļu būvniecības nodokli 25 % apmērā, |
| --- | --- |

g)

jaunajām ēkām piemēro ceļu būvniecības nodokli 25 % apmērā,

ietver selektīvas priekšrocības Verne, tajos ir iesaistīti valsts līdzekļi, un tiek radīta ietekme uz tirdzniecību un konkurences kropļojumi. Tādējādi pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē.

2.1.6.   Nolīgumā par licencēšanu un maksājumiem paredzētā valsts atbalsta apjoma noteikšana

| (105) | Valsts atbalsta apjoms ir starpība starp atbilstīgi Nolīgumam par licencēšanu un maksājumiem maksājamiem nodokļiem, no vienas puses, un nodokļiem, kurus Verne maksātu tiesiskā regulējuma piemērošanas gadījumā, no otras puses. |
| --- | --- |

(105)

Valsts atbalsta apjoms ir starpība starp atbilstīgi Nolīgumam par licencēšanu un maksājumiem maksājamiem nodokļiem, no vienas puses, un nodokļiem, kurus Verne maksātu tiesiskā regulējuma piemērošanas gadījumā, no otras puses.

2.2.   Nekustamā īpašuma iegādes nolīgums, Zemes nomas nolīgums un Papildu nomas nolīgums

2.2.1.   Valsts līdzekļi, selektivitāte un ietekme uz tirdzniecību

| (106) | Pirmkārt, visus trīs nolīgumus, proti, Nekustamā īpašuma iegādes nolīgumu, Zemes nomas nolīgumu un Papildu nomas nolīgumu, parakstīja Verne un Finanšu ministrija (61). |
| --- | --- |

(106)

Pirmkārt, visus trīs nolīgumus, proti, Nekustamā īpašuma iegādes nolīgumu, Zemes nomas nolīgumu un Papildu nomas nolīgumu, parakstīja Verne un Finanšu ministrija (61).

| (107) | Pēc tam, kad Iestāde secināja, ka valsts tiešā veidā noslēdza Nekustamā īpašuma iegādes nolīgumu, Zemes nomas nolīgumu un Papildu nomas nolīgumu, tā norādīja, ka, otrkārt, Verne, iespējamais trijos nolīgumos paredzēto pasākumu saņēmējs, ir uzskatāms par uzņēmumu, jo veic saimniecisko darbību, tirgū piedāvājot vairumtirdzniecības datu uzglabāšanas pakalpojumus. |
| --- | --- |

(107)

Pēc tam, kad Iestāde secināja, ka valsts tiešā veidā noslēdza Nekustamā īpašuma iegādes nolīgumu, Zemes nomas nolīgumu un Papildu nomas nolīgumu, tā norādīja, ka, otrkārt, Verne, iespējamais trijos nolīgumos paredzēto pasākumu saņēmējs, ir uzskatāms par uzņēmumu, jo veic saimniecisko darbību, tirgū piedāvājot vairumtirdzniecības datu uzglabāšanas pakalpojumus.

| (108) | Treškārt, tā kā darījumi sniedza iespējamu labumu konkrētam uzņēmumam (t. i., Verne), tie būtu uzskatāmi par selektīviem pasākumiem. |
| --- | --- |

(108)

Treškārt, tā kā darījumi sniedza iespējamu labumu konkrētam uzņēmumam (t. i., Verne), tie būtu uzskatāmi par selektīviem pasākumiem.

| (109) | Ceturtkārt, pasākumi kropļo vai var kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību EEZ līgumslēdzēju pušu vidū, jo Verne plāno vadīt pasaules mēroga vairumtirdzniecības datu centru, nodrošinot pakalpojumus klientiem EEZ un pasaules tirgū. |
| --- | --- |

(109)

Ceturtkārt, pasākumi kropļo vai var kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību EEZ līgumslēdzēju pušu vidū, jo Verne plāno vadīt pasaules mēroga vairumtirdzniecības datu centru, nodrošinot pakalpojumus klientiem EEZ un pasaules tirgū.

2.2.2.   Priekšrocības esamība — tirgus ieguldītāja princips

| (110) | Lai novērtētu, vai trijos nolīgumos paredzētie pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu, Iestādei ir jākonstatē, vai ēku pārdošana un zemes noma nodrošina Verne priekšrocības. |
| --- | --- |

(110)

Lai novērtētu, vai trijos nolīgumos paredzētie pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu, Iestādei ir jākonstatē, vai ēku pārdošana un zemes noma nodrošina Verne priekšrocības.

| (111) | Ja Nekustamā īpašuma iegādes nolīgums, Zemes nomas nolīgums un Papildu nomas nolīgums būtu īstenoti saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, t. i., ja valsts būtu pārdevusi ēkas par tirgus cenu un ja Zemes nomas nolīgums un Papildu nomas nolīgums būtu atbilduši tirgus nosacījumiem, valsts atbalsts nebūtu sniegts. |
| --- | --- |

(111)

Ja Nekustamā īpašuma iegādes nolīgums, Zemes nomas nolīgums un Papildu nomas nolīgums būtu īstenoti saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, t. i., ja valsts būtu pārdevusi ēkas par tirgus cenu un ja Zemes nomas nolīgums un Papildu nomas nolīgums būtu atbilduši tirgus nosacījumiem, valsts atbalsts nebūtu sniegts.

| (112) | Saistībā ar situāciju, kad valsts iestādes pārdod zemi vai ēkas uzņēmumam vai personai, kas veic saimniecisko darbību, ir jānorāda, ka Tiesa ir secinājusi, ka šāda tirdzniecība var ietvert valsts atbalsta elementus, jo īpaši tad, ja pārdošanas pamatā nav tirgus cena, proti, ja zeme vai ēkas nav pārdotas par cenu, kuru varētu noteikt tirgus ekonomikas privātais ieguldītājs, kas darbojas normālos konkurences apstākļos (62). |
| --- | --- |

(112)

Saistībā ar situāciju, kad valsts iestādes pārdod zemi vai ēkas uzņēmumam vai personai, kas veic saimniecisko darbību, ir jānorāda, ka Tiesa ir secinājusi, ka šāda tirdzniecība var ietvert valsts atbalsta elementus, jo īpaši tad, ja pārdošanas pamatā nav tirgus cena, proti, ja zeme vai ēkas nav pārdotas par cenu, kuru varētu noteikt tirgus ekonomikas privātais ieguldītājs, kas darbojas normālos konkurences apstākļos (62).

2.2.2.1.   Nekustamā īpašuma iegādes nolīgums

| (113) | Finanšu ministrija 2008. gada 26. februārī pārdeva Verne piecas ēkas. Lai izvērtētu valsts atbalsta esamību šajā gadījumā, Iestāde piemēro valsts atbalsta pamatnostādnes par valsts atbalsta elementiem zemes un ēku pārdošanas darījumos, ko veic valsts iestādes (“pamatnostādnes”). Pamatnostādņu pamatā ir “tirgus ekonomikas apstākļos strādājoša privātā uzņēmēja” tests, proti, privātā ieguldītāja tests.
  Vai tika izpildīta beznosacījumu izsoles procedūra vai tai pielīdzināma procedūra? |
| --- | --- |

(113)

Finanšu ministrija 2008. gada 26. februārī pārdeva Verne piecas ēkas. Lai izvērtētu valsts atbalsta esamību šajā gadījumā, Iestāde piemēro valsts atbalsta pamatnostādnes par valsts atbalsta elementiem zemes un ēku pārdošanas darījumos, ko veic valsts iestādes (“pamatnostādnes”). Pamatnostādņu pamatā ir “tirgus ekonomikas apstākļos strādājoša privātā uzņēmēja” tests, proti, privātā ieguldītāja tests.

Vai tika izpildīta beznosacījumu izsoles procedūra vai tai pielīdzināma procedūra?

| (114) | Saskaņā ar pamatnostādņu 2.1. punktu valsts atbalsta esamība par labu pircējam tiek automātiski izslēgta, ja pārdošana tiek veikta, “ievērojot pietiekami plaši publicētu, atklātu un beznosacījumu izsoles procedūru, ko pielīdzina izsolei, pieņemot vislabāko vai vienīgo cenas piedāvājumu”. Saskaņā ar informāciju, ko Iestāde ir apkopojusi oficiālās izmeklēšanas procedūras ietvaros, šķiet, ka ne valsts, ne KADECO valsts vārdā nerīkoja izsoles procedūru. Tādējādi valsts atbalsta esamību nav iespējams automātiski izslēgt ar šādu pamatojumu. Tomēr turpmākajā dokumentā Iestāde izvērtēs, vai tika piemērota beznosacījumu izsoles procedūrai pielīdzināma procedūra pat tad, ja netika pilnībā ievērotas pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(114)

Saskaņā ar pamatnostādņu 2.1. punktu valsts atbalsta esamība par labu pircējam tiek automātiski izslēgta, ja pārdošana tiek veikta, “ievērojot pietiekami plaši publicētu, atklātu un beznosacījumu izsoles procedūru, ko pielīdzina izsolei, pieņemot vislabāko vai vienīgo cenas piedāvājumu”. Saskaņā ar informāciju, ko Iestāde ir apkopojusi oficiālās izmeklēšanas procedūras ietvaros, šķiet, ka ne valsts, ne KADECO valsts vārdā nerīkoja izsoles procedūru. Tādējādi valsts atbalsta esamību nav iespējams automātiski izslēgt ar šādu pamatojumu. Tomēr turpmākajā dokumentā Iestāde izvērtēs, vai tika piemērota beznosacījumu izsoles procedūrai pielīdzināma procedūra pat tad, ja netika pilnībā ievērotas pamatnostādnes.

| (115) | Islandes iestādes savos apsvērumos saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu (63) apgalvoja, ka norādītajā laikā, 2008. gada februārī, ēkas tika pārdotas par tirgus cenu. Lai pamatotu šo apgalvojumu, Islandes iestādes cita starpā (lai gan neatsaucoties uz pamatnostādnēm) ir norādījušas, ka “visi valdības īpašumi, kurus attiecīgajā laikā pārvaldīja KADECO, tika publiski reklamēti vairākus mēnešus pirms to pārdošanas uzņēmumam Verne” (64), ka “īpašums tika publiski reklamēts un par ēku Nr. 869 tika saņemti divi piedāvājumi; (..) piedāvājums no Verne Holdings ehf. un [cita piedāvājuma iesniedzēja]” (65). |
| --- | --- |

(115)

Islandes iestādes savos apsvērumos saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu (63) apgalvoja, ka norādītajā laikā, 2008. gada februārī, ēkas tika pārdotas par tirgus cenu. Lai pamatotu šo apgalvojumu, Islandes iestādes cita starpā (lai gan neatsaucoties uz pamatnostādnēm) ir norādījušas, ka “visi valdības īpašumi, kurus attiecīgajā laikā pārvaldīja KADECO, tika publiski reklamēti vairākus mēnešus pirms to pārdošanas uzņēmumam Verne” (64), ka “īpašums tika publiski reklamēts un par ēku Nr. 869 tika saņemti divi piedāvājumi; (..) piedāvājums no Verne Holdings ehf. un [cita piedāvājuma iesniedzēja]” (65).

| (116) | Lai pārbaudītu, vai tika veikta beznosacījumu izsoles procedūrai līdzīga procedūra, Iestāde ir izvērtējusi visu pieejamo informāciju. |
| --- | --- |

(116)

Lai pārbaudītu, vai tika veikta beznosacījumu izsoles procedūrai līdzīga procedūra, Iestāde ir izvērtējusi visu pieejamo informāciju.

| (117) | Islandes Valsts Revīzijas iestāde (Ríkisendurskoðun) ir neatkarīga struktūra, kas darbojas Islandes Parlamenta (Alþingi) uzraudzībā. Tās galvenais uzdevums ir centrālās valdības struktūru finanšu pārskatu revīzijas veikšana, kā arī valsts finanšu pārvaldības un publisko līdzekļu izmantojuma uzlabojumu pārraudzība un veicināšana (66). |
| --- | --- |

(117)

Islandes Valsts Revīzijas iestāde (Ríkisendurskoðun) ir neatkarīga struktūra, kas darbojas Islandes Parlamenta (Alþingi) uzraudzībā. Tās galvenais uzdevums ir centrālās valdības struktūru finanšu pārskatu revīzijas veikšana, kā arī valsts finanšu pārvaldības un publisko līdzekļu izmantojuma uzlabojumu pārraudzība un veicināšana (66).

| (118) | Laikā no 2007. gada novembra līdz 2008. gada martam Islandes Valsts Revīzijas iestāde par KADECO darbībām sagatavoja tā saukto Revīzijas ziņojumu (67). Izvērtēšanas iemesls bija publiskā debatē pausti apgalvojumi, ka, pārdodot īpašumus agrākajā aizsardzības teritorijā Keflavík lidostā, netika aizsargātas valsts intereses. Šajā teritorijā atrodas Verne nopirktās ēkas. Tomēr laikā, kad tika veikta revīzija, šīs ēkas vēl nebija pārdotas. Revīzijā tika norādīts, ka KADECO saskaņā ar likumu tika iecelts, lai apsaimniekotu agrākajā aizsardzības teritorijā ietilpstošos īpašumus Keflavík lidostā un Islandes valsts vārdā vadītu turpmāko attīstību šajā teritorijā. Tāpēc tam bija visas tiesības vadīt teritorijā ietilpstošo valsts īpašumu pārdošanu, neiesaistot Valsts Tirdzniecības centru (Ríkiskaup) (68), un KADECO nebija pienākuma izslēgt šos īpašumus no konkursa. Turklāt revīzijā tika secināts, ka, pārdodot telpas, valsts intereses tika visas aizsargātas. |
| --- | --- |

(118)

Laikā no 2007. gada novembra līdz 2008. gada martam Islandes Valsts Revīzijas iestāde par KADECO darbībām sagatavoja tā saukto Revīzijas ziņojumu (67). Izvērtēšanas iemesls bija publiskā debatē pausti apgalvojumi, ka, pārdodot īpašumus agrākajā aizsardzības teritorijā Keflavík lidostā, netika aizsargātas valsts intereses. Šajā teritorijā atrodas Verne nopirktās ēkas. Tomēr laikā, kad tika veikta revīzija, šīs ēkas vēl nebija pārdotas. Revīzijā tika norādīts, ka KADECO saskaņā ar likumu tika iecelts, lai apsaimniekotu agrākajā aizsardzības teritorijā ietilpstošos īpašumus Keflavík lidostā un Islandes valsts vārdā vadītu turpmāko attīstību šajā teritorijā. Tāpēc tam bija visas tiesības vadīt teritorijā ietilpstošo valsts īpašumu pārdošanu, neiesaistot Valsts Tirdzniecības centru (Ríkiskaup) (68), un KADECO nebija pienākuma izslēgt šos īpašumus no konkursa. Turklāt revīzijā tika secināts, ka, pārdodot telpas, valsts intereses tika visas aizsargātas.

| (119) | Ziņojums par Revīzijas ziņojumu tika pieņemts 2008. gada 26. martā, un tas ir publiski pieejams Islandes Valsts Revīzijas iestādes tīmekļa vietnē (69). Ziņojumā ir sīki izklāstīts jau pārdotu vai revīzijas laikā pārdošanas procesā esošu ēku tirdzniecības process, un šajā laikā trīs ceturtdaļas no teritorijā ietilpstošā īpašuma jau bija pārdotas. Saskaņā ar ziņojumu pirmās publiskās reklāmas par attiecīgajām teritorijā esošajām ēkām tika publicētas 2007. gada martā, piedāvājot pārdošanā 24 konkrētas būves (70). Vēl astoņas ēkas dažādos Islandes laikrakstos tika piedāvātas pārdošanā 2007. gada aprīlī (71). Ziņojumā ir norādīts, ka kopš 2007. gada aprīļa neviena ēka laikrakstos netika īpaši reklamēta, tomēr regulāras reklāmas tika publicētas saistībā ar KADECO un tā tīmekļa vietni, aicinot iesniegt idejas par teritorijas izmantojumu. |
| --- | --- |

(119)

Ziņojums par Revīzijas ziņojumu tika pieņemts 2008. gada 26. martā, un tas ir publiski pieejams Islandes Valsts Revīzijas iestādes tīmekļa vietnē (69). Ziņojumā ir sīki izklāstīts jau pārdotu vai revīzijas laikā pārdošanas procesā esošu ēku tirdzniecības process, un šajā laikā trīs ceturtdaļas no teritorijā ietilpstošā īpašuma jau bija pārdotas. Saskaņā ar ziņojumu pirmās publiskās reklāmas par attiecīgajām teritorijā esošajām ēkām tika publicētas 2007. gada martā, piedāvājot pārdošanā 24 konkrētas būves (70). Vēl astoņas ēkas dažādos Islandes laikrakstos tika piedāvātas pārdošanā 2007. gada aprīlī (71). Ziņojumā ir norādīts, ka kopš 2007. gada aprīļa neviena ēka laikrakstos netika īpaši reklamēta, tomēr regulāras reklāmas tika publicētas saistībā ar KADECO un tā tīmekļa vietni, aicinot iesniegt idejas par teritorijas izmantojumu.

| (120) | Islandes Valsts Revīzijas iestāde savā ziņojumā norādīja, ka būtu bijis labāk, ja būtu īpaši reklamēts lielāks skaits ēku. |
| --- | --- |

(120)

Islandes Valsts Revīzijas iestāde savā ziņojumā norādīja, ka būtu bijis labāk, ja būtu īpaši reklamēts lielāks skaits ēku.

| (121) | Uzņēmumam Verne2008. gada 26. februārī pārdoto piecu ēku gadījumā tikai viena ēka, proti, ēka Nr. 869, tika īpaši reklamēta (72). Šī ēka ir viena no astoņām celtnēm, kuras tika reklamētas 2007. gada aprīlī. Islandes iestādes ir paskaidrojušas, ka par šo konkrēto ēku tika saņemts viens piedāvājums, kuru 2007. gada 23. aprīlī iesniedza Atlantic Film Studios. Iestādei ir iesniegta piedāvājuma kopija. Atlantic Film Studios piedāvāja ISK 35 000 par kvadrātmetru, un, ņemot vērā tolaik noteikto ēkas Nr. 869 platību (13 000 m2), kopējā aprēķinātā piedāvājuma summa bija ISK 455 000 000. Turklāt Atlantic Film Studios piedāvāja maksāt ISK 15 000 000 par asfaltēto platību ārpus ēkas Nr. 869. Islandes iestādes ir paskaidrojušas, ka šis piedāvājums tika noraidīts (73). |
| --- | --- |

(121)

Uzņēmumam Verne2008. gada 26. februārī pārdoto piecu ēku gadījumā tikai viena ēka, proti, ēka Nr. 869, tika īpaši reklamēta (72). Šī ēka ir viena no astoņām celtnēm, kuras tika reklamētas 2007. gada aprīlī. Islandes iestādes ir paskaidrojušas, ka par šo konkrēto ēku tika saņemts viens piedāvājums, kuru 2007. gada 23. aprīlī iesniedza Atlantic Film Studios. Iestādei ir iesniegta piedāvājuma kopija. Atlantic Film Studios piedāvāja ISK 35 000 par kvadrātmetru, un, ņemot vērā tolaik noteikto ēkas Nr. 869 platību (13 000 m2), kopējā aprēķinātā piedāvājuma summa bija ISK 455 000 000. Turklāt Atlantic Film Studios piedāvāja maksāt ISK 15 000 000 par asfaltēto platību ārpus ēkas Nr. 869. Islandes iestādes ir paskaidrojušas, ka šis piedāvājums tika noraidīts (73).

| (122) | Ņemot vērā minēto, Iestāde nevar secināt, ka šajā gadījumā ir īstenota beznosacījumu izsoles procedūrai pielīdzināma procedūra. Tādējādi valsts atbalsta esamību nav iespējams automātiski izslēgt ar šādu pamatojumu. |
| --- | --- |

(122)

Ņemot vērā minēto, Iestāde nevar secināt, ka šajā gadījumā ir īstenota beznosacījumu izsoles procedūrai pielīdzināma procedūra. Tādējādi valsts atbalsta esamību nav iespējams automātiski izslēgt ar šādu pamatojumu.

| (123) | Pamatnostādņu 2.2. iedaļā ir paredzēta alternatīva procedūra atbalsta esamības izslēgšanai, proti, tā sauktā neatkarīga eksperta novērtējuma metode. Lai gan Islandes iestādes nav apgalvojušas, ka atbalsta pastāvēšana ir izslēgta, pamatojoties uz paredzēto metodi, Iestāde to izvērtēs. |
| --- | --- |

(123)

Pamatnostādņu 2.2. iedaļā ir paredzēta alternatīva procedūra atbalsta esamības izslēgšanai, proti, tā sauktā neatkarīga eksperta novērtējuma metode. Lai gan Islandes iestādes nav apgalvojušas, ka atbalsta pastāvēšana ir izslēgta, pamatojoties uz paredzēto metodi, Iestāde to izvērtēs.

| (124) | Eksperts, proti, vietējā nekustamā īpašuma aģentūra Fateignastofa Suðurnesja, 2007. gada 23. aprīlī novērtēja, ka šīs konkrētās ēkas (Nr. 869) tirgus vērtība ir ISK 980 000 000 jeb aptuveni ISK 73 000 par kvadrātmetru, pamatojoties uz aplēsi, ka ēkas platība ir 13 382 m2. Tā kā 2008. gada februārī Verne iegādājās šīs ēkas un četras papildu ēkas par kopējo cenu 14,5 miljonu ASV dolāru apmērā, kas atbilst ISK 957 000 000, rodas pamatots jautājums par to, vai par šīm ēkām tiešām tika samaksāta tirgus cena. |
| --- | --- |

(124)

Eksperts, proti, vietējā nekustamā īpašuma aģentūra Fateignastofa Suðurnesja, 2007. gada 23. aprīlī novērtēja, ka šīs konkrētās ēkas (Nr. 869) tirgus vērtība ir ISK 980 000 000 jeb aptuveni ISK 73 000 par kvadrātmetru, pamatojoties uz aplēsi, ka ēkas platība ir 13 382 m2. Tā kā 2008. gada februārī Verne iegādājās šīs ēkas un četras papildu ēkas par kopējo cenu 14,5 miljonu ASV dolāru apmērā, kas atbilst ISK 957 000 000, rodas pamatots jautājums par to, vai par šīm ēkām tiešām tika samaksāta tirgus cena.

| (125) | Kā norādīts iepriekš, Islandes iestādes savos apsvērumos saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu apgalvoja, ka ēkas tika pārdotas par tirgus cenu, un, lai pamatotu šo apgalvojumu, tās cita starpā atsaucās uz iepriekš minētā neatkarīgā eksperta vērtējumu par ēku Nr. 869. Islandes iestādes ir iesniegušas Iestādei eksperta parakstītu 2007. gada 23. aprīļa vērtējuma kopiju. Ziņojums ir īss, tā apjoms ir mazāks par vienu lapu, un tajā ir norādīts, ka ēkas Nr. 869 platība ir 13 383 kvadrātmetri, to veido labā stāvoklī esošs metāla karkass un tai ir viegli piekļūt (74). Pamatojoties uz pieejamiem dokumentiem, ēkas apskati un pārskatu par salīdzināmiem īpašumiem teritorijā, eksperta noteiktā tirgus cena, ņemot vērā tirgus apstākļus, ir ISK 980 000 000. Eksperts norāda uz iespēju izmantot ēku saistībā ar netālu esošo starptautisko lidostu Keflavík un dažādas īpašuma lietojuma iespējām, kuras nodrošina ēkas augstie griesti. |
| --- | --- |

(125)

Kā norādīts iepriekš, Islandes iestādes savos apsvērumos saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu apgalvoja, ka ēkas tika pārdotas par tirgus cenu, un, lai pamatotu šo apgalvojumu, tās cita starpā atsaucās uz iepriekš minētā neatkarīgā eksperta vērtējumu par ēku Nr. 869. Islandes iestādes ir iesniegušas Iestādei eksperta parakstītu 2007. gada 23. aprīļa vērtējuma kopiju. Ziņojums ir īss, tā apjoms ir mazāks par vienu lapu, un tajā ir norādīts, ka ēkas Nr. 869 platība ir 13 383 kvadrātmetri, to veido labā stāvoklī esošs metāla karkass un tai ir viegli piekļūt (74). Pamatojoties uz pieejamiem dokumentiem, ēkas apskati un pārskatu par salīdzināmiem īpašumiem teritorijā, eksperta noteiktā tirgus cena, ņemot vērā tirgus apstākļus, ir ISK 980 000 000. Eksperts norāda uz iespēju izmantot ēku saistībā ar netālu esošo starptautisko lidostu Keflavík un dažādas īpašuma lietojuma iespējām, kuras nodrošina ēkas augstie griesti.

| (126) | Iestāde norāda, ka Islandes iestādes savos apsvērumos saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu apgalvoja, ka eksperta novērtējuma uzdevums bija “atspoguļot salīdzināmos īpašumos ietilpstošu jaunu ēku vērtību” (75). Tomēr tas nav atspoguļots eksperta novērtējuma formulējumā, kurš nepārprotami attiecas uz ēku Nr. 869 un kurā nav pieminētas jaunas ēkas. Turklāt iepriekš minētais Islandes Valsts Revīzijas iestādes ziņojums nesniedz pamatojumu pieņēmumam, ka eksperta novērtējums atspoguļoja jauno ēku vērtību. |
| --- | --- |

(126)

Iestāde norāda, ka Islandes iestādes savos apsvērumos saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu apgalvoja, ka eksperta novērtējuma uzdevums bija “atspoguļot salīdzināmos īpašumos ietilpstošu jaunu ēku vērtību” (75). Tomēr tas nav atspoguļots eksperta novērtējuma formulējumā, kurš nepārprotami attiecas uz ēku Nr. 869 un kurā nav pieminētas jaunas ēkas. Turklāt iepriekš minētais Islandes Valsts Revīzijas iestādes ziņojums nesniedz pamatojumu pieņēmumam, ka eksperta novērtējums atspoguļoja jauno ēku vērtību.

| (127) | Tā kā eksperta vērtējums attiecas tikai uz vienu no piecām ēkām, kas tika pārdotas Verne, to veica 10 mēnešus pirms ēku pārdošanas Verne un tā kā nav skaidri zināms, vai šā vērtējuma pamatā bija vispārēji pieņemti tirgus rādītāji un novērtējuma standarti, to pamatnostādņu izpratnē šajā gadījumā nevar uzskatīt par neatkarīga eksperta novērtējumu par visām piecām Verne pārdotajām ēkām. |
| --- | --- |

(127)

Tā kā eksperta vērtējums attiecas tikai uz vienu no piecām ēkām, kas tika pārdotas Verne, to veica 10 mēnešus pirms ēku pārdošanas Verne un tā kā nav skaidri zināms, vai šā vērtējuma pamatā bija vispārēji pieņemti tirgus rādītāji un novērtējuma standarti, to pamatnostādņu izpratnē šajā gadījumā nevar uzskatīt par neatkarīga eksperta novērtējumu par visām piecām Verne pārdotajām ēkām.

| (128) | Tādējādi rodas jautājums par to, kā konkrētajā gadījumā iespējams noteikt ēku tirgus cenu. Tā kā nav piemērojama procedūra, kas automātiski izslēgtu valsts atbalsta esamību, kurš valstij bija pieejams saskaņā ar Iestādes pamatnostādnēm, Iestāde šajā gadījumā tirgus vērtības noteikšanai izmantos sistemātisku un loģisku pieeju, kas ir pamatnostādņu pamatā. |
| --- | --- |

(128)

Tādējādi rodas jautājums par to, kā konkrētajā gadījumā iespējams noteikt ēku tirgus cenu. Tā kā nav piemērojama procedūra, kas automātiski izslēgtu valsts atbalsta esamību, kurš valstij bija pieejams saskaņā ar Iestādes pamatnostādnēm, Iestāde šajā gadījumā tirgus vērtības noteikšanai izmantos sistemātisku un loģisku pieeju, kas ir pamatnostādņu pamatā.

| (129) | Visu piecu Verne nopirkto ēku kopējā platība bija 31 008 kvadrātmetri (76). Kopējā samaksātā cena, kas pirkuma veikšanas brīdī bija līdzvērtīga ISK 957 000 000, nozīmē, ka cena par kvadrātmetru bija aptuveni ISK 31 000, kas ir aptuveni par ISK 4 000 mazāk nekā cena par kvadrātmetru, kuru 10 mēnešus iepriekš par ēku Nr. 869 piedāvāja Atlantic Film Studios. Šis piedāvājums saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju tika noraidīts (77). Iestāde uzskata, ka šis fakts vien jau norāda uz to, ka ēkas Verne tika pārdotas zem tirgus cenas. |
| --- | --- |

(129)

Visu piecu Verne nopirkto ēku kopējā platība bija 31 008 kvadrātmetri (76). Kopējā samaksātā cena, kas pirkuma veikšanas brīdī bija līdzvērtīga ISK 957 000 000, nozīmē, ka cena par kvadrātmetru bija aptuveni ISK 31 000, kas ir aptuveni par ISK 4 000 mazāk nekā cena par kvadrātmetru, kuru 10 mēnešus iepriekš par ēku Nr. 869 piedāvāja Atlantic Film Studios. Šis piedāvājums saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju tika noraidīts (77). Iestāde uzskata, ka šis fakts vien jau norāda uz to, ka ēkas Verne tika pārdotas zem tirgus cenas.

| (130) | Kā norādīts iepriekš, Iestāde nevar pilnībā paļauties uz eksperta veikto novērtējumu. Tomēr tā uzskata, ka šis novērtējums liecina par to, ka samaksātā cena varēja būt zemāka par tirgus cenu, arī ņemot vērā piedāvājumu, kas, kā norāda Islandes iestādes, bija vienīgais iesniegtais piedāvājums, neskaitot Verne piedāvājumu, un kas tika saņemts jau 10 mēnešus pirms faktiskā pārdošanas brīža uzņēmumam Verne. |
| --- | --- |

(130)

Kā norādīts iepriekš, Iestāde nevar pilnībā paļauties uz eksperta veikto novērtējumu. Tomēr tā uzskata, ka šis novērtējums liecina par to, ka samaksātā cena varēja būt zemāka par tirgus cenu, arī ņemot vērā piedāvājumu, kas, kā norāda Islandes iestādes, bija vienīgais iesniegtais piedāvājums, neskaitot Verne piedāvājumu, un kas tika saņemts jau 10 mēnešus pirms faktiskā pārdošanas brīža uzņēmumam Verne.

| (131) | Tā kā nav piemērojams Iestādes pamatnostādnēs paredzētais automātiskais pieņēmums, novērtējumu par to, vai tika samaksāta tirgus cena, veic pēc būtības retrospektīvi (78). Iestādes pienākums šādos gadījumos ir piemērot precīzāko metodi, lai noteiktu īpašuma vērtību, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju. |
| --- | --- |

(131)

Tā kā nav piemērojams Iestādes pamatnostādnēs paredzētais automātiskais pieņēmums, novērtējumu par to, vai tika samaksāta tirgus cena, veic pēc būtības retrospektīvi (78). Iestādes pienākums šādos gadījumos ir piemērot precīzāko metodi, lai noteiktu īpašuma vērtību, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju.

| (132) | Iestāde uzskata, ka ticamu informāciju šajā saistībā iespējams iegūt iepriekš minētajā Islandes Valsts Revīzijas iestādes ziņojumā, lai gan nevar izslēgt iespēju, ka citi valsts noslēgtie pārdošanas līgumi, kas ir aplūkoti ziņojumā, ietver valsts atbalstu. Iestāde uzskata, ka ziņojums nodrošina noderīgu informāciju par situāciju pirms īpašuma pārdošanas Verne un darījuma laikā un ka šī informācija var būt lietderīga tirgus vērtības noteikšanas procesā saistībā ar attiecīgo teritoriju. |
| --- | --- |

(132)

Iestāde uzskata, ka ticamu informāciju šajā saistībā iespējams iegūt iepriekš minētajā Islandes Valsts Revīzijas iestādes ziņojumā, lai gan nevar izslēgt iespēju, ka citi valsts noslēgtie pārdošanas līgumi, kas ir aplūkoti ziņojumā, ietver valsts atbalstu. Iestāde uzskata, ka ziņojums nodrošina noderīgu informāciju par situāciju pirms īpašuma pārdošanas Verne un darījuma laikā un ka šī informācija var būt lietderīga tirgus vērtības noteikšanas procesā saistībā ar attiecīgo teritoriju.

| (133) | Ziņojumā paskaidrots, ka nekustamā īpašuma eksperts, kas novērtēja vienu no Verne pārdotajām ēkām, proti, ēku Nr. 869, novērtēja arī ievērojamu daļu apvidus ēku, kuras valsts piedāvāja pārdošanā. Tomēr visas ēkas netika novērtētas. Ziņojumā arī ir sniegta informācija par eksperta pieņēmumiem un sniegts precizējums, ka novērtējumu pamatā bija tirgus cenas apvidū, ņemot vērā būvniecības izmaksas. Tomēr, kā precizēts ziņojumā, ēkas netika novērtētas atsevišķi, bet grupētas atbilstīgi to vecumam, stāvoklim un lietojuma iespējām. Pēc tam tika novērtētas šīs atšķirīgās grupas. Eksperta novērtējumā tika ņemti vērā vajadzīgie uzlabojumi saistībā ar elektroapgādi (pāreja no ASV uz Eiropas standartiem), atrašanās vieta un attālums no infrastruktūras. Turpretī novērtējumā neņēma vērā ne plašo nekustamā īpašuma papildu piedāvājumu, kas radās, ASV Jūras kara flotes teritoriju nododot civilā lietojumā, ne dažos gadījumos acīmredzamos tālākpārdošanas un lietojuma ierobežojumus. Ziņojumā bija skaidrots, ka pirms darījuma veikšanas ar Verne ēkas apvidū tika pārdotas citiem uzņēmumiem; 1. posmā (2007. gada pirmajā pusē) ēkas tika pārdotas par cenu, kas atbilst 57 % no eksperta noteiktās vērtības (22 ēkas; visas pārdotas vienam uzņēmumam). Vēlāk, 2007. gada rudenī, ēkas tika pārdotas dažādiem uzņēmumiem/organizācijām par cenu, kas atbilst 72–87 % no eksperta noteiktās vērtības. Šie īpašumi tika pārdoti nelielākās grupās. Visbeidzot ziņojumā ir izklāstīts, ka viens uzņēmums iegādājās divas skolu ēkas par cenu, kas atbilst 30 % no eksperta noteiktās vērtības. Lai gan Iestāde šajā gadījumā nevar sniegt viedokli jautājumā par to, vai minētajos darījumos bija iesaistīts valsts atbalsts, šī informācija apliecina, ka pastāv iespēja, ka veiktie eksperta novērtējumi var nebūt vienīgā vai piemērotākā metode tirgus cenas noteikšanai konkrētajā apvidū un šajā gadījumā. |
| --- | --- |

(133)

Ziņojumā paskaidrots, ka nekustamā īpašuma eksperts, kas novērtēja vienu no Verne pārdotajām ēkām, proti, ēku Nr. 869, novērtēja arī ievērojamu daļu apvidus ēku, kuras valsts piedāvāja pārdošanā. Tomēr visas ēkas netika novērtētas. Ziņojumā arī ir sniegta informācija par eksperta pieņēmumiem un sniegts precizējums, ka novērtējumu pamatā bija tirgus cenas apvidū, ņemot vērā būvniecības izmaksas. Tomēr, kā precizēts ziņojumā, ēkas netika novērtētas atsevišķi, bet grupētas atbilstīgi to vecumam, stāvoklim un lietojuma iespējām. Pēc tam tika novērtētas šīs atšķirīgās grupas. Eksperta novērtējumā tika ņemti vērā vajadzīgie uzlabojumi saistībā ar elektroapgādi (pāreja no ASV uz Eiropas standartiem), atrašanās vieta un attālums no infrastruktūras. Turpretī novērtējumā neņēma vērā ne plašo nekustamā īpašuma papildu piedāvājumu, kas radās, ASV Jūras kara flotes teritoriju nododot civilā lietojumā, ne dažos gadījumos acīmredzamos tālākpārdošanas un lietojuma ierobežojumus. Ziņojumā bija skaidrots, ka pirms darījuma veikšanas ar Verne ēkas apvidū tika pārdotas citiem uzņēmumiem; 1. posmā (2007. gada pirmajā pusē) ēkas tika pārdotas par cenu, kas atbilst 57 % no eksperta noteiktās vērtības (22 ēkas; visas pārdotas vienam uzņēmumam). Vēlāk, 2007. gada rudenī, ēkas tika pārdotas dažādiem uzņēmumiem/organizācijām par cenu, kas atbilst 72–87 % no eksperta noteiktās vērtības. Šie īpašumi tika pārdoti nelielākās grupās. Visbeidzot ziņojumā ir izklāstīts, ka viens uzņēmums iegādājās divas skolu ēkas par cenu, kas atbilst 30 % no eksperta noteiktās vērtības. Lai gan Iestāde šajā gadījumā nevar sniegt viedokli jautājumā par to, vai minētajos darījumos bija iesaistīts valsts atbalsts, šī informācija apliecina, ka pastāv iespēja, ka veiktie eksperta novērtējumi var nebūt vienīgā vai piemērotākā metode tirgus cenas noteikšanai konkrētajā apvidū un šajā gadījumā.

| (134) | Iestāde norāda, ka tai nav pamata uzskatīt, ka valsts pasūtīja novērtējumus par ēku Nr. 868, Nr. 866, Nr. 872 vai Nr. 864, kuras iegādājās Verne. Ja šāda informācija būtu bijusi pieejama, Islandes iestādes par to būtu ziņojušas. Tādējādi vienīgais eksperta novērtējums saistībā ar piecām Verne pārdotajām ēkām attiecas uz ēku Nr. 869. Saskaņā ar iepriekš minēto Islandes Valsts Revīzijas iestādes ziņojumu un Islandes iestāžu sniegto informāciju tā arī ir vienīgā no piecām ēkām, kura tika īpaši reklamēta. Turklāt Iestādei nav nekāda iemesla uzskatīt, ka eksperta novērtējuma pamats attiecībā uz citām ēkām apgabalā atšķīrās no šajā gadījumā pieejamā ekspertu novērtējuma. |
| --- | --- |

(134)

Iestāde norāda, ka tai nav pamata uzskatīt, ka valsts pasūtīja novērtējumus par ēku Nr. 868, Nr. 866, Nr. 872 vai Nr. 864, kuras iegādājās Verne. Ja šāda informācija būtu bijusi pieejama, Islandes iestādes par to būtu ziņojušas. Tādējādi vienīgais eksperta novērtējums saistībā ar piecām Verne pārdotajām ēkām attiecas uz ēku Nr. 869. Saskaņā ar iepriekš minēto Islandes Valsts Revīzijas iestādes ziņojumu un Islandes iestāžu sniegto informāciju tā arī ir vienīgā no piecām ēkām, kura tika īpaši reklamēta. Turklāt Iestādei nav nekāda iemesla uzskatīt, ka eksperta novērtējuma pamats attiecībā uz citām ēkām apgabalā atšķīrās no šajā gadījumā pieejamā ekspertu novērtējuma.

| (135) | Ņemot vērā nepilnības, kas rodas, izmantojot 2007. gadā veikto eksperta novērtējumu par ēku Nr. 869 kā tirgus vērtības aizstājēju konkrētajā gadījumā, kā arī ņemot vērā, ka šis novērtējums attiecas tikai uz vienu no piecām uzņēmumam Verne pārdotajām ēkām un tika veikts 10 mēnešus pirms līguma noslēgšanas ar Verne, Iestāde neuzskata, ka šo novērtējumu var tiešā veidā izmantot kā piemēru cenai par kvadrātmetru, kuru privāts uzņēmums, būdams šo ēku īpašnieks, būtu bijis gatavs pieņemt par piecām kopā pārdotām ēkām. Tomēr Iestāde uzskata, ka ziņojums var liecināt par faktu, ka tirgus cena tiešām bija augstāka par faktisko cenu, kuru samaksāja Verne. |
| --- | --- |

(135)

Ņemot vērā nepilnības, kas rodas, izmantojot 2007. gadā veikto eksperta novērtējumu par ēku Nr. 869 kā tirgus vērtības aizstājēju konkrētajā gadījumā, kā arī ņemot vērā, ka šis novērtējums attiecas tikai uz vienu no piecām uzņēmumam Verne pārdotajām ēkām un tika veikts 10 mēnešus pirms līguma noslēgšanas ar Verne, Iestāde neuzskata, ka šo novērtējumu var tiešā veidā izmantot kā piemēru cenai par kvadrātmetru, kuru privāts uzņēmums, būdams šo ēku īpašnieks, būtu bijis gatavs pieņemt par piecām kopā pārdotām ēkām. Tomēr Iestāde uzskata, ka ziņojums var liecināt par faktu, ka tirgus cena tiešām bija augstāka par faktisko cenu, kuru samaksāja Verne.

| (136) | Tādējādi Iestādei būs jāpaļaujas uz citu tirgus cenas aizstājēju, nevis šajā gadījumā pieejamo eksperta novērtējumu. |
| --- | --- |

(136)

Tādējādi Iestādei būs jāpaļaujas uz citu tirgus cenas aizstājēju, nevis šajā gadījumā pieejamo eksperta novērtējumu.

| (137) | Centrāla neatkarīga iestāde, proti, Islandes Reģistrs (Þjóðskrá Íslands), ik gadu novērtē visu civilā lietojuma nekustamo īpašumu, zemes un ēku vērtību (79). Vērtība atspoguļo tirgus vērtību. |
| --- | --- |

(137)

Centrāla neatkarīga iestāde, proti, Islandes Reģistrs (Þjóðskrá Íslands), ik gadu novērtē visu civilā lietojuma nekustamo īpašumu, zemes un ēku vērtību (79). Vērtība atspoguļo tirgus vērtību.

| (138) | Islandes Reģistra veiktā novērtējuma tiesiskais pamats ir akts Nr. 6/2011 par īpašuma reģistrāciju un novērtēšanu. Saskaņā ar akta 27. pantu nekustamā īpašuma reģistrētā vērtība atspoguļo īpašuma tirgus vērtību. Ja informācija par tirgus vērtību nav pieejama, vērtējumu veic, pamatojoties uz piemērotāko pieejamo informāciju par pielīdzināmu īpašumu tirgus cenu, ņemot vērā ar ēku saistītos ieņēmumus, izmaksas, nekustamā īpašuma atrašanās vietu saistībā ar transporta infrastruktūru, vecumu, lietojuma iespējas, nosacījumus, augsnes veidu, veģetāciju, ainavu un visus pārējos elementus, kas varētu ietekmēt attiecīgā īpašuma cenu. |
| --- | --- |

(138)

Islandes Reģistra veiktā novērtējuma tiesiskais pamats ir akts Nr. 6/2011 par īpašuma reģistrāciju un novērtēšanu. Saskaņā ar akta 27. pantu nekustamā īpašuma reģistrētā vērtība atspoguļo īpašuma tirgus vērtību. Ja informācija par tirgus vērtību nav pieejama, vērtējumu veic, pamatojoties uz piemērotāko pieejamo informāciju par pielīdzināmu īpašumu tirgus cenu, ņemot vērā ar ēku saistītos ieņēmumus, izmaksas, nekustamā īpašuma atrašanās vietu saistībā ar transporta infrastruktūru, vecumu, lietojuma iespējas, nosacījumus, augsnes veidu, veģetāciju, ainavu un visus pārējos elementus, kas varētu ietekmēt attiecīgā īpašuma cenu.

| (139) | Islandes Reģistrs katru gadu novērtē visus īpašumus, pamatojoties uz tirgus cenu iepriekšējā gada februārī, un šis novērtējums stājas spēkā tā paša gada 31. decembrī. Ikgadējā novērtējuma pamatā ir informācija par katra īpašuma raksturīgajām iezīmēm un nekustamā īpašuma tirgus cenu atbilstīgi reģistrētajiem pārdošanas līgumiem. |
| --- | --- |

(139)

Islandes Reģistrs katru gadu novērtē visus īpašumus, pamatojoties uz tirgus cenu iepriekšējā gada februārī, un šis novērtējums stājas spēkā tā paša gada 31. decembrī. Ikgadējā novērtējuma pamatā ir informācija par katra īpašuma raksturīgajām iezīmēm un nekustamā īpašuma tirgus cenu atbilstīgi reģistrētajiem pārdošanas līgumiem.

| (140) | Islandes Reģistra pārvaldītajā Īpašuma reģistra datubāzē tiek apkopotas visos valstī noslēgtajos pārdošanas līgumos paredzētās pārdošanas cenas un apmaksas nosacījumi. Reģistrētie pārdošanas līgumi veido novērtējuma pamatu. Islandes Reģistrs izmanto apkopotos datus, lai novērtētu Islandes mājokļu tirgu, kā arī rūpniecisko un citu komerciālo platību tirgu. Šī tirgus informācija ir publiski pieejama (80). |
| --- | --- |

(140)

Islandes Reģistra pārvaldītajā Īpašuma reģistra datubāzē tiek apkopotas visos valstī noslēgtajos pārdošanas līgumos paredzētās pārdošanas cenas un apmaksas nosacījumi. Reģistrētie pārdošanas līgumi veido novērtējuma pamatu. Islandes Reģistrs izmanto apkopotos datus, lai novērtētu Islandes mājokļu tirgu, kā arī rūpniecisko un citu komerciālo platību tirgu. Šī tirgus informācija ir publiski pieejama (80).

| (141) | Kopš 2010. gada aprīļa Islandes Reģistrs katru mēnesi publicē tirgus informāciju par komerciālajām platībām (81). Šie dati sniedz informāciju par ik mēnesi noslēgto komerciālo platību pārdošanas līgumu skaitu (sākot ar 2005. gada janvāri), to darījumu skaitu, par kuriem bija pieejama pārdošanas cenas informācija, kā arī par pārdoto ēku kopējo oficiālo vērtību salīdzinājumā ar noslēgto līgumu kopējo pārdošanas cenu par katru mēnesi, datus iedalot divās ģeogrāfiskajās kategorijās, proti, galvaspilsēta un pārējā valsts. Verne nopirktās ēkas pieder pēdējai minētajai ģeogrāfiskajai kategorijai. |
| --- | --- |

(141)

Kopš 2010. gada aprīļa Islandes Reģistrs katru mēnesi publicē tirgus informāciju par komerciālajām platībām (81). Šie dati sniedz informāciju par ik mēnesi noslēgto komerciālo platību pārdošanas līgumu skaitu (sākot ar 2005. gada janvāri), to darījumu skaitu, par kuriem bija pieejama pārdošanas cenas informācija, kā arī par pārdoto ēku kopējo oficiālo vērtību salīdzinājumā ar noslēgto līgumu kopējo pārdošanas cenu par katru mēnesi, datus iedalot divās ģeogrāfiskajās kategorijās, proti, galvaspilsēta un pārējā valsts. Verne nopirktās ēkas pieder pēdējai minētajai ģeogrāfiskajai kategorijai.

| (142) | Tirgus dati apliecina, ka kopējā komerciālo platību pārdošanas cena arī ārpus galvaspilsētas teritorijas kopumā bija augstāka par visu to ēku oficiāli noteikto vērtību, kas tika pārdotas mēnešos, uz kuriem attiecas dati, proti, laikposmā no 2005. gada 1. janvāra līdz šim brīdim (82). Tas nozīmē, ka gadījumos, par kuriem ir pieejami dati, oficiāli noteiktā vērtība parasti nav augstāka par faktisko tirgus cenu. |
| --- | --- |

(142)

Tirgus dati apliecina, ka kopējā komerciālo platību pārdošanas cena arī ārpus galvaspilsētas teritorijas kopumā bija augstāka par visu to ēku oficiāli noteikto vērtību, kas tika pārdotas mēnešos, uz kuriem attiecas dati, proti, laikposmā no 2005. gada 1. janvāra līdz šim brīdim (82). Tas nozīmē, ka gadījumos, par kuriem ir pieejami dati, oficiāli noteiktā vērtība parasti nav augstāka par faktisko tirgus cenu.

| (143) | Iestāde uzskata, ka, tā kā faktiskā tirgus cena netiek noteikta, izmantojot salīdzināmu piedāvājumu atklātā tirgū, aktā Nr. 6/2001 Islandes nekustamā īpašuma novērtēšanai paredzētā metode, kas sīkāk aprakstīta iepriekš, ir precīzākā pieejamā metode, lai noteiktu Verne nopirktā īpašuma vērtību. Šāda Iestādes viedokļa pamatā ir aktā Nr. 6/2011 skaidri izteiktais mērķis un tā 27. panta formulējums, proti, veikt oficiālu novērtējumu, pamatojoties uz tirgus rādītājiem. |
| --- | --- |

(143)

Iestāde uzskata, ka, tā kā faktiskā tirgus cena netiek noteikta, izmantojot salīdzināmu piedāvājumu atklātā tirgū, aktā Nr. 6/2001 Islandes nekustamā īpašuma novērtēšanai paredzētā metode, kas sīkāk aprakstīta iepriekš, ir precīzākā pieejamā metode, lai noteiktu Verne nopirktā īpašuma vērtību. Šāda Iestādes viedokļa pamatā ir aktā Nr. 6/2011 skaidri izteiktais mērķis un tā 27. panta formulējums, proti, veikt oficiālu novērtējumu, pamatojoties uz tirgus rādītājiem.

| (144) | Turklāt atbilstīgi aktam Nr. 6/2001 veiktais oficiālais novērtējums bija vienīgais tajā laikā veiktais attiecīgo ēku novērtējums, un to veica neatkarīga iestāde (83). Tas nav pretrunā faktam, ka principā novērtējums nodokļu aprēķina vajadzībām ne vienmēr apliecina nekustamā īpašuma “tirgus vērtību”, kā norādīts arī Iestādes pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

(144)

Turklāt atbilstīgi aktam Nr. 6/2001 veiktais oficiālais novērtējums bija vienīgais tajā laikā veiktais attiecīgo ēku novērtējums, un to veica neatkarīga iestāde (83). Tas nav pretrunā faktam, ka principā novērtējums nodokļu aprēķina vajadzībām ne vienmēr apliecina nekustamā īpašuma “tirgus vērtību”, kā norādīts arī Iestādes pamatnostādnēs.

| (145) | Iestāde uzskata, ka metode, kas tika izmantota īpašuma novērtēšanai atbilstīgi Islandes tiesību aktiem, ir piemērotākais šajā gadījumā pieejamais tirgus cenas rādītājs un ka eksperta veikts ex post novērtējums šajā gadījumā nebūtu precīzāka metode īpašuma tirgus vērtības noteikšanai 2008. gada 26. februāra nolīguma noslēgšanas laikā (84). |
| --- | --- |

(145)

Iestāde uzskata, ka metode, kas tika izmantota īpašuma novērtēšanai atbilstīgi Islandes tiesību aktiem, ir piemērotākais šajā gadījumā pieejamais tirgus cenas rādītājs un ka eksperta veikts ex post novērtējums šajā gadījumā nebūtu precīzāka metode īpašuma tirgus vērtības noteikšanai 2008. gada 26. februāra nolīguma noslēgšanas laikā (84).

| (146) | Ņemot vērā visus apstākļus, Iestāde secina, ka Islandes Reģistra veiktais novērtējums šajā gadījumā ir labākais tirgus cenas aizstājējs. Iestāde arī konstatē, ka Islandes iestādes savā 2012. gada 14. maija e-pastā apstiprināja, ka “Islandē pieņemtās prakses ietvaros parasti tiek uzskatīts, ka novērtējuma likme nodokļu piemērošanas mērķiem atspoguļo tirgus likmi” (85). Tā ir vienota nostāja. |
| --- | --- |

(146)

Ņemot vērā visus apstākļus, Iestāde secina, ka Islandes Reģistra veiktais novērtējums šajā gadījumā ir labākais tirgus cenas aizstājējs. Iestāde arī konstatē, ka Islandes iestādes savā 2012. gada 14. maija e-pastā apstiprināja, ka “Islandē pieņemtās prakses ietvaros parasti tiek uzskatīts, ka novērtējuma likme nodokļu piemērošanas mērķiem atspoguļo tirgus likmi” (85). Tā ir vienota nostāja.

| (147) | Iestādes viedokli papildus nostiprina fakts, ka ieinteresētās personas var apstrīdēt atbilstīgi akta Nr. 6/2011 31. pantam veikto oficiālo novērtējumu un ka saskaņā ar akta 34. pantu tās īpašā iestādē (Yfirfasteignamatsnefnd) var pārsūdzēt Islandes Reģistra secinājumus. Šajā gadījumā Verne nav apstrīdējis ēku oficiālo novērtējumu. |
| --- | --- |

(147)

Iestādes viedokli papildus nostiprina fakts, ka ieinteresētās personas var apstrīdēt atbilstīgi akta Nr. 6/2011 31. pantam veikto oficiālo novērtējumu un ka saskaņā ar akta 34. pantu tās īpašā iestādē (Yfirfasteignamatsnefnd) var pārsūdzēt Islandes Reģistra secinājumus. Šajā gadījumā Verne nav apstrīdējis ēku oficiālo novērtējumu.

| (148) | No iedibinātās judikatūras izriet, ka Iestādei ir pienākums, ciktāl tas ir iespējams, katrā gadījumā noteikt patieso attiecīgā atbalsta vērtību un sniegt rīkojumu par šīs konkrētās summas atgūšanu (86). |
| --- | --- |

(148)

No iedibinātās judikatūras izriet, ka Iestādei ir pienākums, ciktāl tas ir iespējams, katrā gadījumā noteikt patieso attiecīgā atbalsta vērtību un sniegt rīkojumu par šīs konkrētās summas atgūšanu (86).

| (149) | Šajā gadījumā darījuma veikšanas laikā Islandes Nekustamā īpašuma reģistrs (tagad — Islandes Reģistrs) attiecīgās ēkas bija novērtējis šādi:






  Ēka Nr. 868 | ISK 452 050 000 |
| --- | --- | --- |
| Ēka Nr. 869 | ISK 578 550 000 |
| Ēka Nr. 872 | ISK 52 700 000 |
| Ēka Nr. 866 | ISK 23 650 000 |
| Ēka Nr. 864 (87) | ISK 70 900 000 |
| Kopējā ēku vērtība | ISK 1 177 850 000 |

(149)

Šajā gadījumā darījuma veikšanas laikā Islandes Nekustamā īpašuma reģistrs (tagad — Islandes Reģistrs) attiecīgās ēkas bija novērtējis šādi:

Ēka Nr. 868

ISK 452 050 000

Ēka Nr. 869

ISK 578 550 000

Ēka Nr. 872

ISK 52 700 000

Ēka Nr. 866

ISK 23 650 000

Ēka Nr. 864 (87)

ISK 70 900 000

Kopējā ēku vērtība

ISK 1 177 850 000

Datu pilnīguma labad var piebilst, ka šeit nav ietverta vērtība zemei, kas netika pārdota uzņēmumam Verne, bet iznomāta uz 99 gadiem.

| (150) | Cena, ko samaksāja par ēkām, bija 14,5 miljoni ASV dolāri, kas darījuma veikšanas laikā bija pielīdzināmi ISK 957 000 000, tādējādi, kā Iestāde norādīja iepriekš, tā bija zemāka par tirgus cenu. |
| --- | --- |

(150)

Cena, ko samaksāja par ēkām, bija 14,5 miljoni ASV dolāri, kas darījuma veikšanas laikā bija pielīdzināmi ISK 957 000 000, tādējādi, kā Iestāde norādīja iepriekš, tā bija zemāka par tirgus cenu.

| (151) | Tādējādi, kad valsts 2008. gada 26. februārī parakstīja Nekustamā īpašuma iegādes nolīgumu, tika piešķirts valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(151)

Tādējādi, kad valsts 2008. gada 26. februārī parakstīja Nekustamā īpašuma iegādes nolīgumu, tika piešķirts valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē.

| (152) | Kopējā ar ēkām saistītā atbalsta summa ir starpība starp Iestādes noteikto tirgus vērtību, proti, ISK 1 177 850 000, un par ēkām samaksāto faktisko cenu 14,5 miljonu ASV dolāru apmērā, kas attiecīgajā laikā bija pielīdzināma ISK 957 000 000. Šī starpība ir ISK 220 850 000. |
| --- | --- |

(152)

Kopējā ar ēkām saistītā atbalsta summa ir starpība starp Iestādes noteikto tirgus vērtību, proti, ISK 1 177 850 000, un par ēkām samaksāto faktisko cenu 14,5 miljonu ASV dolāru apmērā, kas attiecīgajā laikā bija pielīdzināma ISK 957 000 000. Šī starpība ir ISK 220 850 000.

| (153) | Iestāde norāda, ka atbalsta summa būtiski pārsniedz pamatnostādņu 2.2. iedaļas b) apakšpunktā paredzēto tirgus cenas starpību 5 % apmērā. |
| --- | --- |

(153)

Iestāde norāda, ka atbalsta summa būtiski pārsniedz pamatnostādņu 2.2. iedaļas b) apakšpunktā paredzēto tirgus cenas starpību 5 % apmērā.

| (154) | Turklāt Iestāde norāda, ka pamatnostādņu 2.2. iedaļas c) apakšpunktā paredzētie noteikumi par īpašām saistībām šajā gadījumā nav piemērojami, jo Nekustamā īpašuma iegādes nolīgumā nav noteiktas šādas saistības, kas Verne radītu ekonomisku slogu pamatnostādņu izpratnē (88). Pamatnostādnēs paredzēts, ka ekonomisko slogu, kas ir saistīts ar pienākumiem, kuri saskaņā ar vispārējām tiesībām attiecas uz visiem nekustamā īpašuma īpašniekiem, turpmāk neatskaita no pirkuma cenas. Visbeidzot, kā norādīts pamatnostādņu 2.2. iedaļas d) apakšpunktā, primārās izmaksas neattiecas uz šo gadījumu (89) un tās nevar izmantot, lai noteiktu minimālo robežvērtību. |
| --- | --- |

(154)

Turklāt Iestāde norāda, ka pamatnostādņu 2.2. iedaļas c) apakšpunktā paredzētie noteikumi par īpašām saistībām šajā gadījumā nav piemērojami, jo Nekustamā īpašuma iegādes nolīgumā nav noteiktas šādas saistības, kas Verne radītu ekonomisku slogu pamatnostādņu izpratnē (88). Pamatnostādnēs paredzēts, ka ekonomisko slogu, kas ir saistīts ar pienākumiem, kuri saskaņā ar vispārējām tiesībām attiecas uz visiem nekustamā īpašuma īpašniekiem, turpmāk neatskaita no pirkuma cenas. Visbeidzot, kā norādīts pamatnostādņu 2.2. iedaļas d) apakšpunktā, primārās izmaksas neattiecas uz šo gadījumu (89) un tās nevar izmantot, lai noteiktu minimālo robežvērtību.

2.2.2.2.   Zemes nomas nolīgums, kas grozīts ar Papildu nomas nolīgumu

| (155) | Tiek atgādināts, ka, ja ar Papildu nomas nolīgumu grozītā Zemes nomas nolīgumā paredzētie pasākumi būtu īstenoti saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, t. i., ja valsts būtu pārdevusi ēkas par tirgus cenu un ja Zemes nomas nolīgums un Papildu nomas nolīgums būtu atbilduši tirgus nosacījumiem, darījums nebūtu ietvēris valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(155)

Tiek atgādināts, ka, ja ar Papildu nomas nolīgumu grozītā Zemes nomas nolīgumā paredzētie pasākumi būtu īstenoti saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, t. i., ja valsts būtu pārdevusi ēkas par tirgus cenu un ja Zemes nomas nolīgums un Papildu nomas nolīgums būtu atbilduši tirgus nosacījumiem, darījums nebūtu ietvēris valsts atbalstu.

| (156) | Islandes Finanšu ministrija un Verne2008. gada 9. maijā noslēdza Zemes nomas nolīgumu. Nomas cena tika mainīta, 2009. gada 30. jūnijā parakstot Papildu nomas nolīgumu. Turklāt Finanšu ministrija paredzēja, ka laikposmā līdz 2010. gada 1. aprīlim ir spēkā atbrīvojums no nomas maksas. |
| --- | --- |

(156)

Islandes Finanšu ministrija un Verne2008. gada 9. maijā noslēdza Zemes nomas nolīgumu. Nomas cena tika mainīta, 2009. gada 30. jūnijā parakstot Papildu nomas nolīgumu. Turklāt Finanšu ministrija paredzēja, ka laikposmā līdz 2010. gada 1. aprīlim ir spēkā atbrīvojums no nomas maksas.

| (157) | 2008. gada februārī apsprieda sākotnējo nomas cenu, proti, 0,8 ASV dolārus par kvadrātmetru. Zemes nomas nolīgumā nebija paredzēta cenas koriģēšana. Nomas periods bija 99 gadi. Šķiet, ka tirgus dalībnieks to nevarētu pieņemt. Tomēr Iestādei nav jānovērtē, vai cena tika noteikta saskaņā ar tirgus nosacījumiem, jo cena 2009. gada jūnijā tika pārskatīta, noslēdzot Papildu nomas nolīgumu, un sākotnēji apspriestie nomas noteikumi tā arī nestājās spēkā. Saskaņā ar šo vēlāk noslēgto nolīgumu nomas periods nemainījās, tomēr tika veikti nomas cenas grozījumi un cena tika noteikta Islandes valūtā, proti, ISK 60 par kvadrātmetru. Turklāt tika paredzēts, ka tagad nomas maksu koriģēs katru gadu atbilstīgi Islandes būvniecības izmaksu indeksam. |
| --- | --- |

(157)

2008. gada februārī apsprieda sākotnējo nomas cenu, proti, 0,8 ASV dolārus par kvadrātmetru. Zemes nomas nolīgumā nebija paredzēta cenas koriģēšana. Nomas periods bija 99 gadi. Šķiet, ka tirgus dalībnieks to nevarētu pieņemt. Tomēr Iestādei nav jānovērtē, vai cena tika noteikta saskaņā ar tirgus nosacījumiem, jo cena 2009. gada jūnijā tika pārskatīta, noslēdzot Papildu nomas nolīgumu, un sākotnēji apspriestie nomas noteikumi tā arī nestājās spēkā. Saskaņā ar šo vēlāk noslēgto nolīgumu nomas periods nemainījās, tomēr tika veikti nomas cenas grozījumi un cena tika noteikta Islandes valūtā, proti, ISK 60 par kvadrātmetru. Turklāt tika paredzēts, ka tagad nomas maksu koriģēs katru gadu atbilstīgi Islandes būvniecības izmaksu indeksam.

| (158) | Kā norādīja Islandes iestādes, Papildu nomas nolīgumā paredzētā cenas noteikšanas metode atspoguļo praksi, ko Islandē plaši izmanto saistībā ar pašvaldību īpašumā esošu zemi. Saskaņā ar šo praksi Islandes Reģistra oficiālais novērtējums, ko katru gadu veic atbilstīgi aktam Nr. 6/2011 un kas sīkāk aprakstīts iepriekš 2.2.2.1. iedaļā, veido bāzi, saskaņā ar kuru katru gadu tiek maksāta nomas maksa — parasti 1 % vai 2 % apmērā, atkarībā no katras pašvaldības lēmuma. |
| --- | --- |

(158)

Kā norādīja Islandes iestādes, Papildu nomas nolīgumā paredzētā cenas noteikšanas metode atspoguļo praksi, ko Islandē plaši izmanto saistībā ar pašvaldību īpašumā esošu zemi. Saskaņā ar šo praksi Islandes Reģistra oficiālais novērtējums, ko katru gadu veic atbilstīgi aktam Nr. 6/2011 un kas sīkāk aprakstīts iepriekš 2.2.2.1. iedaļā, veido bāzi, saskaņā ar kuru katru gadu tiek maksāta nomas maksa — parasti 1 % vai 2 % apmērā, atkarībā no katras pašvaldības lēmuma.

| (159) | Lai gan dažādu Islandes pašvaldību noslēgtie nomas nolīgumi neatspoguļo tirgus vērtību tādā ziņā, ka tirgus dalībnieki, izmantojot šo bāzi, būtu gatavi brīvajā tirgū iznomāt savu zemi, Islandes iestādes nav iesniegušas nekādus argumentus, lai attiecībā uz šo zemi noteiktu alternatīvu tirgus cenu. Tās tikai ir norādījušas, ka nomas maksa atspoguļo cenu, ko valsts parasti iekasē konkrētajā apvidū. |
| --- | --- |

(159)

Lai gan dažādu Islandes pašvaldību noslēgtie nomas nolīgumi neatspoguļo tirgus vērtību tādā ziņā, ka tirgus dalībnieki, izmantojot šo bāzi, būtu gatavi brīvajā tirgū iznomāt savu zemi, Islandes iestādes nav iesniegušas nekādus argumentus, lai attiecībā uz šo zemi noteiktu alternatīvu tirgus cenu. Tās tikai ir norādījušas, ka nomas maksa atspoguļo cenu, ko valsts parasti iekasē konkrētajā apvidū.

| (160) | Tā kā atšķirībā no informācijas, kuru, kā izklāstīts iepriekš, par mājokļu un komerciālo platību tirgus cenām ir apkopojis Islandes Reģistrs, informācija par rūpniecības zemi Islandē nav viegli pieejama, ir sarežģīti noteikt reālistisku robežvērtību attiecībā uz tirgus cenu šajā gadījumā. Tāpēc Iestāde var sniegt tikai aptuvenu zemes tirgus vērtības aplēsi. Kā norādīts iepriekš, precīzākā pieejamā informācija ir atbilstīgi aktam Nr. 6/2011 oficiāli noteiktā vērtība (90). |
| --- | --- |

(160)

Tā kā atšķirībā no informācijas, kuru, kā izklāstīts iepriekš, par mājokļu un komerciālo platību tirgus cenām ir apkopojis Islandes Reģistrs, informācija par rūpniecības zemi Islandē nav viegli pieejama, ir sarežģīti noteikt reālistisku robežvērtību attiecībā uz tirgus cenu šajā gadījumā. Tāpēc Iestāde var sniegt tikai aptuvenu zemes tirgus vērtības aplēsi. Kā norādīts iepriekš, precīzākā pieejamā informācija ir atbilstīgi aktam Nr. 6/2011 oficiāli noteiktā vērtība (90).

| (161) | Saskaņā ar informāciju, kas iegūta no Islandes Reģistra, Papildu nomas nolīguma noslēgšanas laikā 2009. gada jūnijā uzņēmumam Verne iznomātās zemes oficiāli noteiktā vērtība bija ISK 188 850 000 (91). Ikgadējā nomas maksa 2009. gada cenu izteiksmē bija ISK 5 760 000 jeb 3,05 % no oficiāli noteiktās zemes vērtības, kas pārsniedz normālā situācijā piemērojamo procentu likmi. Tāpēc Iestāde uzskata, ka privātam tirgus dalībniekiem, kurš darbojas atvērtā tirgū, šajos apstākļos nomas maksa, iespējams, šķistu pieņemama. |
| --- | --- |

(161)

Saskaņā ar informāciju, kas iegūta no Islandes Reģistra, Papildu nomas nolīguma noslēgšanas laikā 2009. gada jūnijā uzņēmumam Verne iznomātās zemes oficiāli noteiktā vērtība bija ISK 188 850 000 (91). Ikgadējā nomas maksa 2009. gada cenu izteiksmē bija ISK 5 760 000 jeb 3,05 % no oficiāli noteiktās zemes vērtības, kas pārsniedz normālā situācijā piemērojamo procentu likmi. Tāpēc Iestāde uzskata, ka privātam tirgus dalībniekiem, kurš darbojas atvērtā tirgū, šajos apstākļos nomas maksa, iespējams, šķistu pieņemama.

| (162) | Visbeidzot attiecībā uz ekskluzīvu tiesību piešķiršanas klauzulu, uz kuru Iestāde atsaucās savā lēmumā par procedūras sākšanu, Islandes iestādes ir paskaidrojušas, ka tā attiecas tikai uz KADECO pārvaldīto teritoriju. Tas arī atbilst reģistrētā Zemes nomas nolīguma grozījumam. Iestāde uzskata, ka klauzula nesniedz Verne ekonomiskas priekšrocības, jo tā gan ģeogrāfiski, gan termiņa ziņā ir ierobežota. |
| --- | --- |

(162)

Visbeidzot attiecībā uz ekskluzīvu tiesību piešķiršanas klauzulu, uz kuru Iestāde atsaucās savā lēmumā par procedūras sākšanu, Islandes iestādes ir paskaidrojušas, ka tā attiecas tikai uz KADECO pārvaldīto teritoriju. Tas arī atbilst reģistrētā Zemes nomas nolīguma grozījumam. Iestāde uzskata, ka klauzula nesniedz Verne ekonomiskas priekšrocības, jo tā gan ģeogrāfiski, gan termiņa ziņā ir ierobežota.

| (163) | Iestāde secina, ka ar Papildu nomas nolīgumu grozītais Zemes nomas nolīgums neparedz Verne priekšrocības. |
| --- | --- |

(163)

Iestāde secina, ka ar Papildu nomas nolīgumu grozītais Zemes nomas nolīgums neparedz Verne priekšrocības.

2.3.   Līgums par elektroenerģiju

2.3.1.   Valsts līdzekļi

| (164) | Kā norādīts iepriekš, lai pasākums ietvertu valsts atbalsta piešķiršanu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, Iestādei ir jākonstatē, ka pasākums nodrošina ekonomiskas priekšrocības, kuras normālos uzņēmējdarbības apstākļos uzņēmums nesaņemtu. Lai pasākumu kvalificētu kā valsts atbalstu, priekšrocību piešķīrējai ir jābūt valstij vai priekšrocībām ir jābūt piešķirtām no valsts līdzekļiem. Priekšrocības var nodrošināt arī ar valsts uzņēmuma starpniecību, ja konstatējama attiecināmība uz valsti (92). Eiropas Savienības Tiesa Stardust Marine lietā nosprieda (93), ka
  “(..) EKL 87. panta 1. punkts aptver visus finanšu līdzekļus, ko valsts iestādes var faktiski izmantot, lai atbalstītu uzņēmumus, un nav nozīmes, vai šie līdzekļi ir pastāvīgā valsts īpašumā vai nav. Tādējādi, pat ja šīs attiecīgajam pasākumam atbilstošās summas nav pastāvīgā Finanšu ministrijas rīcībā, pietiek ar faktu, ka šīs summas nepārtraukti ir valsts kontrolē un tādējādi kompetento valsts iestāžu rīcībā, lai tās tiktu kvalificētas kā valsts līdzekļi. (..)
  Valsts, izmantojot savu dominējošo ietekmi pār šādiem uzņēmumiem un nosakot to līdzekļu izmantojumu, vajadzības gadījumā bez grūtībām var finansēt īpašas priekšrocības, kas sniedz labumu citiem uzņēmumiem. (..) valsts uzņēmuma stāvokli nevar salīdzināt ar privāta uzņēmuma stāvokli. Ar valsts uzņēmumu starpniecību valsts var īstenot mērķus, kas nav saistīti ar komerciāliem nolūkiem (..).” |
| --- | --- |

(164)

Kā norādīts iepriekš, lai pasākums ietvertu valsts atbalsta piešķiršanu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, Iestādei ir jākonstatē, ka pasākums nodrošina ekonomiskas priekšrocības, kuras normālos uzņēmējdarbības apstākļos uzņēmums nesaņemtu. Lai pasākumu kvalificētu kā valsts atbalstu, priekšrocību piešķīrējai ir jābūt valstij vai priekšrocībām ir jābūt piešķirtām no valsts līdzekļiem. Priekšrocības var nodrošināt arī ar valsts uzņēmuma starpniecību, ja konstatējama attiecināmība uz valsti (92). Eiropas Savienības Tiesa Stardust Marine lietā nosprieda (93), ka

“(..) EKL 87. panta 1. punkts aptver visus finanšu līdzekļus, ko valsts iestādes var faktiski izmantot, lai atbalstītu uzņēmumus, un nav nozīmes, vai šie līdzekļi ir pastāvīgā valsts īpašumā vai nav. Tādējādi, pat ja šīs attiecīgajam pasākumam atbilstošās summas nav pastāvīgā Finanšu ministrijas rīcībā, pietiek ar faktu, ka šīs summas nepārtraukti ir valsts kontrolē un tādējādi kompetento valsts iestāžu rīcībā, lai tās tiktu kvalificētas kā valsts līdzekļi. (..)

Valsts, izmantojot savu dominējošo ietekmi pār šādiem uzņēmumiem un nosakot to līdzekļu izmantojumu, vajadzības gadījumā bez grūtībām var finansēt īpašas priekšrocības, kas sniedz labumu citiem uzņēmumiem. (..) valsts uzņēmuma stāvokli nevar salīdzināt ar privāta uzņēmuma stāvokli. Ar valsts uzņēmumu starpniecību valsts var īstenot mērķus, kas nav saistīti ar komerciāliem nolūkiem (..).”

| (165) | Iestāde atsaucas uz tās jaunākajiem lēmumiem attiecībā uz Landsvirkjun noslēgtiem ilgtermiņa līgumiem par elektroenerģiju, proti, Lēmumu Nr. 391/11/COL un Lēmumu Nr. 392/11/COL, un šajā gadījumā saistībā ar Līguma par elektroenerģiju attiecināmību uz valsti piemēro identisku pieeju. |
| --- | --- |

(165)

Iestāde atsaucas uz tās jaunākajiem lēmumiem attiecībā uz Landsvirkjun noslēgtiem ilgtermiņa līgumiem par elektroenerģiju, proti, Lēmumu Nr. 391/11/COL un Lēmumu Nr. 392/11/COL, un šajā gadījumā saistībā ar Līguma par elektroenerģiju attiecināmību uz valsti piemēro identisku pieeju.

| (166) | Papildus vispārējiem argumentiem, kas ietverti iepriekš minētajos lēmumos, Iestāde norāda, ka Rūpniecības ministrijas 2008. gada 23. oktobrī sagatavotajā memorandā, kuru Islandes iestādes nosūtīja Iestādei šīs lietas iepriekšējas paziņošanas procedūras laikā, sniegta atsauce uz Verne un Islandes iestāžu apspriedēm par iespējamiem pasākumiem, tostarp subsidētu elektroenerģijas cenu Verne darbības sākumā. Landsvirkjun bija 2008. gada 15. decembra saprašanās memoranda pirmajā projektā iesaistīta puse, gatavojoties vēlāk atceltajam Islandes iestāžu un Verne Ieguldījumu nolīgumam, un arī šo memorandu Iestāde saņēma iepriekšējas paziņošanas procedūras laikā. Saprašanās memoranda projektā saistībā ar iepriekšējo Landsvirkjun un Verne līgumu par elektroenerģiju iekļāva šādu klauzulu (94):
  “Pirmos elektroenerģijas (..) Verne 20 gadu periodā pārdos par jebkuru cenu likmi, kas nodrošinās Verne pirmā klienta piesaistīšanu.” |
| --- | --- |

(166)

Papildus vispārējiem argumentiem, kas ietverti iepriekš minētajos lēmumos, Iestāde norāda, ka Rūpniecības ministrijas 2008. gada 23. oktobrī sagatavotajā memorandā, kuru Islandes iestādes nosūtīja Iestādei šīs lietas iepriekšējas paziņošanas procedūras laikā, sniegta atsauce uz Verne un Islandes iestāžu apspriedēm par iespējamiem pasākumiem, tostarp subsidētu elektroenerģijas cenu Verne darbības sākumā. Landsvirkjun bija 2008. gada 15. decembra saprašanās memoranda pirmajā projektā iesaistīta puse, gatavojoties vēlāk atceltajam Islandes iestāžu un Verne Ieguldījumu nolīgumam, un arī šo memorandu Iestāde saņēma iepriekšējas paziņošanas procedūras laikā. Saprašanās memoranda projektā saistībā ar iepriekšējo Landsvirkjun un Verne līgumu par elektroenerģiju iekļāva šādu klauzulu (94):

“Pirmos elektroenerģijas (..) Verne 20 gadu periodā pārdos par jebkuru cenu likmi, kas nodrošinās Verne pirmā klienta piesaistīšanu.”

| (167) | Iestāde uzskata, ka iepriekš minētā informācija apliecina, ka šajā gadījumā Landsvirkjun lēmumos bija iesaistīta valsts. Landsvirkjun ne tikai pilnīgi pieder Islandes valstij, kura to kontrolē, bet valsts to acīmredzot ir izmantojusi, cenšoties Islandei piesaistīt datu centru nozares pārstāvjus (95). |
| --- | --- |

(167)

Iestāde uzskata, ka iepriekš minētā informācija apliecina, ka šajā gadījumā Landsvirkjun lēmumos bija iesaistīta valsts. Landsvirkjun ne tikai pilnīgi pieder Islandes valstij, kura to kontrolē, bet valsts to acīmredzot ir izmantojusi, cenšoties Islandei piesaistīt datu centru nozares pārstāvjus (95).

| (168) | Tāpēc kopumā Iestāde — ņemot vērā Landsvirkjun juridisko statusu, Landsvirkjun acīmredzamo izmantošanu iepriekš kā instrumentu ārvalstu ieguldītāju piesaistīšanai, kā arī šīs lietas vispārējos apstākļus — secina, ka Līgums par elektroenerģiju ir attiecināms uz valsti un ietver valsts līdzekļus, ja un ciktāl tas nodrošina priekšrocības Verne. |
| --- | --- |

(168)

Tāpēc kopumā Iestāde — ņemot vērā Landsvirkjun juridisko statusu, Landsvirkjun acīmredzamo izmantošanu iepriekš kā instrumentu ārvalstu ieguldītāju piesaistīšanai, kā arī šīs lietas vispārējos apstākļus — secina, ka Līgums par elektroenerģiju ir attiecināms uz valsti un ietver valsts līdzekļus, ja un ciktāl tas nodrošina priekšrocības Verne.

2.3.2.   Līgumā par elektroenerģiju nodrošinātās priekšrocības

| (169) | Gadījumos, kad valdības veic finanšu darījumus un ieguldījumus, Eiropas Savienības Tiesa ir noteikusi, ka, lai pārbaudītu, vai valsts veiktais pasākumus ietver atbalstu, ir jānosaka, vai saņēmējs uzņēmums iegūst ekonomiskas priekšrocības, kuras tas nebūtu ieguvis normālos apstākļos (96). Veicot šo pārbaudi, Iestādei ir jāpiemēro tirgus ekonomikas ieguldītāja tests (97), kas būtībā paredz, ka valsts atbalsts ir piešķirts visos gadījumos, kad valsts uzņēmumam dara pieejamus līdzekļus, ko parastā notikumu gaitā nepiešķirtu privāts ieguldītājs, piemērojot parastos komerckritērijus un neievērojot citus sociālus, politiskus vai filantropiskus apsvērumus (98). |
| --- | --- |

(169)

Gadījumos, kad valdības veic finanšu darījumus un ieguldījumus, Eiropas Savienības Tiesa ir noteikusi, ka, lai pārbaudītu, vai valsts veiktais pasākumus ietver atbalstu, ir jānosaka, vai saņēmējs uzņēmums iegūst ekonomiskas priekšrocības, kuras tas nebūtu ieguvis normālos apstākļos (96). Veicot šo pārbaudi, Iestādei ir jāpiemēro tirgus ekonomikas ieguldītāja tests (97), kas būtībā paredz, ka valsts atbalsts ir piešķirts visos gadījumos, kad valsts uzņēmumam dara pieejamus līdzekļus, ko parastā notikumu gaitā nepiešķirtu privāts ieguldītājs, piemērojot parastos komerckritērijus un neievērojot citus sociālus, politiskus vai filantropiskus apsvērumus (98).

| (170) | Konkrētais pasākums — līgums par elektroenerģiju ar pārdevēju, kurš ir valsts uzņēmums, — varētu ietvert valsts atbalsta elementu, ja tā noteikumi nebūtu pieņemami privātam tirgus ieguldītājam un ja privāts uzņēmējs neuzskatītu, ka elektrības tirdzniecība būs pietiekami ienesīga. Iestāde secina, ka ir jāizvērtē, vai privāts ieguldītājs, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, būtu piekritis noslēgt divpusēju ilgtermiņa līgumu, kurā paredzētā cena un noteikumi ir identiski aplūkojamajā nolīgumā paredzētajām prasībām (99). Tomēr, veicot šo izvērtējumu, Iestāde nevar aizstāt pārdevēja vērtējumu ar savu vērtējumu, tādējādi elektrības pārdevējam ir tiesības uz plašu lemšanas brīvību. Lai gan Iestāde pilnīgi atzīst tādu valsts uzņēmumu kā Landsvirkjun tiesības darboties tirgū komerciālos nolūkos, tā tomēr uzskata, ka ir rūpīgi jāizvērtē, vai privātā tirgus ieguldītājs būtu noslēdzis līdzīgus līgumus (100). |
| --- | --- |

(170)

Konkrētais pasākums — līgums par elektroenerģiju ar pārdevēju, kurš ir valsts uzņēmums, — varētu ietvert valsts atbalsta elementu, ja tā noteikumi nebūtu pieņemami privātam tirgus ieguldītājam un ja privāts uzņēmējs neuzskatītu, ka elektrības tirdzniecība būs pietiekami ienesīga. Iestāde secina, ka ir jāizvērtē, vai privāts ieguldītājs, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, būtu piekritis noslēgt divpusēju ilgtermiņa līgumu, kurā paredzētā cena un noteikumi ir identiski aplūkojamajā nolīgumā paredzētajām prasībām (99). Tomēr, veicot šo izvērtējumu, Iestāde nevar aizstāt pārdevēja vērtējumu ar savu vērtējumu, tādējādi elektrības pārdevējam ir tiesības uz plašu lemšanas brīvību. Lai gan Iestāde pilnīgi atzīst tādu valsts uzņēmumu kā Landsvirkjun tiesības darboties tirgū komerciālos nolūkos, tā tomēr uzskata, ka ir rūpīgi jāizvērtē, vai privātā tirgus ieguldītājs būtu noslēdzis līdzīgus līgumus (100).

| (171) | Turklāt, izvērtējot starp Landsvirkjun un Verne noslēgto līgumu cenu un noteikumus, Iestādei ir jāpamatojas uz informāciju, kas bija pieejama līgumu noslēgšanas laikā. |
| --- | --- |

(171)

Turklāt, izvērtējot starp Landsvirkjun un Verne noslēgto līgumu cenu un noteikumus, Iestādei ir jāpamatojas uz informāciju, kas bija pieejama līgumu noslēgšanas laikā.

| (172) | Iestāde secina, ka Landsvirkjun 2010. gadā nolēma samazināt savu atkarību no tā, ka elektroenerģijas cenas saistībā ar energoietilpīgiem izmantojumiem tiek pielāgotas ar alumīnija cenām, un šķiet, ka tas mazina uzņēmuma risku saistībā ar nolīgumiem, kas ir noslēgti ar alumīnija nozares pārstāvjiem, kuri ir galvenie elektrības pircēji energoietilpīgajās nozarēs Islandē. Iestāde norāda, ka konkrētais nolīgums tika noslēgts, pirms Landsvirkjun ieviesa jauno cenu politiku. |
| --- | --- |

(172)

Iestāde secina, ka Landsvirkjun 2010. gadā nolēma samazināt savu atkarību no tā, ka elektroenerģijas cenas saistībā ar energoietilpīgiem izmantojumiem tiek pielāgotas ar alumīnija cenām, un šķiet, ka tas mazina uzņēmuma risku saistībā ar nolīgumiem, kas ir noslēgti ar alumīnija nozares pārstāvjiem, kuri ir galvenie elektrības pircēji energoietilpīgajās nozarēs Islandē. Iestāde norāda, ka konkrētais nolīgums tika noslēgts, pirms Landsvirkjun ieviesa jauno cenu politiku.

| (173) | Kā norādīts iepriekš, Verne pirks elektroenerģiju no objektiem, kuri pieder valsts kontrolē esošajam Landsvirkjun. Elektroenerģiju nodrošinās esošie Landsvirkjun objekti. |
| --- | --- |

(173)

Kā norādīts iepriekš, Verne pirks elektroenerģiju no objektiem, kuri pieder valsts kontrolē esošajam Landsvirkjun. Elektroenerģiju nodrošinās esošie Landsvirkjun objekti.

| (174) | Landsvirkjun ir paskaidrojis, ka tā veiktā elektroenerģijas piegāde paredz zināmu elastību. Pirmos piecos līguma darbības gados Verne ir iespēja sasniegt [..]. Ja pēc pirmajiem pieciem gadiem pieaugums nav sasniedzis [..], Verne turpmākajā līguma darbības laikā ir jāmaksā par [..] (“take-or-pay” pienākums). |
| --- | --- |

(174)

Landsvirkjun ir paskaidrojis, ka tā veiktā elektroenerģijas piegāde paredz zināmu elastību. Pirmos piecos līguma darbības gados Verne ir iespēja sasniegt [..]. Ja pēc pirmajiem pieciem gadiem pieaugums nav sasniedzis [..], Verne turpmākajā līguma darbības laikā ir jāmaksā par [..] (“take-or-pay” pienākums).

| (175) | Iestādei ir jāpārbauda, vai cena un citi noteikumi saistībā ar jau nodrošināto elektroenerģijas daļu un to daļu, kuru Landsvirkjun vēl piegādās uzņēmumam Verne, atspoguļo tirgus cenu. |
| --- | --- |

(175)

Iestādei ir jāpārbauda, vai cena un citi noteikumi saistībā ar jau nodrošināto elektroenerģijas daļu un to daļu, kuru Landsvirkjun vēl piegādās uzņēmumam Verne, atspoguļo tirgus cenu.

| (176) | Islandes iestādes apgalvoja, ka uz rūpniecības nozarēm vērsto Islandes elektroenerģijas tirgu raksturo izolācija no pārējā savstarpēji saistītā Eiropas elektroenerģijas tirgus. |
| --- | --- |

(176)

Islandes iestādes apgalvoja, ka uz rūpniecības nozarēm vērsto Islandes elektroenerģijas tirgu raksturo izolācija no pārējā savstarpēji saistītā Eiropas elektroenerģijas tirgus.

| (177) | Tomēr šajā gadījumā informācija par energoietilpīgajām nozarēm pārdotās elektroenerģijas tirgus cenu Islandē nav viegli pieejama. Saistībā ar to ir jānorāda, ka tāda mēroga elektroenerģijas nodrošinājumam kā šajā gadījumā kopējā Islandes tirgū nav realizācijas alternatīvas. Islandes elektroenerģijas vispārējā patēriņa tirgus ir izolēts, un tā mērogs ir ierobežots, tāpēc tas nespētu absorbēt Landsvirkjun saražoto enerģiju. Vienīgā realizācijas iespēja būtu lieli rūpniecības nozares patērētāji, kas darbojas Islandē, kā šajā gadījumā. Tirgus izolētība arī nozīmē, ka robežvērtību nevar noteikt par cenu Eiropā. |
| --- | --- |

(177)

Tomēr šajā gadījumā informācija par energoietilpīgajām nozarēm pārdotās elektroenerģijas tirgus cenu Islandē nav viegli pieejama. Saistībā ar to ir jānorāda, ka tāda mēroga elektroenerģijas nodrošinājumam kā šajā gadījumā kopējā Islandes tirgū nav realizācijas alternatīvas. Islandes elektroenerģijas vispārējā patēriņa tirgus ir izolēts, un tā mērogs ir ierobežots, tāpēc tas nespētu absorbēt Landsvirkjun saražoto enerģiju. Vienīgā realizācijas iespēja būtu lieli rūpniecības nozares patērētāji, kas darbojas Islandē, kā šajā gadījumā. Tirgus izolētība arī nozīmē, ka robežvērtību nevar noteikt par cenu Eiropā.

| (178) | Tā kā nav noteikta atbilstīga robežvērtība, Iestādei ir jāpaļaujas uz Islandes iestāžu sniegto informāciju par vidējo cenu, ko Landsvirkjun ir saņēmis iepriekš saskaņā ar līgumiem, kuri noslēgti ar citiem energoietilpīgiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(178)

Tā kā nav noteikta atbilstīga robežvērtība, Iestādei ir jāpaļaujas uz Islandes iestāžu sniegto informāciju par vidējo cenu, ko Landsvirkjun ir saņēmis iepriekš saskaņā ar līgumiem, kuri noslēgti ar citiem energoietilpīgiem uzņēmumiem.

| (179) | Islandes iestādes ir iesniegušas turpmāk izklāstīto informāciju par Landsvirkjun vidējām elektroenerģijas cenām, kas bija spēkā, agrāk nodrošinot elektroenerģiju energoietilpīgām nozarēm Islandē. Iestāde pieņem, ka norādītajos skaitļos ir iekļautas arī pārvadīšanas izmaksas.






  Gads | ASV dolāri par MWh |
| --- | --- | --- |
| 2002 | 12,8 |
| 2003 | 13,8 |
| 2004 | 17,0 |
| 2005 | 21,6 |
| 2007 | 27,8 |
| 2008 | 30,3 |
| 2009 | 19,0 |
| 2010 | 25,1 |

(179)

Islandes iestādes ir iesniegušas turpmāk izklāstīto informāciju par Landsvirkjun vidējām elektroenerģijas cenām, kas bija spēkā, agrāk nodrošinot elektroenerģiju energoietilpīgām nozarēm Islandē. Iestāde pieņem, ka norādītajos skaitļos ir iekļautas arī pārvadīšanas izmaksas.

Gads

ASV dolāri par MWh

2002

12,8

2003

13,8

2004

17,0

2005

21,6

2007

27,8

2008

30,3

2009

19,0

2010

25,1

| (180) | Landsvirkjun ir sīkāk paskaidrojis Līguma par elektroenerģiju cenu mehānismu. Elektroenerģijas cenu nosaka divos posmos. [..], sākot ar datu centru saistīto darbību Islandē. Šī sākotnējā elektroenerģijas cena līguma darbības pirmajā pusē tiek noteikta posmos ([..]).[..]. |
| --- | --- |

(180)

Landsvirkjun ir sīkāk paskaidrojis Līguma par elektroenerģiju cenu mehānismu. Elektroenerģijas cenu nosaka divos posmos. [..], sākot ar datu centru saistīto darbību Islandē. Šī sākotnējā elektroenerģijas cena līguma darbības pirmajā pusē tiek noteikta posmos ([..]).[..].

| (181) | Iestāde atgādina šajā gadījumā apspriesto faktisko cenu (pārvades cenas nav iekļautas): | par pirmajiem [..]:






  Cena par MW | Periods |
| --- | --- | --- | --- |
| [..] ASV dolāri | Līdz 31.12.2013. |
| [..] ASV dolāri | 1.1.2014.–31.12.2016. |
| [..] ASV dolāri | 1.1.2017.–31.12.2018. |
| [..] ASV dolāri | 1.1.2019. līdz līguma termiņa beigām. |

(181)

Iestāde atgādina šajā gadījumā apspriesto faktisko cenu (pārvades cenas nav iekļautas):

par pirmajiem [..]:

Cena par MW

Periods

[..] ASV dolāri

Līdz 31.12.2013.

[..] ASV dolāri

1.1.2014.–31.12.2016.

[..] ASV dolāri

1.1.2017.–31.12.2018.

[..] ASV dolāri

1.1.2019. līdz līguma termiņa beigām.

| | Par apjomu, kas pārsniedz [..]:






  Cena par MW | Apjoms |
| --- | --- | --- |
| [..] ASV dolāri | [..] MW |
| [..] ASV dolāri | [..] MW |
| [..] ASV dolāri | [..] MW |
| [..] ASV dolāri | [..] 1 MW |
| [..] ASV dolāri | [..] MW |
| [..] ASV dolāri | Pārsniedz [..] MW |

Par apjomu, kas pārsniedz [..]:

Cena par MW

Apjoms

[..] ASV dolāri

[..] MW

[..] ASV dolāri

[..] MW

[..] ASV dolāri

[..] MW

[..] ASV dolāri

[..] 1 MW

[..] ASV dolāri

[..] MW

[..] ASV dolāri

Pārsniedz [..] MW

| (182) | Tādējādi Līgumā par elektroenerģiju noteiktās cenas visiem energoietilpīgajiem Landsvirkjun klientiem ir [..] (ņemot vērā pārvades izmaksas, kas Verne gadījumā tiek pieskaitītas), izņemot laikposmu līdz [..], kad Verne maksātās cenas ir [..]. Turklāt cenas par apjomu no [..] (skatīt Lēmumu 392/11/COL). |
| --- | --- |

(182)

Tādējādi Līgumā par elektroenerģiju noteiktās cenas visiem energoietilpīgajiem Landsvirkjun klientiem ir [..] (ņemot vērā pārvades izmaksas, kas Verne gadījumā tiek pieskaitītas), izņemot laikposmu līdz [..], kad Verne maksātās cenas ir [..]. Turklāt cenas par apjomu no [..] (skatīt Lēmumu 392/11/COL).

| (183) | Turklāt “take or pay” pienākums pastāvīgi nodrošina būtiskas piegādātās elektroenerģijas daļas pārdošanu. |
| --- | --- |

(183)

Turklāt “take or pay” pienākums pastāvīgi nodrošina būtiskas piegādātās elektroenerģijas daļas pārdošanu.

| (184) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ Iestāde secina, ka uz noteikumiem, kas paredzēti Līgumā par elektroenerģiju, ir jāattiecas rīcības brīvībai, kuru valsts uzņēmumi var izmantot, veicot uzņēmējdarbību. Pamatojoties uz Islandes iestāžu sniegto informāciju, Iestāde secina, ka Līgums par elektroenerģiju neietver priekšrocības Verne. |
| --- | --- |

(184)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ Iestāde secina, ka uz noteikumiem, kas paredzēti Līgumā par elektroenerģiju, ir jāattiecas rīcības brīvībai, kuru valsts uzņēmumi var izmantot, veicot uzņēmējdarbību. Pamatojoties uz Islandes iestāžu sniegto informāciju, Iestāde secina, ka Līgums par elektroenerģiju neietver priekšrocības Verne.

3.   PASĀKUMU LIKUMĪBA

| (185) | Saskaņā ar 3. protokola 1. panta 3. punktu “EBTA Uzraudzības iestāde ir laikus jāinformē par jebkādiem plāniem piešķirt vai mainīt atbalstu, lai tā varētu iesniegt savus apsvērumus (..). Attiecīgās valsts ierosinātie pasākumi nestājas spēkā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas procedūrā”. |
| --- | --- |

(185)

Saskaņā ar 3. protokola 1. panta 3. punktu “EBTA Uzraudzības iestāde ir laikus jāinformē par jebkādiem plāniem piešķirt vai mainīt atbalstu, lai tā varētu iesniegt savus apsvērumus (..). Attiecīgās valsts ierosinātie pasākumi nestājas spēkā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas procedūrā”.

| (186) | Islandes iestādes neziņoja par iepriekš konstatēto atbalstu pirms tā stāšanās spēkā, tādējādi liedzot Iestādei iespēju pieņemt galīgo lēmumu pirms atbalsta piešķiršanas. Tāpēc atbalsts ir nelikumīgs. |
| --- | --- |

(186)

Islandes iestādes neziņoja par iepriekš konstatēto atbalstu pirms tā stāšanās spēkā, tādējādi liedzot Iestādei iespēju pieņemt galīgo lēmumu pirms atbalsta piešķiršanas. Tāpēc atbalsts ir nelikumīgs.

4.   ATBALSTA SADERĪBA

| (187) | Atbalsta pasākumi, uz kuriem attiecas EEZ līguma 61. panta 1. punkts, parasti nav saderīgi ar EEZ līguma darbību, ja vien uz tiem neattiecas EEZ līguma 61. panta 2. vai 3. punktā noteiktās atkāpes. |
| --- | --- |

(187)

Atbalsta pasākumi, uz kuriem attiecas EEZ līguma 61. panta 1. punkts, parasti nav saderīgi ar EEZ līguma darbību, ja vien uz tiem neattiecas EEZ līguma 61. panta 2. vai 3. punktā noteiktās atkāpes.

| (188) | Saskaņā ar reģionālā atbalsta pamatnostādnēm pasākumus var kvalificēt kā saderīgu atbalstu atbilstīgi 61. panta 3. punkta c) apakšpunktam, ja to mērķis “ir veicināt vismazāk attīstīto reģionu attīstību, atbalstot ieguldījumu un darbavietu radīšanu”. Iestāde norāda, ka datu centrs atradīsies Reykjanesbær, kas, pamatojoties uz Iestādes Lēmumu Nr. 378/06/COL par atbalstāmo apgabalu reģionālā atbalsta plānu Islandē, var pretendēt uz reģionālo ieguldījumu atbalstu. |
| --- | --- |

(188)

Saskaņā ar reģionālā atbalsta pamatnostādnēm pasākumus var kvalificēt kā saderīgu atbalstu atbilstīgi 61. panta 3. punkta c) apakšpunktam, ja to mērķis “ir veicināt vismazāk attīstīto reģionu attīstību, atbalstot ieguldījumu un darbavietu radīšanu”. Iestāde norāda, ka datu centrs atradīsies Reykjanesbær, kas, pamatojoties uz Iestādes Lēmumu Nr. 378/06/COL par atbalstāmo apgabalu reģionālā atbalsta plānu Islandē, var pretendēt uz reģionālo ieguldījumu atbalstu.

4.1.   Nolīgums par licencēšanu un maksājumiem

| (189) | Ar vēlāk atcelto paziņojumu informēja par vienu no pasākumiem, kas ir izskatīts šajā lēmumā, proti, pašvaldības īpašuma nodokli. Pēc oficiālās izmeklēšanas sākšanas paziņojums tika atcelts. Tomēr pašvaldība jau bija ieviesusi pasākumus, kas bija paredzēti Nolīgumā par licencēšanu un maksājumiem, un tie netika atcelti. |
| --- | --- |

(189)

Ar vēlāk atcelto paziņojumu informēja par vienu no pasākumiem, kas ir izskatīts šajā lēmumā, proti, pašvaldības īpašuma nodokli. Pēc oficiālās izmeklēšanas sākšanas paziņojums tika atcelts. Tomēr pašvaldība jau bija ieviesusi pasākumus, kas bija paredzēti Nolīgumā par licencēšanu un maksājumiem, un tie netika atcelti.

| (190) | Vēlāk atceltajā paziņojumā un apsvērumos saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu Islandes iestādes apgalvoja, ka atbrīvojumi no katru gadu piemērotā pašvaldības īpašuma nodokļa saskaņā ar reģionālā atbalsta pamatnostādnēm bija saderīgi ar EEZ līgumu kā daļa no citiem nodokļu pasākumiem. Islandes iestādes ziņoja par atbrīvojumiem no pašvaldības īpašuma nodokļa kā daļu no vispārējiem atbrīvojumiem no nodokļiem, kas paredzēti 2009. gada Ieguldījumu nolīgumā saistībā ar sākotnēji plānotā Datu centra būvniecību. Vēlāk Ieguldījumu nolīgums tika atcelts, bet starp Verne un pašvaldību noslēgtajā Nolīgumā par licencēšanu un maksājumiem paredzētais pašvaldības īpašuma nodoklis ir atsevišķs pasākums (101). Turklāt saskaņā ar Islandes iestāžu sniegtajām ziņām tas tika ieviests jau 2009. gada sākumā, un to piemēro katru gadu. |
| --- | --- |

(190)

Vēlāk atceltajā paziņojumā un apsvērumos saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu Islandes iestādes apgalvoja, ka atbrīvojumi no katru gadu piemērotā pašvaldības īpašuma nodokļa saskaņā ar reģionālā atbalsta pamatnostādnēm bija saderīgi ar EEZ līgumu kā daļa no citiem nodokļu pasākumiem. Islandes iestādes ziņoja par atbrīvojumiem no pašvaldības īpašuma nodokļa kā daļu no vispārējiem atbrīvojumiem no nodokļiem, kas paredzēti 2009. gada Ieguldījumu nolīgumā saistībā ar sākotnēji plānotā Datu centra būvniecību. Vēlāk Ieguldījumu nolīgums tika atcelts, bet starp Verne un pašvaldību noslēgtajā Nolīgumā par licencēšanu un maksājumiem paredzētais pašvaldības īpašuma nodoklis ir atsevišķs pasākums (101). Turklāt saskaņā ar Islandes iestāžu sniegtajām ziņām tas tika ieviests jau 2009. gada sākumā, un to piemēro katru gadu.

| (191) | Nolīgumā par licencēšanu un maksājumiem paredzētie atbrīvojumi no pašvaldības īpašuma nodokļa nav saistīti ar konkrētu ieguldījumu. Turklāt Islandes iestādes savos apsvērumos saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu paskaidroja, ka vēlāk atceltajā Ieguldījumu nolīgumā paredzētie pasākumi nebija atkarīgi no tolaik plānotā Datu centra visu posmu īstenošanas (102). |
| --- | --- |

(191)

Nolīgumā par licencēšanu un maksājumiem paredzētie atbrīvojumi no pašvaldības īpašuma nodokļa nav saistīti ar konkrētu ieguldījumu. Turklāt Islandes iestādes savos apsvērumos saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu paskaidroja, ka vēlāk atceltajā Ieguldījumu nolīgumā paredzētie pasākumi nebija atkarīgi no tolaik plānotā Datu centra visu posmu īstenošanas (102).

| (192) | No reģionālā atbalsta pamatnostādnēm izriet, ka ir jāparedz, ka reģionālo ieguldījumu atbalsts ir atkarīgs no konkrēta un noteikta ieguldījumu projekta, skatīt pamatnostādņu 4. nodaļu. Netika paredzēts, ka Nolīgumā par licencēšanu un maksājumiem paredzētie atbrīvojumi no pašvaldības īpašuma nodokļa ir atkarīgi no konkrēta vai noteikta ieguldījuma (saistībā ar datu centru vai citām darbībām), kā paredzēts reģionālā atbalsta pamatnostādnēs. Attiecīgi ieguldījumu projekta saglabāšana spēkā piecu gadu laikā, kā paredzēts reģionālā atbalsta pamatnostādņu 32. punktā, nebija priekšnosacījums atbrīvojumam no pašvaldības nodokļa. Tāpēc saskaņā ar reģionālā atbalsta pamatnostādnēm atbalstu nevar kvalificēt kā ieguldījumu atbalstu. |
| --- | --- |

(192)

No reģionālā atbalsta pamatnostādnēm izriet, ka ir jāparedz, ka reģionālo ieguldījumu atbalsts ir atkarīgs no konkrēta un noteikta ieguldījumu projekta, skatīt pamatnostādņu 4. nodaļu. Netika paredzēts, ka Nolīgumā par licencēšanu un maksājumiem paredzētie atbrīvojumi no pašvaldības īpašuma nodokļa ir atkarīgi no konkrēta vai noteikta ieguldījuma (saistībā ar datu centru vai citām darbībām), kā paredzēts reģionālā atbalsta pamatnostādnēs. Attiecīgi ieguldījumu projekta saglabāšana spēkā piecu gadu laikā, kā paredzēts reģionālā atbalsta pamatnostādņu 32. punktā, nebija priekšnosacījums atbrīvojumam no pašvaldības nodokļa. Tāpēc saskaņā ar reģionālā atbalsta pamatnostādnēm atbalstu nevar kvalificēt kā ieguldījumu atbalstu.

| (193) | Islandes iestādes nav apgalvojušas, ka atbalsta pasākumi ir saderīgi kā darbības atbalsts saskaņā ar reģionālā atbalsta pamatnostādnēm. Atbrīvojumi no pašvaldības īpašuma nodokļa neatbilst reģionālā atbalsta pamatnostādņu 5. punktā paredzētajiem nosacījumiem. Pasākumi netiek piešķirti saistībā ar iepriekš noteiktu attiecināmo izdevumu vai izmaksu kopu, kā noteikts reģionālā atbalsta pamatnostādņu 66. punktā. |
| --- | --- |

(193)

Islandes iestādes nav apgalvojušas, ka atbalsta pasākumi ir saderīgi kā darbības atbalsts saskaņā ar reģionālā atbalsta pamatnostādnēm. Atbrīvojumi no pašvaldības īpašuma nodokļa neatbilst reģionālā atbalsta pamatnostādņu 5. punktā paredzētajiem nosacījumiem. Pasākumi netiek piešķirti saistībā ar iepriekš noteiktu attiecināmo izdevumu vai izmaksu kopu, kā noteikts reģionālā atbalsta pamatnostādņu 66. punktā.

| (194) | Tāpēc atbrīvojumi no pašvaldības īpašuma nodokļa noteikti ir uzskatāmi par darbības atbalstu, kas nav saderīgs ar EEZ līgumu. |
| --- | --- |

(194)

Tāpēc atbrīvojumi no pašvaldības īpašuma nodokļa noteikti ir uzskatāmi par darbības atbalstu, kas nav saderīgs ar EEZ līgumu.

| (195) | Islandes iestādes nav izklāstījušas konkrētus argumentus par to, vai atbrīvojums no vienreizēja pašvaldības ceļu būvniecības nodokļa ietver valsts atbalstu, un tās nav iesniegušas konkrētus argumentus par šā pasākuma saderību. Iestāde uzskata, ka tas attiecas arī uz atbrīvojumu no ceļu būvniecības nodokļa, kā arī uz atbrīvojumu no īpašuma nodokļa. Pasākumi nav saistīti ar konkrētu ieguldījumu, un tie noteikti uzskatāmi par Verne sniegtu darbības atbalstu, kas nav saderīgs ar EEZ līgumu. |
| --- | --- |

(195)

Islandes iestādes nav izklāstījušas konkrētus argumentus par to, vai atbrīvojums no vienreizēja pašvaldības ceļu būvniecības nodokļa ietver valsts atbalstu, un tās nav iesniegušas konkrētus argumentus par šā pasākuma saderību. Iestāde uzskata, ka tas attiecas arī uz atbrīvojumu no ceļu būvniecības nodokļa, kā arī uz atbrīvojumu no īpašuma nodokļa. Pasākumi nav saistīti ar konkrētu ieguldījumu, un tie noteikti uzskatāmi par Verne sniegtu darbības atbalstu, kas nav saderīgs ar EEZ līgumu.

| (196) | Turklāt lēmumā par procedūras sākšanu Iestāde pauda šaubas par to nolīgumu stimulējošo iedarbību, kas tika noslēgti pēc 2008. gadā sāktā Datu centra uzcelšanas (103). Stimulējošā iedarbība ir būtisks priekšnosacījums, lai atbalstu saskaņā ar reģionālā atbalsta pamatnostādnēm uzskatītu par saderīgu. Jautājums par to, vai ierosinātais atbalsts ir vajadzīgs, lai radītu patiesi stimulējošu iedarbību, veicinot ieguldījuma veikšanu, kas citādi atbalstītajos apvidos netiktu veikts, ir būtisks elements reģionālā atbalsta novērtēšanā. Tādējādi ir jāpārbauda, vai atbalsts ir vajadzīgs, lai sniegtu ieguldījumu stimulējošu iedarbību, t. i., vai atbalsts tiešām veicina atbalsta saņēmēja uzvedības maiņu vajadzīgajā virzienā, lai tas veiktu ieguldījumus attiecīgajā atbalstītajā reģionā, nevis kur citur. Tāpēc reģionālais atbalsts var būt saderīgs ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu tikai tad, ja tas ir stimulējis ieguldījuma veikšanu attiecīgajā reģionālā atbalsta apvidū (104). |
| --- | --- |

(196)

Turklāt lēmumā par procedūras sākšanu Iestāde pauda šaubas par to nolīgumu stimulējošo iedarbību, kas tika noslēgti pēc 2008. gadā sāktā Datu centra uzcelšanas (103). Stimulējošā iedarbība ir būtisks priekšnosacījums, lai atbalstu saskaņā ar reģionālā atbalsta pamatnostādnēm uzskatītu par saderīgu. Jautājums par to, vai ierosinātais atbalsts ir vajadzīgs, lai radītu patiesi stimulējošu iedarbību, veicinot ieguldījuma veikšanu, kas citādi atbalstītajos apvidos netiktu veikts, ir būtisks elements reģionālā atbalsta novērtēšanā. Tādējādi ir jāpārbauda, vai atbalsts ir vajadzīgs, lai sniegtu ieguldījumu stimulējošu iedarbību, t. i., vai atbalsts tiešām veicina atbalsta saņēmēja uzvedības maiņu vajadzīgajā virzienā, lai tas veiktu ieguldījumus attiecīgajā atbalstītajā reģionā, nevis kur citur. Tāpēc reģionālais atbalsts var būt saderīgs ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu tikai tad, ja tas ir stimulējis ieguldījuma veikšanu attiecīgajā reģionālā atbalsta apvidū (104).

| (197) | Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs jēdziens “darbu sākums” ir definēts kā “būvdarbu sākums vai pirmās juridiski saistošās iekārtu pasūtījuma saistības, izņemot priekšizpēti” (105). Ir labi zināms, ka šajā gadījumā darbi jau bija sākti 2008. gadā. Saskaņā ar pieejamo informāciju šajā laikā par atbrīvojumiem no pašvaldības nodokļiem ar iestādēm nebija noslēgts neviens nolīgums. |
| --- | --- |

(197)

Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs jēdziens “darbu sākums” ir definēts kā “būvdarbu sākums vai pirmās juridiski saistošās iekārtu pasūtījuma saistības, izņemot priekšizpēti” (105). Ir labi zināms, ka šajā gadījumā darbi jau bija sākti 2008. gadā. Saskaņā ar pieejamo informāciju šajā laikā par atbrīvojumiem no pašvaldības nodokļiem ar iestādēm nebija noslēgts neviens nolīgums.

| (198) | Saistībā ar Nolīgumu par licencēšanu un maksājumiem, kuru ar pašvaldību noslēdza 2009. gada 9. novembrī, proti, īsi pirms Datu centra būvniecības apturēšanas 2009. gada decembrī, vēl skaidrāk nekā vēlāk atceltā Ieguldījumu nolīguma gadījumā redzams, ka prasība par pierādītu stimulējošu ietekmi netika izpildīta. Tas atbilst patiesībai, jo nolīgums ar pašvaldību tika noslēgts vēl vēlāk nekā Ieguldījumu nolīgums (parakstīts 2009. oktobrī). Pat tik agri kā 2009. gada maijā, kad saskaņā ar Islandes iestāžu apgalvojumiem pašvaldība un Verne pirmo reizi apspriedās par atbrīvojumiem no nodokļiem, prasība par stimulējošo iedarbību nebūtu izpildīta. Netika pieņemts neviens “dokuments, ar kuru nepārprotami piešķir atbalstu [uzņēmumam] ieguldījuma veikšanai” (106) saistībā ar atbrīvojumu no pašvaldības nodokļa, kad 2008. gadā sākās Datu centra būvniecība. |
| --- | --- |

(198)

Saistībā ar Nolīgumu par licencēšanu un maksājumiem, kuru ar pašvaldību noslēdza 2009. gada 9. novembrī, proti, īsi pirms Datu centra būvniecības apturēšanas 2009. gada decembrī, vēl skaidrāk nekā vēlāk atceltā Ieguldījumu nolīguma gadījumā redzams, ka prasība par pierādītu stimulējošu ietekmi netika izpildīta. Tas atbilst patiesībai, jo nolīgums ar pašvaldību tika noslēgts vēl vēlāk nekā Ieguldījumu nolīgums (parakstīts 2009. oktobrī). Pat tik agri kā 2009. gada maijā, kad saskaņā ar Islandes iestāžu apgalvojumiem pašvaldība un Verne pirmo reizi apspriedās par atbrīvojumiem no nodokļiem, prasība par stimulējošo iedarbību nebūtu izpildīta. Netika pieņemts neviens “dokuments, ar kuru nepārprotami piešķir atbalstu [uzņēmumam] ieguldījuma veikšanai” (106) saistībā ar atbrīvojumu no pašvaldības nodokļa, kad 2008. gadā sākās Datu centra būvniecība.

| (199) | Iestāde uzskata, ka reģionālā atbalsta pamatnostādņu noteikumi un mērķis veido stabilu šā novērtējuma pamatu, un tā nepiekrīt Islandes iestāžu ieskatiem, ka šis pamats paredzētu formas prevalēšanu pār saturu. |
| --- | --- |

(199)

Iestāde uzskata, ka reģionālā atbalsta pamatnostādņu noteikumi un mērķis veido stabilu šā novērtējuma pamatu, un tā nepiekrīt Islandes iestāžu ieskatiem, ka šis pamats paredzētu formas prevalēšanu pār saturu.

| (200) | Islandes iestādes apgalvoja, ka sākotnējais Ieguldījumu nolīgums bija vajadzīgs, lai Verne pēc finanšu krīzes sākuma pabeigtu savus ieguldījumus Datu centrā. Tika minēts arguments, ka “Verne nevar turpināt datu centra projekta īstenošanu atbilstīgi sākotnējam plānam”, skatīt Iestādes Lēmuma Nr. 418/10/COL 19. lpp. Lēmumā par procedūras sākšanu Iestāde pievērsās šim argumentam, paužot uzskatu, ka, lai pārbaudītu atbalsta vajadzību, būtu jāveic saņēmēja ieguldījuma lēmuma ekonomisko apstākļu pilnīga analīze. Iestāde uzskatīja, ka šāda analīze būtu jāveic, tikai pamatojoties uz saņēmēja sākotnējiem uzņēmējdarbības plāniem un citiem dokumentiem, kas iesniegti saņēmēja ieguldījumu komitejās, lai saņemtu līdzekļu piešķiršanas apstiprinājumu ieguldījuma veikšanai, projekta ienesīguma aprēķinus atbalsta piešķiršanas un nepiešķiršanas gadījumā, projekta finanšu analīzi, riska novērtējumus, kā arī sīku izklāstu par to, kā apstākļi pēc finanšu krīzes sākuma 2008. gada oktobrī ietekmēja uzņēmējdarbības plānu un vajadzīgo peļņas likmi no ieguldījuma. Oficiālās izmeklēšanas laikā Islandes iestādes nav iesniegušas šādus uzņēmējdarbības plānus vai atbilstīgus dokumentus saistībā ar ieguldījumu lēmumu vai papildus pierādījumus, kas apliecinātu šā argumenta pamatotību. Tāpēc šis arguments būtībā ir nepamatots un Iestāde nevar uzskatīt, ka tas apliecina pašvaldības nodokļu pasākumu saderību. |
| --- | --- |

(200)

Islandes iestādes apgalvoja, ka sākotnējais Ieguldījumu nolīgums bija vajadzīgs, lai Verne pēc finanšu krīzes sākuma pabeigtu savus ieguldījumus Datu centrā. Tika minēts arguments, ka “Verne nevar turpināt datu centra projekta īstenošanu atbilstīgi sākotnējam plānam”, skatīt Iestādes Lēmuma Nr. 418/10/COL 19. lpp. Lēmumā par procedūras sākšanu Iestāde pievērsās šim argumentam, paužot uzskatu, ka, lai pārbaudītu atbalsta vajadzību, būtu jāveic saņēmēja ieguldījuma lēmuma ekonomisko apstākļu pilnīga analīze. Iestāde uzskatīja, ka šāda analīze būtu jāveic, tikai pamatojoties uz saņēmēja sākotnējiem uzņēmējdarbības plāniem un citiem dokumentiem, kas iesniegti saņēmēja ieguldījumu komitejās, lai saņemtu līdzekļu piešķiršanas apstiprinājumu ieguldījuma veikšanai, projekta ienesīguma aprēķinus atbalsta piešķiršanas un nepiešķiršanas gadījumā, projekta finanšu analīzi, riska novērtējumus, kā arī sīku izklāstu par to, kā apstākļi pēc finanšu krīzes sākuma 2008. gada oktobrī ietekmēja uzņēmējdarbības plānu un vajadzīgo peļņas likmi no ieguldījuma. Oficiālās izmeklēšanas laikā Islandes iestādes nav iesniegušas šādus uzņēmējdarbības plānus vai atbilstīgus dokumentus saistībā ar ieguldījumu lēmumu vai papildus pierādījumus, kas apliecinātu šā argumenta pamatotību. Tāpēc šis arguments būtībā ir nepamatots un Iestāde nevar uzskatīt, ka tas apliecina pašvaldības nodokļu pasākumu saderību.

| (201) | Iestāde secina, ka atbilstīgi Nolīgumam par licencēšanu un maksājumiem piešķirto atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu saskaņā ar reģionālā atbalsta pamatnostādnēm vai EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(201)

Iestāde secina, ka atbilstīgi Nolīgumam par licencēšanu un maksājumiem piešķirto atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu saskaņā ar reģionālā atbalsta pamatnostādnēm vai EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

| (202) | Iestāde norāda, ka Islandes iestādes savos apsvērumos saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu izmantoja force majeure argumentu. Atkāpes no vispārēja aizlieguma piešķirt valsts atbalstu ir izklāstītas EEZ līguma 61. panta 3. punktā. Iestāde nesaskata nekādu saikni starp force majeure argumentu un 61. panta 3. punktu vai pamatnostādnēm, kas pieņemtas, pamatojoties uz šiem noteikumiem. Proti, šā gadījuma fakti nav kvalificējami kā atbalsts saskaņā ar 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu, jo nodokļu pasākumi nebija vērsti uz nopietnu traucējumu novēršanu ekonomikā kopumā. Tādējādi Iestāde noraida Islandes iestāžu minētā force majeure argumenta nozīmi. |
| --- | --- |

(202)

Iestāde norāda, ka Islandes iestādes savos apsvērumos saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu izmantoja force majeure argumentu. Atkāpes no vispārēja aizlieguma piešķirt valsts atbalstu ir izklāstītas EEZ līguma 61. panta 3. punktā. Iestāde nesaskata nekādu saikni starp force majeure argumentu un 61. panta 3. punktu vai pamatnostādnēm, kas pieņemtas, pamatojoties uz šiem noteikumiem. Proti, šā gadījuma fakti nav kvalificējami kā atbalsts saskaņā ar 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu, jo nodokļu pasākumi nebija vērsti uz nopietnu traucējumu novēršanu ekonomikā kopumā. Tādējādi Iestāde noraida Islandes iestāžu minētā force majeure argumenta nozīmi.

| (203) | Islandes iestādes nav atsaukušās uz Iestādes pamatnostādnēm par grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu. Ņemot vērā faktu, ka nekas neliecināja par to, ka laikā, kad 2009. gadā tika noslēgts Nolīgums par licencēšanu un maksājumiem, Verne bija grūtībās nonācis uzņēmums šo pamatnostādņu izpratnē, šķiet, ka pamatnostādnēs noteiktās prasības netiktu izpildītas. |
| --- | --- |

(203)

Islandes iestādes nav atsaukušās uz Iestādes pamatnostādnēm par grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu. Ņemot vērā faktu, ka nekas neliecināja par to, ka laikā, kad 2009. gadā tika noslēgts Nolīgums par licencēšanu un maksājumiem, Verne bija grūtībās nonācis uzņēmums šo pamatnostādņu izpratnē, šķiet, ka pamatnostādnēs noteiktās prasības netiktu izpildītas.

| (204) | Jebkurā gadījumā nav pierādīts, ka Nolīgumā par licencēšanu un maksājumiem paredzētie nodokļu pasākumi bija vajadzīgi un samērīgi, lai sasniegtu kādus ar kopējām interesēm saistītus mērķus. Tādējādi Iestāde nav konstatējusi nekādu pamatojumu, lai paziņotu, ka saskaņā ar Nolīgumu par licencēšanu un maksām piešķirtais atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu EEZ līguma 61. panta 3. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(204)

Jebkurā gadījumā nav pierādīts, ka Nolīgumā par licencēšanu un maksājumiem paredzētie nodokļu pasākumi bija vajadzīgi un samērīgi, lai sasniegtu kādus ar kopējām interesēm saistītus mērķus. Tādējādi Iestāde nav konstatējusi nekādu pamatojumu, lai paziņotu, ka saskaņā ar Nolīgumu par licencēšanu un maksām piešķirtais atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu EEZ līguma 61. panta 3. punkta izpratnē.

| (205) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ saskaņā ar Nolīgumu par licencēšanu un maksājumiem noteiktie atbalsta pasākumi nav uzskatāmi par saderīgiem ar EEZ līgumu. |
| --- | --- |

(205)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ saskaņā ar Nolīgumu par licencēšanu un maksājumiem noteiktie atbalsta pasākumi nav uzskatāmi par saderīgiem ar EEZ līgumu.

| (206) | Tāpēc Iestāde secina, ka atbrīvojumi no nodokļiem, ko pašvaldība piešķīra Verne, ir uzskatāmi par nelikumīgiem un nesaderīgiem ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz EEZ līguma 61. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(206)

Tāpēc Iestāde secina, ka atbrīvojumi no nodokļiem, ko pašvaldība piešķīra Verne, ir uzskatāmi par nelikumīgiem un nesaderīgiem ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz EEZ līguma 61. panta 1. punktu.

4.2.   Nekustamā īpašuma iegādes nolīgums

| (207) | Iestāde ir secinājusi, ka piecu Verne pārdoto ēku preferenciālā cena ietver valsts atbalstu. Islandes iestādes nav iesniegušas nekādus argumentus par to, vai atbalsts ir saderīgs ar EEZ līgumu, tā vietā cenšoties argumentēt apgalvojumu, ka atbalsts netika sniegts. Tomēr Iestāde ir novērtējusi, vai atbalsts būtu uzskatāms par saderīgu atbilstīgi reģionālā atbalsta pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(207)

Iestāde ir secinājusi, ka piecu Verne pārdoto ēku preferenciālā cena ietver valsts atbalstu. Islandes iestādes nav iesniegušas nekādus argumentus par to, vai atbalsts ir saderīgs ar EEZ līgumu, tā vietā cenšoties argumentēt apgalvojumu, ka atbalsts netika sniegts. Tomēr Iestāde ir novērtējusi, vai atbalsts būtu uzskatāms par saderīgu atbilstīgi reģionālā atbalsta pamatnostādnēm.

| (208) | Atbalstu piešķīra 2008. gada februārī. To nevar uzskatīt par reģionālo ieguldījumu atbalstu, jo, 2008. gada 26. februārī noslēdzot Nekustamā īpašuma iegādes nolīgumu un 2008. gada 9. maijā nododot īpašumtiesības, nepastāvēja nekāda saikne starp sniegto atbalstu un noteiktajām saistībām veikt ieguldījumus konkrētajā reģionā. Lai atbalsts saskaņā ar reģionālā atbalsta pamatnostādnēm būtu kvalificējams kā ieguldījumu atbalsts, tam ir jābūt “piešķirtam sākotnējo ieguldījumu projektam”, kā paredzēts reģionālā atbalsta pamatnostādņu 25. punktā, un atbalstu aprēķina ar atsauci uz izmaksām saistībā ar konkrētu ieguldījumu vai darbu izmaksām, ko tiešā veidā radījis ieguldījums, kā paredzēts pamatnostādņu 28. punktā. Šāda situācija nepastāvēja, kad valsts pārdeva ēkas Verne. Pārdošana nebija saistīta ar konkrētu ieguldījumu projektu un nebija atkarīga no šāda projekta. Nolīgumā par nekustamo īpašumu vienīgā atsauce uz ieguldījumu projektu ir sniegta nolīguma C pielikumā ar nosaukumu “I posma atļaujas”, kurā zem virsraksta “I posms” ir uzskaitīta ēkas Nr. 868 un ēkas Nr. 869 pārbūve par datu centru, tostarp jaunas celtnes izbūve līdz pat 5 000 kvadrātmetru platībā, jaunu ēku būvniecība līdz 12 000 kvadrātmetru platībā un paredzēts “Ģenerālplāns” par jaunu datu centra ēku būvniecību līdz 40 000 kvadrātmetru platībā un līdz pat četru papildu ģeneratora ēku būvniecību līdz 16 000 kvadrātmetru platībā. Tomēr šķiet, ka nebija paredzēts, ka ēku pārdošana un šā darījuma noteikumi būs atkarīgi no šiem plāniem vai kādiem konkrētiem ieguldījumu plāniem, ko apliecina arī fakts, ka sākotnēji paredzētais ieguldījums netika pilnīgi īstenots, kā oficiālās izmeklēšanas laikā precizējušas Islandes iestādes, tomēr par ēkām samaksātā cena palika nemainīga. |
| --- | --- |

(208)

Atbalstu piešķīra 2008. gada februārī. To nevar uzskatīt par reģionālo ieguldījumu atbalstu, jo, 2008. gada 26. februārī noslēdzot Nekustamā īpašuma iegādes nolīgumu un 2008. gada 9. maijā nododot īpašumtiesības, nepastāvēja nekāda saikne starp sniegto atbalstu un noteiktajām saistībām veikt ieguldījumus konkrētajā reģionā. Lai atbalsts saskaņā ar reģionālā atbalsta pamatnostādnēm būtu kvalificējams kā ieguldījumu atbalsts, tam ir jābūt “piešķirtam sākotnējo ieguldījumu projektam”, kā paredzēts reģionālā atbalsta pamatnostādņu 25. punktā, un atbalstu aprēķina ar atsauci uz izmaksām saistībā ar konkrētu ieguldījumu vai darbu izmaksām, ko tiešā veidā radījis ieguldījums, kā paredzēts pamatnostādņu 28. punktā. Šāda situācija nepastāvēja, kad valsts pārdeva ēkas Verne. Pārdošana nebija saistīta ar konkrētu ieguldījumu projektu un nebija atkarīga no šāda projekta. Nolīgumā par nekustamo īpašumu vienīgā atsauce uz ieguldījumu projektu ir sniegta nolīguma C pielikumā ar nosaukumu “I posma atļaujas”, kurā zem virsraksta “I posms” ir uzskaitīta ēkas Nr. 868 un ēkas Nr. 869 pārbūve par datu centru, tostarp jaunas celtnes izbūve līdz pat 5 000 kvadrātmetru platībā, jaunu ēku būvniecība līdz 12 000 kvadrātmetru platībā un paredzēts “Ģenerālplāns” par jaunu datu centra ēku būvniecību līdz 40 000 kvadrātmetru platībā un līdz pat četru papildu ģeneratora ēku būvniecību līdz 16 000 kvadrātmetru platībā. Tomēr šķiet, ka nebija paredzēts, ka ēku pārdošana un šā darījuma noteikumi būs atkarīgi no šiem plāniem vai kādiem konkrētiem ieguldījumu plāniem, ko apliecina arī fakts, ka sākotnēji paredzētais ieguldījums netika pilnīgi īstenots, kā oficiālās izmeklēšanas laikā precizējušas Islandes iestādes, tomēr par ēkām samaksātā cena palika nemainīga.

| (209) | Turklāt reģionālā atbalsta pamatnostādņu 32. punktā ir paredzēta svarīga prasība, proti, atbalsta piešķiršanai ir jābūt atkarīgai no ieguldījuma projekta spēkā esības attiecīgajā reģionā vismaz 5 gadus pēc tā īstenošanas. Šajā gadījumā šī prasība nav izpildīta. |
| --- | --- |

(209)

Turklāt reģionālā atbalsta pamatnostādņu 32. punktā ir paredzēta svarīga prasība, proti, atbalsta piešķiršanai ir jābūt atkarīgai no ieguldījuma projekta spēkā esības attiecīgajā reģionā vismaz 5 gadus pēc tā īstenošanas. Šajā gadījumā šī prasība nav izpildīta.

| (210) | Nav piemērojams cits saderības pamatojums. Tāpēc Iestāde secina, ka valsts atbalsts, kuru, izmantojot preferenciālas nekustamā īpašuma cenas, pašvaldība piešķīra Verne, ir uzskatāms par nelikumīgu un nesaderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz EEZ līguma 61. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(210)

Nav piemērojams cits saderības pamatojums. Tāpēc Iestāde secina, ka valsts atbalsts, kuru, izmantojot preferenciālas nekustamā īpašuma cenas, pašvaldība piešķīra Verne, ir uzskatāms par nelikumīgu un nesaderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz EEZ līguma 61. panta 1. punktu.

5.   SECINĀJUMS

| (211) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto vērtējumu, Iestāde secina, ka, pārkāpjot EEZ līguma 61. panta 1. punktu, Islande ir nelikumīgi piešķīrusi Verne šādu atbalstu:






  a) | šā lēmuma I nodaļas 3.4.2. iedaļā aprakstītos atbrīvojumus no pašvaldības nodokļiem, kuru vērtību Islandes iestādes noteiks atbalsta atgūšanas procesā; |
| --- | --- | --- |

(211)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto vērtējumu, Iestāde secina, ka, pārkāpjot EEZ līguma 61. panta 1. punktu, Islande ir nelikumīgi piešķīrusi Verne šādu atbalstu:

a)

šā lēmuma I nodaļas 3.4.2. iedaļā aprakstītos atbrīvojumus no pašvaldības nodokļiem, kuru vērtību Islandes iestādes noteiks atbalsta atgūšanas procesā;

| b) | preferenciālu cenu ISK 220 850 000 par ēku Nr. 864, Nr. 866, Nr. 868, Nr. 869 un Nr. 872 Valhallarbraut rūpniecības teritorijā Reykjanesbær pašvaldībā. |
| --- | --- |

b)

preferenciālu cenu ISK 220 850 000 par ēku Nr. 864, Nr. 866, Nr. 868, Nr. 869 un Nr. 872 Valhallarbraut rūpniecības teritorijā Reykjanesbær pašvaldībā.

| (212) | Iepriekšējā punkta a) un b) apakšpunktā minētais atbalsts būtu jāuzskata par nesaderīgu ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(212)

Iepriekšējā punkta a) un b) apakšpunktā minētais atbalsts būtu jāuzskata par nesaderīgu ar kopējo tirgu.

| (213) | Iestāde secina, ka ne ar Papildu nomas līgumu grozītajā Zemes nomas nolīgumā, ne Līgumā par elektroenerģiju nav paredzēta valsts atbalsta sniegšana. |
| --- | --- |

(213)

Iestāde secina, ka ne ar Papildu nomas līgumu grozītajā Zemes nomas nolīgumā, ne Līgumā par elektroenerģiju nav paredzēta valsts atbalsta sniegšana.

6.   NELIKUMĪGA UN NESADERĪGA VALSTS ATBALSTA ATGŪŠANA

| (214) | Saskaņā ar 3. protokola II daļas 14. pantu Iestāde pieņem lēmumu, ka nelikumīgs atbalsts, kas ir nesaderīgs ar EEZ nolīgumā paredzētajiem valsts atbalsta noteikumiem, ir jāatgūst no atbalsta saņēmējiem. |
| --- | --- |

(214)

Saskaņā ar 3. protokola II daļas 14. pantu Iestāde pieņem lēmumu, ka nelikumīgs atbalsts, kas ir nesaderīgs ar EEZ nolīgumā paredzētajiem valsts atbalsta noteikumiem, ir jāatgūst no atbalsta saņēmējiem.

| (215) | Loģiskas sekas, kas izriet no konstatējuma, ka atbalsts ir nelikumīgs, ir atbalsta atcelšana, atgūstot nelikumīgi piešķirto valsts atbalstu. Atmaksājot atbalstu, tā saņēmējs zaudē priekšrocības, kas tam bijušas salīdzinājumā ar tā konkurentiem tirgū, un ir atjaunota situācija, kas pastāvēja pirms atbalsta izmaksāšanas (107). |
| --- | --- |

(215)

Loģiskas sekas, kas izriet no konstatējuma, ka atbalsts ir nelikumīgs, ir atbalsta atcelšana, atgūstot nelikumīgi piešķirto valsts atbalstu. Atmaksājot atbalstu, tā saņēmējs zaudē priekšrocības, kas tam bijušas salīdzinājumā ar tā konkurentiem tirgū, un ir atjaunota situācija, kas pastāvēja pirms atbalsta izmaksāšanas (107).

| (216) | Ņemot vērā, ka šajā gadījumā konstatētie pasākumi ir nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts, no Verne ir jāatgūst atbalsta summa, lai atjaunotu ekonomiskos apstākļus, ar kuriem uzņēmumam būtu jāsamierinās, ja tas nebūtu saņēmis nesaderīgu atbalstu. Islandes iestādēm ir jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai novērstu no atbalsta izrietošās priekšrocības un atgūtu to no saņēmēja. |
| --- | --- |

(216)

Ņemot vērā, ka šajā gadījumā konstatētie pasākumi ir nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts, no Verne ir jāatgūst atbalsta summa, lai atjaunotu ekonomiskos apstākļus, ar kuriem uzņēmumam būtu jāsamierinās, ja tas nebūtu saņēmis nesaderīgu atbalstu. Islandes iestādēm ir jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai novērstu no atbalsta izrietošās priekšrocības un atgūtu to no saņēmēja.

| (217) | Atbalstu atgūst, sākot no brīža, kad saņēmējam radās priekšrocības, t. i., kad saņēmēja rīcībā tika nodots atbalsts, un līdz faktiskam atgūšanas brīdim piemēro procentus. Atgūstamo summu aprēķina, pamatojoties uz Iestādes pamatnostādņu par nelikumīga un nesaderīga atbalsta atgūšanu noteikumiem un saskaņā ar Iestādes Lēmumu Nr. 195/04/COL. |
| --- | --- |

(217)

Atbalstu atgūst, sākot no brīža, kad saņēmējam radās priekšrocības, t. i., kad saņēmēja rīcībā tika nodots atbalsts, un līdz faktiskam atgūšanas brīdim piemēro procentus. Atgūstamo summu aprēķina, pamatojoties uz Iestādes pamatnostādņu par nelikumīga un nesaderīga atbalsta atgūšanu noteikumiem un saskaņā ar Iestādes Lēmumu Nr. 195/04/COL.

| (218) | Nekustamā īpašuma cenas gadījumā nesaderīgā atbalsta elements ir ISK 220 850 000. Attiecībā uz pašvaldības īpašuma nodokļa un ceļu būvniecības nodokļa atbalsta elementu Islandes iestādes ir aicinātas sniegt sīku un precīzu informāciju par atbalsta summu, kas piešķirta saskaņā ar Nolīgumu par licencēšanu un maksājumiem (108). |
| --- | --- |

(218)

Nekustamā īpašuma cenas gadījumā nesaderīgā atbalsta elements ir ISK 220 850 000. Attiecībā uz pašvaldības īpašuma nodokļa un ceļu būvniecības nodokļa atbalsta elementu Islandes iestādes ir aicinātas sniegt sīku un precīzu informāciju par atbalsta summu, kas piešķirta saskaņā ar Nolīgumu par licencēšanu un maksājumiem (108).

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU,

1. pants

Saskaņā ar 3. protokola II daļas 8. pantu pēc paziņojuma atsaukšanas oficiālā izmeklēšanas procedūra, kas atbilstīgi 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktam tika sākta par konkrētu atbrīvojumu no nodokļa, kuru Islandes iestādes plānoja piešķirt Verne saskaņā ar vēlāk atcelto Ieguldījumu nolīgumu par datu centra celtniecību, ar šo tiek slēgta attiecībā uz šādiem pasākumiem:

| a) | uzņēmumu ienākuma nodokļa likme; |
| --- | --- |

a)

uzņēmumu ienākuma nodokļa likme;

| b) | amortizācijas noteikumi; |
| --- | --- |

b)

amortizācijas noteikumi;

| c) | ražošanas un tirgus maksas; |
| --- | --- |

c)

ražošanas un tirgus maksas;

| d) | zīmognodevas; |
| --- | --- |

d)

zīmognodevas;

| e) | zonējuma maksa; |
| --- | --- |

e)

zonējuma maksa;

| f) | ievedmuitas nodokļi; |
| --- | --- |

f)

ievedmuitas nodokļi;

| g) | PVN maksājuma atlikšana importam un elektroenerģijai; |
| --- | --- |

g)

PVN maksājuma atlikšana importam un elektroenerģijai;

| h) | drošības kontroles maksa attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu; |
| --- | --- |

h)

drošības kontroles maksa attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu;

| i) | neto vērtības nodokļa garantija. |
| --- | --- |

i)

neto vērtības nodokļa garantija.

2. pants

Ar šo tiek slēgta oficiālā izmeklēšanas procedūra par Farice un Verne2008. gada 26. februāra nolīgumu, jo Islandes iestādes ir informējušas, ka tas ir atcelts.

3. pants

Zemes nomas nolīgums, ko parakstīja 2008. gada 9. maijā un grozīja ar 2009. gada 30. jūnija Papildu nomas nolīgumu, un 2009. gada 22. oktobra Nolīgums par elektroenerģiju, ko noslēdza ar Verne Holdings ehf. un Verne Real Estate ehf., nav valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē.

4. pants

Nolīgums par licencēšanu un maksām, ko parakstīja 2009. gada 9. novembrī, ietver valsts atbalstu Verne Holdings ehf. EEZ nolīguma 61. panta 1. punkta izpratnē saistībā ar šādiem pasākumiem:

| a) | garantēta maksimālā ikgadējā īpašuma nodokļa likme 1,65 % apmērā; |
| --- | --- |

a)

garantēta maksimālā ikgadējā īpašuma nodokļa likme 1,65 % apmērā;

| b) | attiecībā uz īpašuma nodokli — nemainīga bāze ISK 1 030 600 000 apmērā, nevis ik gadu noteikta oficiāla zemes un esošo ēku vērtība; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz īpašuma nodokli — nemainīga bāze ISK 1 030 600 000 apmērā, nevis ik gadu noteikta oficiāla zemes un esošo ēku vērtība;

| c) | attiecībā uz īpašuma nodokli — atcelta nodokļa bāzes indeksācija; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz īpašuma nodokli — atcelta nodokļa bāzes indeksācija;

| d) | īpašuma nodokli nepiemēro līdz 2011. gada 1. janvārim; |
| --- | --- |

d)

īpašuma nodokli nepiemēro līdz 2011. gada 1. janvārim;

| e) | attiecībā uz īpašuma nodokli — nemainīga vēlāk uzceltajām ēkām piemērojama bāze, nevis oficiāli noteikta vērtība; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz īpašuma nodokli — nemainīga vēlāk uzceltajām ēkām piemērojama bāze, nevis oficiāli noteikta vērtība;

| f) | esošajām ēkām nepiemēro ceļu būvniecības nodokli; |
| --- | --- |

f)

esošajām ēkām nepiemēro ceļu būvniecības nodokli;

| g) | jaunām ēkām piemērojams ceļu būvniecības nodoklis 25 % apmērā. |
| --- | --- |

g)

jaunām ēkām piemērojams ceļu būvniecības nodoklis 25 % apmērā.

Šis atbalsts, kas atbilst starpībai starp šiem pasākumiem un piemērojamo tiesisko regulējumu, nav saderīgs ar EEZ līguma valsts atbalsta noteikumiem.

5. pants

Preferenciālā cena par ēkām ISK 220 850 000 apmērā, kuru Islande noteica Verne Real Estate ehf., ietver valsts atbalstu, kas nav saderīgs ar EEZ līguma valsts atbalsta noteikumiem.

6. pants

Islandes iestādes no Verne Holdings ehf. un Verne Real Estate ehf. atgūst 4. un 5. pantā minēto atbalstu, ko nelikumīgi darīja pieejamu šiem uzņēmumiem.

7. pants

Atgūšanu veic bez kavēšanās un saskaņā ar valsts tiesību aktos paredzētajām procedūrām, ja tās paredz iespēju nekavējoties un efektīvi izpildīt lēmumu. Atgūstamajām summām piemēro procentus, sākot ar datumu, kad tās nodeva Verne Holdings ehf. un Verne Real Estate ehf. rīcībā, līdz to faktiskai atmaksai atbilstīgi EBTA Uzraudzības iestādes Lēmuma Nr. 195/04/COL 9. pantam. Procentus aprēķina gan pamatsummai, gan procentiem.

8. pants

Divu mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas par šo lēmumu Islandes iestādes informē EBTA Uzraudzības iestādi par kopējo summu (pamatsummu un atgūšanas procentiem), kas ir atgūstama no saņēmēja, kā arī par pasākumiem, kuri ir īstenoti vai kurus plāno veikt, lai atbalstu atgūtu.

9. pants

Nolīgumu par licencēšanu un maksājumiem nekavējoties atceļ, ciktāl tā noteikumi ietver nesaderīgu valsts atbalstu.

10. pants

Četru mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas par šo lēmumu Islandei ir jānodrošina Iestādes lēmuma izpilde un jāatgūst viss atbalsts.

11. pants

Šis lēmums ir adresēts Islandei.

12. pants

Autentisks ir tikai lēmuma teksts angļu valodā.

Briselē, 2012. gada 4. jūlijā

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētāja

Oda Helen SLETNES

Kolēģijas loceklis

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

---

(1)  Publicēts OV C 25, 27.1.2011., 6. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 4, 27.1.2011., 22. lpp.

1

(2)  Sīkākai informācijai par vairākkārtējo saraksti starp Iestādi un Islandes iestādēm ir sniegta atsauce uz Iestādes lēmumu sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru, Lēmums Nr. 418/10/COL. Atsauces uz publikācijām skatīt 1. zemsvītras piezīmē.

2

(3)  Atsauces uz publikācijām skatīt 1. zemsvītras piezīmē.

3

(4)  Šajā lēmumā Verne Holding ehf. un Verne Real Estate ehf. kopā sauc par Verne.

4

Verne Holding ehf.

Verne Real Estate ehf.

Verne

(5)  Saskaņā ar Islandes Rūpniecības ministrijas sagatavoto 2008. gada 23. oktobra iekšējo dokumentu, kuru atbilstīgi administratīvajai procedūrai ir nodrošinājušas Islandes iestādes, uzņēmuma Verne pārstāvji īsi pirms dokumenta sagatavošanas vērsās ministrijā, pieprasot veikt dažādus pasākumus, lai samazinātu sākotnējās izmaksas un risku ieguldījumam, ko uzņēmums veic datu centrā, proti, saistībā ar infrastruktūru, tiešajām dotācijām, nodokļu atvieglojumiem, tostarp atbrīvojumu no PVN, kā arī saistībā ar tādiem intervences pasākumiem kā valsts garantijas un subsidētās elektrības cenas darbības sākumā.

5

Verne

(6)  Parafēto nolīguma projektu, ko iesniedza kopā ar vēlāk atsaukto paziņojumu, šajā lēmumā sauc par “Ieguldījumu nolīgumu”. Līgumslēdzējas puses ir Islandes valdība, no vienas puses, un Verne Holdings ehf., Verne Real Estate ehf., Novator un Teha Investments S.a.r.l., no otras puses. Uzņēmuma struktūras apraksts ir sniegts šā lēmuma 2.1. iedaļā. Šajā lēmumā uzņēmumus kopā sauc par Verne.

6

Verne Holdings ehf.

Verne Real Estate ehf.

Novator

Teha Investments S.a.r.l.

Verne

(7)  Par šo 2009. gada 23. oktobrī parafēto nolīgumu (“Ieguldījumu nolīgums”) Iestādei paziņoja 2010. gada 1. septembrī.

7

(8)  Šī vēstule ir atbilde uz Iestādes 2011. gada 4. oktobra vēstuli Islandes iestādēm, kurā Iestāde norādīja, ka tā ir secinājusi, ka šie atbrīvojumi jau bija vismaz daļēji stājušies spēkā un nebija atcelti, un ka Iestāde savā galīgajā lēmumā izvērtēs šos pasākumus.

8

(9)  Skatīt Islandes iestāžu 2011. gada 28. februāra apsvērumus saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu (pasākums Nr. 589033), 14. lpp.

9

(10)  Ibid.

10

Ibid.

(11)  Plašāks sākotnējo projektu plānu apraksts ir sniegts lēmumā par procedūras sākšanu. Saskaņā ar sākotnējiem plāniem pirmais posms ietvertu pirmās ēkas nodošanu ekspluatācijā, un paziņojumā norādīts, ka tas izmaksātu aptuveni [..]. Bija paredzēts, ka ēka ar 4 800 m2 lielu tehnisko platību būs gatava nodošanai ekspluatācijā 2011. gadā. Bija plānots, ka tajā izmantos 20 MW jaudas. Bija paredzēts, ka otrajā posmā līdz 2012. gada beigām tiks nodrošināta pirmās ēkas pilnīga aprīkošana. Saskaņā ar Islandes iestādes iesniegto informāciju tam būtu vajadzīgs papildu kapitāls [..] apmērā. Saskaņā ar sākotnējiem plāniem trešajā un pēdējā posmā laikposmā līdz 2016. gada beigām ekspluatācijā tiktu nodotas visas četras ēkas.

11

2

(12)  Saskaņā ar 2010. gada 1. septembrī saņemto paziņojumu. Vēlāk atceltā Ieguldījumu nolīguma preambulā ir norādīts: “.. Verne un ieguldītāji lēš, ka ieguldījumu veikšanas pirmajos piecos gados iespējamo ieguldījumu līmenis iepriekš tekstā paredzētajā projektā varētu pārsniegt USD 700 miljonus un datu centra jaudas patēriņš varētu pārsniegt 140 MW.”

12

Verne

(13)  Islandes iestāžu 2011. gada 25. oktobra vēstule (pasākums Nr. 613209). Islandes iestādes sniedza informāciju arī 2012. gada 14. maija e-pasta vēstulē (pasākums Nr. 634340). Atsauce attiecas uz shēmu, kuru Iestāde apstiprināja ar Lēmumu Nr. 390/10/COL par ieguldījumu iniciatīvām. Iestāde skaidrības labad norāda, ka shēmas ietvaros sniegtais atbalsts šajā lēmumā nav izvērtēts.

13

(14)  http://www.datacenterdynamics.com/focus/archive/2012/02/verne-global-officially-opens-iceland-data-center

14

(15)  Skatīt 2. un 3. attēlu.

15

(16)  Skatīt 2. lpp. KADECO2010. gada 19. novembra vēstulē, kas pievienota Islandes iestāžu 2011. gada 28. februāra apsvērumiem saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu (pasākums Nr. 589033), un KADECO vēstules 3. pielikumu. Atsauce uz mazāko ēku (Nr. 864, Nr. 866 un Nr. 872) plānoto nojaukšanu ir sniegta arī 2009. gada 4. novembrī noslēgtā Nolīguma par licencēšanu un maksājumiem 2.1.4. iedaļā.

16

KADECO

KADECO

(17)  Nomas nolīgumam pievienotajā dokumentā ar nosaukumu “Exhibi B” ir lasāms: “Ģenerālplāns. Jaunu datu centra ēku būvniecība platībā līdz 40 000 kvadrātmetriem. Ne vairāk kā 4 papildu ģeneratoru ēku celtniecība, vienas ēkas platībai nepārsniedzot 4 000 kvadrātmetru”.

17

Exhibi B

(18)  Skatīt 4. attēlu.

18

(19)  Skatīt 1. attēlu.

19

(20)  Atbilstīgi aktam Nr. 176/2006. Islandes Finanšu ministrija un KADECO2006. gada 8. decembrī parakstīja nolīgumu par pakalpojumiem saistībā ar teritorijā ietilpstošā nekustamā īpašuma attīstību, pārvaldību un izmantošanu.

20

KADECO

(21)  Nolīgums par pakalpojumiem ir pieejams KADECO tīmekļa vietnē.

21

KADECO

(22)  Saskaņā ar Iestādei iesniegto informāciju kopējā summa par 2008. gada oktobrī veiktajiem nojaukšanas, inženierijas, projektēšanas, projekta pārvaldības un citiem teritorijas sagatavošanas darbiem bija [..] un par laikposmā no 2008. gada novembra līdz 2009. gada decembrim veiktajiem darbiem, tostarp saistībā ar fizisko konstrukciju, kā arī elektriskā un mehāniskā aprīkojuma iegādi sasniedza [..].

22

(23)  ENVIRON International Corporation sagatavotais vides ziņojums ietilpst Nekustamā īpašuma iegādes nolīgumā, un dokumenti ir publiski pieejami Zemesgrāmatā, kas atrodas komisāra birojā Keflavík.

23

ENVIRON International Corporation

Keflavík

(24)  Skatīt 3. attēlu.

24

(25)  Islandes iestāžu 2011. gada 25. oktobra vēstules (pasākums Nr. 613209) B.1. iedaļa, 5. lpp. Islandes iestādes arī iepriekš savos 2011. gada 28. februāra apsvērumos saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu (pasākums Nr. 589033), 14. lpp. paskaidroja, ka atbrīvošana no pašvaldības nodokļiem saskaņā ar Nolīgumu par licencēšanu un maksājumiem stājās spēkā 2009. gada sākumā.

25

(26)  Izņemot baznīcas, bezpeļņas muzejus un vēstniecību ēkas.

26

(27)  Nolīguma par licencēšanu un maksājumiem 2.1.3. punkts.

27

(28)  Nolīguma par licencēšanu un maksājumiem 2.1.4. punkts.

28

(29)  Nolīguma par licencēšanu un maksājumiem 2.1.4. punkts.

29

(30)  Nolīguma par licencēšanu un maksājumiem 2.1.5. punkts.

30

(31)  Nolīguma par licencēšanu un maksājumiem 2.2.2. punkts.

31

(32)  Nolīguma par licencēšanu un maksājumiem 1.2. punkts.

32

(33)  Visas cenas ir norādītas, neiekļaujot pārvadīšanas izmaksas, kuras valsts tīkla operators Landsnet iekasē atsevišķi.

33

Landsnet

(34)  Lēmums Nr. 418/10/COL, 13. lpp.

34

(35)  Islandes iestādes paskaidroja, ka Farice2008. gada 26. februārī noslēgtais nolīgums par platjoslas nomas pakalpojumiem ir atcelts.

35

Farice

(36)  Iestāde nesniegs sīku izklāstu par iesniegtajiem argumentiem, kuri attiecas tikai uz atcelto Ieguldījumu nolīgumu.

36

(37)  Ekskluzīvu tiesību piešķiršanas klauzulas aprakstu skatīt Iestādes Lēmumā Nr. 418/10/COL 3. lpp.

37

(38)  Iestādes Lēmums Nr. 174/98/COL, Lēmums Nr. 40/03/COL un Lēmums Nr. 344/09/COL.

38

(39)  Iestādes Pamatnostādnes par valsts atbalstu attiecībā uz valsts atbalsta noteikumu piemērošanu saistībā ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai.

39

(40)  Islandes iestādes atsaucās uz Jagjit S. Chadha ziņojumu “Fiskālā politika lielas lejupslīdes apstākļos: Islandes gadījums”, kuru tās iesniedza kopā ar apsvērumiem saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu.

40

Jagjit S. Chadha

(41)  Spriedums lietā T-162/06 Kronoply GmbH&KG / Komisija (Krājums 2009, II-1. lpp.)

41

Kronoply GmbH&KG /

(42)  Vispārējās tiesas (astotā palāta) 2010. gada 8. jūlija spriedums lietā T-396/08 Freistaat Sachsen / Land Sachsen-Anhalt, vēl nav paziņots.

42

Freistaat Sachsen / Land Sachsen-Anhalt

(43)  Kopš 2010. gada spēkā esošā Ieguldījumu stimulu shēma, kuru ir apstiprinājusi Iestāde.

43

(44)  Saskaņā ar iedibināto judikatūru, lai pasākumu kvalificētu par atbalstu, ir jābūt izpildītiem visiem noteikumos paredzētajiem nosacījumiem. Skatīt spriedumu lietā C-142/87 Beļģija/Komisija (“Tubemeuse”) (Recueil 1990, I-959. lpp.)

44

(“Tubemeuse”)

Recueil

(45)  Spriedums lietā C-248/84 Vācija/Komisija (Recueil 1987, 4013. lpp.)

45

Recueil

(46)  Skatīt Iestādes uzņēmējdarbības nodokļu pamatnostādņu 3. punktu.

46

(47)  Spriedums lietā C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze un citi (Krājums 2006, I-289. lpp, 107. punkts un turpmākie punkti un tajos minētā judikatūra).

47

Cassa di Risparmio di Firenze

(48)  Īpaši skatīt spriedumu lietā C-143/99 Adria-Wien Pipeline un Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke (Recueil 2001, I-8365. lpp., 38. punkts), lietā C-501/00 Spānija/Komisija (Krājums 2004, I-6717. lpp., 90. punkts) un lietā C-66/02 Itālija/Komisija (Krājums 2005, I-10901. lpp., 77. punkts).

48

Adria-Wien Pipeline

Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

Recueil

(49)  Saistībā ar to skatīt spriedumu lietā C-387/92 Banco Exterior de España (Recueil 1994, I-877. lpp., 14. punkts) un lietā C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze un citi (Krājums 2006, I-289. lpp., 132. punkts).

49

Banco Exterior de España

Recueil

Cassa di Risparmio di Firenze

(50)  Skatīt uzņēmējdarbības nodokļu pamatnostādņu 2. punktu.

50

(51)  Nolīguma par licencēšanu un maksājumiem 2.1.3. punkts.

51

(52)  Nolīguma par licencēšanu un maksājumiem 2.1.4. punkts.

52

(53)  Nolīguma par licencēšanu un maksājumiem 2.2.2. punkts.

53

(54)  Nolīguma par licencēšanu un maksājumiem 2.1.5. punkts.

54

(55)  Tas ir sīkāk izklāstīts likumprojekta skaidrojumā, ko iesniedza Parlamentā, kad tika pieņemts akts Nr. 153/2006, ar ko atcēla iepriekšējo aktu Nr. 17/1996 par ceļu būvniecības nodevu. Iepriekš pastāvēja tiesiska nenoteiktība saistībā ar nodevas būtību, proti, vai tā bija nodoklis vai tikai maksājums par sniegtajiem pakalpojumiem. Aktu Nr. 153/2006 pieņēma pēc Augstākās tiesas nolēmuma lietā Nr. 415/2005, tiesai secinot, ka ielu būvniecības nodeva ir nodoklis, nevis maksājums par sniegtajiem pakalpojumiem.

55

(56)  Statūti Nr. 120/2008, kas ir publicēti Valsts Vēstneša B iedaļā.

56

(57)  Skatīt arī iepriekš I nodaļas 2.3. iedaļā sniegto aprakstu.

57

(58)  Nolīguma par licencēšanu un maksājumiem 1.2. punkts.

58

(59)  Spriedums lietā C-372/97 Itālija/Komisija (Krājums 2004, I-3679. lpp., 44. punkts), lietā C-66/02 Itālija/Komisija (111. punkts) un lietā C-148/04 Unicredito Italiano (Krājums 2005, I-11137. lpp., 54. punkts).

59

Unicredito Italiano

(60)  Spriedums iepriekš minētajā lietā C-66/02 Itālija/Komisija (115. un 117. punkts) un iepriekš minētajā lietā C-148/04 Unicredito Italiano (56. un 58. punkts).

60

Unicredito Italiano

(61)  Nekustamā īpašuma iegādes nolīgumu un Zemes nomas nolīgumu Finanšu ministrijas vārdā “saskaņā ar 2007. gada 8. maija pilnvaru” ir parakstījis Kjartan Eiríksson, un Papildu nomas nolīgumu “Finanšu ministrijas vārdā saskaņā ar Likumu Nr. 176/2006 par noteikumiem pēc vienošanās noslēgšanas ar ASV par Keflavík lidostas aizsardzības teritorijas atgriešanu [ir parakstījis] Kjartan Eiríksson atbilstīgi reģistrētai 2007. gada 8. maija pilnvarai”. K. Eiríksson ir KADECO izpilddirektors.

61

Kjartan Eiríksson

Keflavík

Kjartan Eiríksson

K. Eiríksson

KADECO

(62)  Saistībā ar to skatīt spriedumu lietā C-290/07 P Komisija/Scott (2010, vēl nav publicēta, 68. punkts), un lietā C-239/09 Seydaland (2010, vēl nav publicēta, 34. punkts).

62

Scott

Seydaland

(63)  KADECO2010. gada 19. novembra vēstule, kas pievienota 2011. gada 28. februāra vēstulei.

63

KADECO

(64)  KADECO2011. gada 16. jūnija vēstule, kas pievienota 2011. gada 21. jūnija vēstulei.

64

KADECO

(65)  KADECO2010. gada 19. novembra vēstule, kas pievienota 2011. gada 28. februāra vēstulei.

65

KADECO

(66)  Skatīt http://www.rikisend.is/index.php?id=44

66

(67)  Skatīt Islandes Valsts Revīzijas iestādes 2008. gada ziņojuma angļu valodas versijas 23. lpp., pieejams http://www.rikisendurskodun.is/fileadmin/media/skyrslur/arsskyrsla_2008_enska.pdf

67

(68)  Valsts Tirdzniecības centra pienākums ir veikt preču un pakalpojumu iepirkšanu valsts iestāžu un korporāciju vajadzībām iekšējā un starptautiskajā tirgū atbilstīgi Publiskā iepirkuma aktam Nr. 84/2007, skatīt http://www.rikiskaup.is/english/nr/324

68

(69)  Pieejams tikai islandiešu valodā, skatīt http://www.rikisend.is/skyrslur-eftir-utgafutima/2008.html

69

(70)  To vidū nebija neviena no ēkām, ko vēlāk iegādājās Verne.

70

Verne

(71)  To vidū bija ēka Nr. 869.

71

(72)  To apstiprināja 2012. gada 1. jūnija e-pastā sniegta informācija (pasākums Nr. 636529) no Islandes iestādēm.

72

(73)  Iestāde norāda, ka Islandes Valsts Revīzijas iestādes 2008. gada marta lietderības revīzijā ir norādīts, ka Atlantic Film Studios teritorijā tomēr iegādājās 12 ēkas par ISK 575 000 000 un ka pirkuma cena bija 87 % no eksperta, vietējās nekustamā īpašuma aģentūras, noteiktās vērtības.

73

Atlantic Film Studios

(74)  Vēlāk tika precizēts, ka platība ir 16 606 kvadrātmetri.. Tomēr šajā laikā (2007. gada aprīlī) Islandes Īpašuma reģistrā (tagad — Islandes Reģistrs (Þjóðskrá Íslands)) vēl nebija reģistrēta to ēku faktiskā platība un vērtība, kuras atradās bijušajā ASV militārajā bāzē, ko atbilstīgi aktam Nr. 176/2006 nodeva civilā lietojumā.

74

Þjóðskrá Íslands)

(75)  KADECO2010. gada 19. novembra vēstule, kas pievienota 2011. gada 28. februāra vēstulei.

75

KADECO

(76)  Skatīt iepriekš I nodaļas 3.2. iedaļā sniegto sadalījumu.

76

(77)  Atlantic Film Studios piedāvāja ISK 35 000 par kvadrātmetru, skatīt iepriekš 117. apsvērumu.

77

Atlantic Film Studios

(78)  Saistībā ar to skatīt spriedumu lietā T-274/01 Valmont/Komisija (Krājums 2004, II-3145. lpp., 45. punkts).

78

Valmont/

(79)  Ir spēkā atsevišķi izņēmumi, kuri neattiecas uz šo gadījumu.

79

(80)  Skatīt http://www.skra.is/pages/1183 “Islandes Īpašuma reģistrs [tagad Islandes Reģistrs] ir atbildīgs par to nekustamā īpašuma datu, piemēram, tirgus datu, apkopošanu, apstrādi, uzglabāšanu un publicēšanu, kurus izmanto centrālās un vietējās pārvaldes iestādes, nekustamā īpašuma brokeri un finanšu nozares pārstāvji. Islandes Īpašuma reģistrs analizē un publicē datus par nekustamo īpašumu tirgu, pamatojoties uz reģistrēto īpašumu pārdošanas datiem, kurus apkopo kopš 1980. gada. Informāciju par atsevišķo pārdošanas līgumu pārdošanas cenām un maksājumu metodēm apkopo Zemesgrāmatas datubāzē un izmanto ekonomikas rādītāju, piemēram, nekustamā īpašuma cenu indeksa, aprēķināšanai. Islandes Īpašuma reģistrs ir izveidojis un uztur Zemesgrāmatas datubāzi, kas ir centralizēta datu apkopošanas sistēma un informācijas avots par visiem zemes un nekustamā īpašuma datiem”.

80

(81)  Skatīt http://www.skra.is/Um-okkur/Frettir/Frett&NewsID=4103

81

(82)  Astoņos mēnešos 2005. gadā, visos 2006. un 2007. gada mēnešos, desmit mēnešos 2008. gadā, desmit mēnešos 2009. gadā, deviņos mēnešos 2010. gadā un desmit mēnešos 2011. gadā kopējā komerciālo platību pārdošanas cena ārpus galvaspilsētas katru mēnesi pārsniedza kopējo oficiāli noteikto vērtību. Jaunākā Islandes Reģistra tīmekļa vietnē pieejamā informācija attiecas uz 2012. gada maijā reģistrētajiem darījumiem. Tā apliecina, ka reģistrētu darījumu pārdošanas cenas pastāvīgi un kopumā pārsniedz oficiāli noteikto vērtību arī komerciālo platību gadījumā ārpus galvaspilsētas apvidus.

82

(83)  Iestāde norāda, ka šie novērtējumi tika minēti Nekustamā īpašuma iegādes nolīgumā.

83

(84)  Saistībā ar to skatīt arī Eiropas Savienības Tiesas (virspalātas) 2012. gada 5. jūnija sprieduma lietā C-124/10 P Komisija / Électicité de France (EDF) (vēl nav publicēts, 85. punkts).

84

/ Électicité de France (EDF

(85)  Pasākums Nr. 634340.

85

(86)  Saistībā ar to skatīt spriedumu lietā C-367/95 P Komisija / Sytraval un Brink’s France (Recueil 1998, I-1719. lpp., 62. punkts) un apvienotās lietās T-228/99 un T-233/99 Westdeutche Landesbank Girozentrale un Land Nordrhein Westfalen / Komisija (Recueil 2003, II-435. lpp, 167. punkts).

86

Sytraval

Brink’s France

Recueil

Westdeutche Landesbank Girozentrale

Land Nordrhein Westfalen /

Recueil

(87)  Nekustamā īpašuma iegādes nolīgumā 9,6 ha lielās zemes platības vērtība ir iekļauta ēkas Nr. 864 skaitlī, kas kopā ir ISK 252 100 000. Tomēr saskaņā ar administratīvās procedūras ietvaros apkopoto informāciju ēkas Nr. 864 vērtība bija ISK 70 900 000, savukārt tās zemes vērtība, uz kuras atrodas visas piecas ēkas, bija ISK 181 200 000. Tādējādi zemes vērtība nav iekļauta ēku vērtībā.

87

(88)  Proti, Nekustamā īpašuma iegādes nolīguma 3.2. punktā ir skaidri norādīts (lai gan tas, šķiet, vairāk attiecas uz zemes nomu/iegādi), ka jebkādu būtisku pārmaiņu vai materiāla rakstura pārmaiņu gadījumā, kas var rasties saistībā ar robežām un gruntsgabalu izmēriem agrākās ASV karaspēka bāzes plānošanas procesā, zemes gabala pirkuma cena tiks samazināta. Turklāt nolīguma 4.4. punktā ir paredzēts, ka valsts attiecībā uz Verne uzņemsies visus riskus un aizsargās to pret visām izmaksām, kas izriet no bīstamu vielu atrašanās teritorijā, izņemot gadījumus, kad valsts var pierādīt, ka šādas bīstamas vielas teritorijā atrodas Verne rīcības dēļ. Vienīgie nolīgumā paredzētie noteikumi, ko, iespējams, varētu klasificēt kā “īpašas saistības” pamatnostādņu izpratnē, ir saistīti ar ēku Nr. 864, kas nolīguma slēgšanas laikā tika izmantota kā rezerves elektrostacija elektroenerģijas nodrošināšanai agrākajā gaisa spēku bāzē. Valsts un Verne vienojās, ka apgādes sistēmas atjaunošanas laikā tiks saglabāta ēkas kā teritorijas rezerves elektrostacijas funkcija. Islandes iestādes administratīvās procedūras laikā, pamatojoties uz minēto informāciju, nepieprasīja ierēķināšanu pirkuma cenā, un iestādes nepiemēroja pamatnostādņu 2.2. iedaļā paredzēto procedūru, kura jebkurā gadījumā radītu vajadzību pēc neatkarīga vērtētāja veikta atsevišķa iespējamo trūkumu izvērtējuma. Islandes iestādes savos apsvērumos saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu apgalvoja, ka ēkas, kas atrodas uz zemes gabala, bija jānojauc un Verne sedza nojaukšanas izmaksas. Nolīgumā par nekustamā īpašuma iegādi nav minētas nekādas nojaukšanas izmaksas, un Islandes iestādes par šo jautājumu nesniedza plašākus skaidrojumus. Trīs ēkas (Nr. 872, Nr. 866 un Nr. 864) netika nojauktas. Tika nojaukta ēka Nr. 867 un ēka Nr. 889 (tās neietilpa pirkuma līgumā). Tomēr nav skaidrs, kurā brīdī pārdevējam vai pircējam bija jāsedz izmaksas un vai šāda vajadzība radās. Ēka Nr. 867 bija neliela sadales stacija, kas atradās uz dienvidiem no ēkas Nr. 869, un ēka Nr. 889 bija rezervju uzglabāšanas telts. Iestāde secina, ka šo nelielo būvju nojaukšanas izmaksas jebkurā gadījumā bija nelielas, ņemot vērā to, ka tika iegādātas rūpnieciskas ēkas, kuru platība pārsniedz 31 000 kvadrātmetru.

88

Verne

Verne

Verne

Verne

(89)  Islandes valsts ir bijusi zemes īpašniece vismaz kopš 1951. gada, kad tā piešķīra ASV valdībai zemes lietojuma tiesības. Kā aprakstīts iepriekš, kad 2006. gadā jūras kara flote pameta šo teritoriju, valsts pārņēma zemi un ēkas.

89

(90)  Turklāt Iestāde ir ņēmusi vērā atbilstīgi aktam Nr. 11/1973 pieņemtos Ekspropriācijas kompensāciju komitejas lēmumus saistībā ar zemi galvaspilsētas apkārtnē un Reykjanes apvidū.

90

Reykjanes

(91)  Līdzvērtīga ISK 1 967 par kvadrātmetru.

91

(92)  Spriedums lietā C-482/99 Francija/Komisija (Stardust Marine) (Recueil 2002, I-4397. lpp., 50.–59. punkts) un Pārredzamības direktīvas 1. pants.

92

(Stardust Marine)

Recueil

(93)  Spriedums iepriekš minētajā lietā C-482/99 Francija/Komisija (Stardust Marine) (57. punkts).

93

(Stardust Marine

(94)  Šajā laikā Landsvirkjun un Verne jau bija noslēguši 2008. gada 26. februāra Līgumu par elektroenerģiju, kuru vēlāk aizstāja aplūkojamais 2009. gada oktobra Līgums par elektroenerģiju.

94

Landsvirkjun

Verne

(95)  Skatīt arī “Ieguldīt Islandē” tīmekļa vietni www.invest.is

95

(96)  Spriedums lietā C-39/94 SFEI/La Poste (Krājums 2006, I/3547. lpp., 60. punkts).

96

SFEI/La Poste

(97)  Šis princips ir paskaidrots Iestādes pamatnostādņu IV daļā “Noteikumi par kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, valsts īpašumtiesībām un atbalstu publiskiem uzņēmumiem, valsts atbalsta noteikumu piemērošana publiskiem ražošanas nozares uzņēmumiem”.

97

(98)  Skatīt, piemēram, ģenerāladvokāta Jacobs secinājumus apvienotās lietās C-278/92, C-279/92 un C-280/92 Spānija/Komisija (Recueil 1994, I-4103. lpp., 28. punkts).

98

Jacobs

Recueil

(99)  Skatīt Iestādes Lēmumu Nr. 305/09COL par Notodden pašvaldības un Becromal Norway AS noslēgto elektroenerģijas pārdošanas līgumu.

99

Notodden

Becromal Norway AS

(100)  Skatīt Iestādes pamatnostādņu IV daļu “Noteikumi par kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, valsts īpašumtiesībām un atbalstu publiskiem uzņēmumiem, valsts atbalsta noteikumu piemērošana publiskiem ražošanas nozares uzņēmumiem”, 5. punkta 1) apakšpunkts.

100

(101)  Tāda ir pastāvošā situācija, lai gan Nolīguma par licencēšanu un maksājumiem 11.1. punktā ir paredzēts, ka nolīguma stāšanās spēkā ir atkarīga no Ieguldījumu nolīguma noslēgšanas, jo Islandes iestādes ir apstiprinājušas, ka Nolīgumā par licencēšanu un maksājumiem paredzētie noteikumi stājās spēkā jau 2009. gada sākumā neatkarīgi no Ieguldījumu nolīguma.

101

(102)  2011. gada 28. februāra vēstule (pasākums Nr. 589033), 33. lpp.

102

(103)  T. i., Nolīgums par licencēšanu un maksājumiem un vēlāk atceltais Ieguldījumu nolīgums.

103

(104)  Spriedums lietā T-162/06 Kronoply/Komisija (Krājums 2009, II-1. lpp., 27. punkts). Skatīt arī spriedumu lietā C-34/2009 Petrogal, kuras ietvaros Komisija norādīja, ka ad hoc atbalsta gadījumā kompetentā iestāde nosūta vēstuli par nodomu piešķirt atbalstu, pirms tiek sākta projekta īstenošana, un spriedumu lietā C-390/06 Nuova Agricast Srl (69. punkts). Spriedums lietā T-212/00 Nuove Industrie molisane Srl / Komisija (Recueil 2002, II-347. lpp.) apstiprina šo pašu principu.

104

Kronoply/

Petrogal

ad hoc

Nuova Agricast Srl

Nuove Industrie molisane Srl /

Recueil

(105)  Skatīt 32. zemsvītras piezīmi reģionālā atbalsta pamatnostādnēs.

105

(106)  Spriedums lietā N-357/2008 Fri-El Acerra S.r.l. (Itālija) (OV C 95, 2009., 20. lpp., 40. punkts). Skatīt arī Komisijas 2010. gada 15. septembra lēmumu lietā C 8/2009, Fri-El Acerra (OV L 46, 2010., 28. lpp.).

106

Fri-El Acerra S.r.l.

Fri-El Acerra

(107)  Skatīt spriedumu apvienotās lietās E-17/10 un E-6/11 Liechtenstein a.o. / EBTA Uzraudzības iestāde (141. un 142. punkts, vēl nav sniegts EBTA Tiesas ziņojumā).

107

Liechtenstein a.o. /

(108)  Skatīt spriedumu apvienotās lietās E-4/10, E-6/10 un E-7/10 Liechtenstein a.o. / EBTA Uzraudzības iestāde (174. punkts, vēl nav sniegts EBTA Tiesas ziņojumā).

108

Liechtenstein a.o. /

---