# Europeiska unionens C 258E/2013

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.CE2013.258.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 258E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 56 årgången7 september 2013 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.CE2013.258.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 258E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

56 årgången7 september 2013

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | EuropaparlamentetSESSIONEN 2012–2013Sammanträdena den 18–20 april 2012Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 183 E, 23.6.2012.ANTAGNA TEXTER |
| | Onsdagen den 18 april 2012 |
| 2013/C 258E/01 | Sammanhållningspolitikens roll i Europeiska unionens yttersta randområden i samband med Europa 2020-strateginEuropaparlamentets resolution av den 18 april 2012 om sammanhållningspolitikens roll i Europeiska unionens yttersta randområden i samband med Europa 2020-strategin (2011/2195(INI)) | 1 |
| 2013/C 258E/02 | De mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategipolitik för mänskliga rättigheterEuropaparlamentets resolution av den 18 april 2012 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategipolitik för mänskliga rättigheter (2011/2185(INI)) | 8 |
| 2013/C 258E/03 | Förhandlingarna om associeringsavtalet mellan EU och AzerbajdzjanEuropaparlamentets resolution av den 18 april 2012 med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om förhandlingarna om associeringsavtalet mellan EU och Azerbajdzjan (2011/2316(INI)) | 36 |
| 2013/C 258E/04 | Förhandlingarna om associeringsavtalet mellan EU och ArmenienEuropaparlamentets resolution av den 18 april 2012 med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om förhandlingarna om associeringsavtalet mellan EU och Armenien (2011/2315(INI)) | 44 |
| 2013/C 258E/05 | Fisk som en gemensam nyttaEuropaparlamentets förklaring av den 18 april 2012 om fisk som en gemensam nytta | 51 |
| 2013/C 258E/06 | Barn med Downs syndromEuropaparlamentets förklaring av den 18 april 2012 om barn med Downs syndrom | 51 |
| | Torsdagen den 19 april 2012 |
| 2013/C 258E/07 | Uppmaning om konkreta åtgärder för att bekämpa skattefusk och skatteflyktEuropaparlamentets resolution av den 19 april 2012 om begäran om konkreta åtgärder för att bekämpa skattefusk och skatteflykt (2012/2599(RSP)) | 53 |
| | Fredagen den 20 april 2012 |
| 2013/C 258E/08 | Modernisering av Europas system för högre utbildningEuropaparlamentets resolution av den 20 april 2012 om modernisering av Europas system för högre utbildning (2011/2294(INI)) | 55 |
| 2013/C 258E/09 | En konkurrenskraftig digital inre marknad – e-förvaltning som en spjutspetsEuropaparlamentets resolution av den 20 april 2012 om en konkurrenskraftig digital inre marknad – e-förvaltning som en spjutspets (2011/2178(INI)) | 64 |
| 2013/C 258E/10 | Situationen i MaliEuropaparlamentets resolution av den 20 april 2012 om situationen i Mali (2012/2603(RSP)) | 75 |
| 2013/C 258E/11 | Situationen i Burma/MyanmarEuropaparlamentets resolution av den 20 april 2012 om situationen i Burma/Myanmar (2012/2604(RSP)) | 79 |
| 2013/C 258E/12 | Rättssäkerhet för europeiska investeringar utanför Europeiska unionenEuropaparlamentets resolution av den 20 april 2012 om rättssäkerhet för europeiska investeringar utanför Europeiska unionen (2012/2619(RSP)) | 84 |
| 2013/C 258E/13 | De följder som delegeringen av kommissionens förvaltning av externt bistånd från huvudkontoret till delegationerna får för biståndetEuropaparlamentets resolution av den 20 april 2012 om de följder som delegeringen av kommissionens förvaltning av externt bistånd från huvudkontoret till delegationerna får för biståndet (2011/2192(INI)) | 87 |
| 2013/C 258E/14 | Kvinnor och klimatförändringarnaEuropaparlamentets resolution av den 20 april 2012 om kvinnor och klimatförändringarna (2011/2197(INI)) | 91 |
| 2013/C 258E/15 | Vår livförsäkring, vårt naturkapital – en strategi för biologisk mångfald i EU fram till 2020Europaparlamentets resolution av den 20 april 2012 om vår livförsäkring, vårt naturkapital – en strategi för biologisk mångfald i EU fram till 2020 (2011/2307(INI)) | 99 |
| 2013/C 258E/16 | Översynen av det sjätte miljöhandlingsprogrammet och fastställandet av prioriteringar för det sjunde miljöhandlingsprogrammetEuropaparlamentets resolution av den 20 april 2012 om översynen av det sjätte miljöhandlingsprogrammet och fastställandet av prioriteringar för det sjunde miljöhandlingsprogrammet – en bättre miljö för ett bättre liv (2011/2194(INI)) | 115 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

EuropaparlamentetSESSIONEN 2012–2013Sammanträdena den 18–20 april 2012Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 183 E, 23.6.2012.ANTAGNA TEXTER

Onsdagen den 18 april 2012

2013/C 258E/01

Sammanhållningspolitikens roll i Europeiska unionens yttersta randområden i samband med Europa 2020-strateginEuropaparlamentets resolution av den 18 april 2012 om sammanhållningspolitikens roll i Europeiska unionens yttersta randområden i samband med Europa 2020-strategin (2011/2195(INI))

1

2013/C 258E/02

De mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategipolitik för mänskliga rättigheterEuropaparlamentets resolution av den 18 april 2012 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategipolitik för mänskliga rättigheter (2011/2185(INI))

8

2013/C 258E/03

Förhandlingarna om associeringsavtalet mellan EU och AzerbajdzjanEuropaparlamentets resolution av den 18 april 2012 med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om förhandlingarna om associeringsavtalet mellan EU och Azerbajdzjan (2011/2316(INI))

36

2013/C 258E/04

Förhandlingarna om associeringsavtalet mellan EU och ArmenienEuropaparlamentets resolution av den 18 april 2012 med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om förhandlingarna om associeringsavtalet mellan EU och Armenien (2011/2315(INI))

44

2013/C 258E/05

Fisk som en gemensam nyttaEuropaparlamentets förklaring av den 18 april 2012 om fisk som en gemensam nytta

51

2013/C 258E/06

Barn med Downs syndromEuropaparlamentets förklaring av den 18 april 2012 om barn med Downs syndrom

51

Torsdagen den 19 april 2012

2013/C 258E/07

Uppmaning om konkreta åtgärder för att bekämpa skattefusk och skatteflyktEuropaparlamentets resolution av den 19 april 2012 om begäran om konkreta åtgärder för att bekämpa skattefusk och skatteflykt (2012/2599(RSP))

53

Fredagen den 20 april 2012

2013/C 258E/08

Modernisering av Europas system för högre utbildningEuropaparlamentets resolution av den 20 april 2012 om modernisering av Europas system för högre utbildning (2011/2294(INI))

55

2013/C 258E/09

En konkurrenskraftig digital inre marknad – e-förvaltning som en spjutspetsEuropaparlamentets resolution av den 20 april 2012 om en konkurrenskraftig digital inre marknad – e-förvaltning som en spjutspets (2011/2178(INI))

64

2013/C 258E/10

Situationen i MaliEuropaparlamentets resolution av den 20 april 2012 om situationen i Mali (2012/2603(RSP))

75

2013/C 258E/11

Situationen i Burma/MyanmarEuropaparlamentets resolution av den 20 april 2012 om situationen i Burma/Myanmar (2012/2604(RSP))

79

2013/C 258E/12

Rättssäkerhet för europeiska investeringar utanför Europeiska unionenEuropaparlamentets resolution av den 20 april 2012 om rättssäkerhet för europeiska investeringar utanför Europeiska unionen (2012/2619(RSP))

84

2013/C 258E/13

De följder som delegeringen av kommissionens förvaltning av externt bistånd från huvudkontoret till delegationerna får för biståndetEuropaparlamentets resolution av den 20 april 2012 om de följder som delegeringen av kommissionens förvaltning av externt bistånd från huvudkontoret till delegationerna får för biståndet (2011/2192(INI))

87

2013/C 258E/14

Kvinnor och klimatförändringarnaEuropaparlamentets resolution av den 20 april 2012 om kvinnor och klimatförändringarna (2011/2197(INI))

91

2013/C 258E/15

Vår livförsäkring, vårt naturkapital – en strategi för biologisk mångfald i EU fram till 2020Europaparlamentets resolution av den 20 april 2012 om vår livförsäkring, vårt naturkapital – en strategi för biologisk mångfald i EU fram till 2020 (2011/2307(INI))

99

2013/C 258E/16

Översynen av det sjätte miljöhandlingsprogrammet och fastställandet av prioriteringar för det sjunde miljöhandlingsprogrammetEuropaparlamentets resolution av den 20 april 2012 om översynen av det sjätte miljöhandlingsprogrammet och fastställandet av prioriteringar för det sjunde miljöhandlingsprogrammet – en bättre miljö för ett bättre liv (2011/2194(INI))

115

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Onsdagen den 18 april 2012 |
| 2013/C 258E/17 | Samordning av de sociala trygghetssystemen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 (COM(2010)0794 – C7-0005/2011 – 2010/0380(COD)) | 125 |
| P7_TC1-COD(2010)0380Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid den första behandlingen den 18 april 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr ... /2012 om ändring av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 | 126 |
| 2013/C 258E/18 | Europeiska unionens anslutning till fördraget om vänskap och samarbete i Sydostasien ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2012 om utkastet till rådets beslut om Europeiska unionens anslutning till fördraget om vänskap och samarbete i Sydostasien (07434/2012 – C7-0085/2012 – 2012/0028(NLE)) | 126 |
| 2013/C 258E/19 | Utkast till protokoll om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget (godkännande) ***Europaparlamentets beslut av den 18 april 2012 om Europeiska rådets förslag om att inte sammankalla något konvent för att behandla frågan huruvida ett protokoll om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (00092/2011 – C7-0388/2011 – 2011/0816(NLE)) | 127 |
| 2013/C 258E/20 | Utkast till protokoll om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget (samråd) *Europaparlamentets resolution av den 18 april 2012 om utkastet till protokoll om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget (artikel 48.3 i fördraget om Europeiska unionen) (00092/2011 – C7-0387/2011 – 2011/0815(NLE)) | 128 |
| | Torsdagen den 19 april 2012 |
| 2013/C 258E/21 | Frivilligt partnerskapsavtal mellan EU och Centralafrikanska republiken om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog och import av trävaruprodukter till unionen ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett frivilligt partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och Centralafrikanska republiken om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog och import av trävaruprodukter till unionen (Flegt) (14034/2011 – C7-0046/2012 – 2011/0127(NLE)) | 130 |
| 2013/C 258E/22 | Frivilligt partnerskapsavtal mellan EU och Liberia om skogslagstiftningens efterlevnad, förvaltning av och handel med skog samt import av trävaruprodukter till Europeiska unionen ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av det frivilliga partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Liberia om skogslagstiftningens efterlevnad, förvaltning av och handel med skog samt import av trävaruprodukter till Europeiska unionen (11104/2011 – C7-0241/2011 – 2011/0160(NLE)) | 130 |
| 2013/C 258E/23 | Riskdelningsinstrument för medlemsstater som drabbats eller hotas av stora svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller vissa bestämmelser om riskdelningsinstrument för medlemsstater som drabbats eller hotas av stora svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet (COM(2011)0655 – C7-0350/2011 – 2011/0283(COD)) | 131 |
| P7_TC1-COD(2011)0283Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid den första behandlingen den 19 april 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller vissa bestämmelser om riskdelningsinstrument för medlemsstater som drabbats eller hotas av stora svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet | 132 |
| 2013/C 258E/24 | Avtal mellan USA och EU om användning och överföring av passageraruppgifter till Förenta staternas Department of Homeland Security ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen om användning och överföring av passageraruppgifter till Förenta staternas Department of Homeland Security (17433/2011 – C7-0511/2011 – 2011/0382(NLE)) | 132 |
| 2013/C 258E/25 | Gemensam konsoliderad bolagsskattebas *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2012 om förslaget till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (KOM(2011)0121 – C7-0092/2011 – 2011/0058(CNS)) | 134 |
| 2013/C 258E/26 | Beskattning av energiprodukter och elektricitet *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2012 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/96/EG om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (COM(2011)0169 – C7-0105/2011 – 2011/0092(CNS)) | 144 |
| | Fredagen den 20 april 2012 |
| 2013/C 258E/27 | Förslag till ändringsbudget nr 1/2012: finansieringen av IterEuropaparlamentets resolution av den 20 april 2012 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2012 för budgetåret 2012, avsnitt III – kommissionen (08136/2012 – C7-0088/2012 – 2012/2011(BUD)) | 161 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Onsdagen den 18 april 2012

2013/C 258E/17

Samordning av de sociala trygghetssystemen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 (COM(2010)0794 – C7-0005/2011 – 2010/0380(COD))

125

P7_TC1-COD(2010)0380Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid den första behandlingen den 18 april 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr ... /2012 om ändring av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004

126

2013/C 258E/18

Europeiska unionens anslutning till fördraget om vänskap och samarbete i Sydostasien ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2012 om utkastet till rådets beslut om Europeiska unionens anslutning till fördraget om vänskap och samarbete i Sydostasien (07434/2012 – C7-0085/2012 – 2012/0028(NLE))

126

2013/C 258E/19

Utkast till protokoll om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget (godkännande) ***Europaparlamentets beslut av den 18 april 2012 om Europeiska rådets förslag om att inte sammankalla något konvent för att behandla frågan huruvida ett protokoll om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (00092/2011 – C7-0388/2011 – 2011/0816(NLE))

127

2013/C 258E/20

Utkast till protokoll om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget (samråd) *Europaparlamentets resolution av den 18 april 2012 om utkastet till protokoll om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget (artikel 48.3 i fördraget om Europeiska unionen) (00092/2011 – C7-0387/2011 – 2011/0815(NLE))

128

Torsdagen den 19 april 2012

2013/C 258E/21

Frivilligt partnerskapsavtal mellan EU och Centralafrikanska republiken om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog och import av trävaruprodukter till unionen ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett frivilligt partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och Centralafrikanska republiken om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog och import av trävaruprodukter till unionen (Flegt) (14034/2011 – C7-0046/2012 – 2011/0127(NLE))

130

2013/C 258E/22

Frivilligt partnerskapsavtal mellan EU och Liberia om skogslagstiftningens efterlevnad, förvaltning av och handel med skog samt import av trävaruprodukter till Europeiska unionen ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av det frivilliga partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Liberia om skogslagstiftningens efterlevnad, förvaltning av och handel med skog samt import av trävaruprodukter till Europeiska unionen (11104/2011 – C7-0241/2011 – 2011/0160(NLE))

130

2013/C 258E/23

Riskdelningsinstrument för medlemsstater som drabbats eller hotas av stora svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller vissa bestämmelser om riskdelningsinstrument för medlemsstater som drabbats eller hotas av stora svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet (COM(2011)0655 – C7-0350/2011 – 2011/0283(COD))

131

P7_TC1-COD(2011)0283Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid den första behandlingen den 19 april 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller vissa bestämmelser om riskdelningsinstrument för medlemsstater som drabbats eller hotas av stora svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet

132

2013/C 258E/24

Avtal mellan USA och EU om användning och överföring av passageraruppgifter till Förenta staternas Department of Homeland Security ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen om användning och överföring av passageraruppgifter till Förenta staternas Department of Homeland Security (17433/2011 – C7-0511/2011 – 2011/0382(NLE))

132

2013/C 258E/25

Gemensam konsoliderad bolagsskattebas *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2012 om förslaget till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (KOM(2011)0121 – C7-0092/2011 – 2011/0058(CNS))

134

2013/C 258E/26

Beskattning av energiprodukter och elektricitet *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2012 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/96/EG om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (COM(2011)0169 – C7-0105/2011 – 2011/0092(CNS))

144

Fredagen den 20 april 2012

2013/C 258E/27

Förslag till ändringsbudget nr 1/2012: finansieringen av IterEuropaparlamentets resolution av den 20 april 2012 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2012 för budgetåret 2012, avsnitt III – kommissionen (08136/2012 – C7-0088/2012 – 2012/2011(BUD))

161

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Politiska ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▐.

Tekniska rättelser och justeringar gjorda av ansvariga enheter: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med kursiv stil och strykningar med symbolen ║.

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet SESSIONEN 2012–2013 Sammanträdena den 18–20 april 2012 Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 183 E, 23.6.2012. ANTAGNA TEXTER

Onsdagen den 18 april 2012

| 7.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 258/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 258/1

---

Onsdagen den 18 april 2012Sammanhållningspolitikens roll i Europeiska unionens yttersta randområden i samband med Europa 2020-strategin

P7_TA(2012)0125

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2012 om sammanhållningspolitikens roll i Europeiska unionens yttersta randområden i samband med Europa 2020-strategin (2011/2195(INI))

2013/C 258 E/01

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av bestämmelserna i artiklarna 355 och 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), som erkänner en särskild status för de yttersta randområdena, och av artikel 107.3 a i EUF-fördraget avseende den statliga stödordningen till dessa regioner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bestämmelserna i artiklarna 355 och 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), som erkänner en särskild status för de yttersta randområdena, och av artikel 107.3 a i EUF-fördraget avseende den statliga stödordningen till dessa regioner,

| — | med beaktande av artikel 174 och därpå följande artiklar i EUF-fördraget, i vilka de ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningsmålen och de finansiella strukturinstrumenten för att uppnå dessa fastställs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 174 och därpå följande artiklar i EUF-fördraget, i vilka de ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningsmålen och de finansiella strukturinstrumenten för att uppnå dessa fastställs,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 maj 2004”Ett starkare partnerskap för de yttersta randområdena” (COM(2004)0343), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 maj 2004”Ett starkare partnerskap för de yttersta randområdena” (COM(2004)0343),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 september 2005 om ett starkare partnerskap för de yttersta randområdena (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 september 2005 om ett starkare partnerskap för de yttersta randområdena (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 september 2007”En strategi för de yttersta randområdena: uppnådda resultat och framtidsutsikter” (COM(2007)0507) och det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 12 september 2007”En strategi för de yttersta randområdena: uppnådda resultat och framtidsutsikter” (SEK(2007)1112), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 september 2007”En strategi för de yttersta randområdena: uppnådda resultat och framtidsutsikter” (COM(2007)0507) och det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 12 september 2007”En strategi för de yttersta randområdena: uppnådda resultat och framtidsutsikter” (SEK(2007)1112),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2008”En strategi för de yttersta randområdena: uppnådda resultat och framtidsutsikter” (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2008”En strategi för de yttersta randområdena: uppnådda resultat och framtidsutsikter” (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 oktober 2008”De yttersta randområdena: en tillgång för Europa” (COM(2008)0642), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 oktober 2008”De yttersta randområdena: en tillgång för Europa” (COM(2008)0642),

| — | med beaktande av det gemensamma memorandumet mellan regionerna i de yttersta randområdena av den 14 oktober 2009 om de yttersta randområdena fram till 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma memorandumet mellan regionerna i de yttersta randområdena av den 14 oktober 2009 om de yttersta randområdena fram till 2020,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010”Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010”Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av memorandumet mellan Spanien, Frankrike, Portugal och de yttersta randområdena av den 7 maj 2010 om en ny strategi för EU:s yttersta randområden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av memorandumet mellan Spanien, Frankrike, Portugal och de yttersta randområdena av den 7 maj 2010 om en ny strategi för EU:s yttersta randområden,

| — | med beaktande av slutsatserna från det 3022:a mötet i rådet (allmänna frågor) av den 14 juni 2010 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från det 3022:a mötet i rådet (allmänna frågor) av den 14 juni 2010 (3),

| — | med beaktande av kommissionens första rapport till Europaparlamentet och rådet av den 24 september 2010 om resultaten av Posei-reformen 2006 (COM(2010)0501), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens första rapport till Europaparlamentet och rådet av den 24 september 2010 om resultaten av Posei-reformen 2006 (COM(2010)0501),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förslag till förordning av den 24 september 2010 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden (COM(2010)0498), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förslag till förordning av den 24 september 2010 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden (COM(2010)0498),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 juni 2011”En budget för Europa 2020” (COM(2011)0500 – del 1 och 2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 juni 2011”En budget för Europa 2020” (COM(2011)0500 – del 1 och 2),

| — | med beaktande av förslaget till rådets förordning av den 29 juni 2011 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (COM(2011)0398), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets förordning av den 29 juni 2011 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (COM(2011)0398),

| — | med beaktande av rapporten ”Europas yttersta randområden och den inre marknaden: EU:s genomslagskraft i världen” till kommissionsledamot Michel Barnier, vilken presenterades den 12 oktober 2011 av Pedro Solbes Mira, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten ”Europas yttersta randområden och den inre marknaden: EU:s genomslagskraft i världen” till kommissionsledamot Michel Barnier, vilken presenterades den 12 oktober 2011 av Pedro Solbes Mira,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europeiska rådet av den 18 oktober 2010 om kommissionens yttrande enligt artikel 355.6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om den franska regeringens initiativ till ändring av Saint-Barthélemys ställning i förhållande till unionen (COM(2010)0559), och Europeiska rådets beslut 2010/718/EU av den 29 oktober 2010 om ändring av ön Saint-Barthélemys ställning i förhållande till Europeiska unionen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europeiska rådet av den 18 oktober 2010 om kommissionens yttrande enligt artikel 355.6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om den franska regeringens initiativ till ändring av Saint-Barthélemys ställning i förhållande till unionen (COM(2010)0559), och Europeiska rådets beslut 2010/718/EU av den 29 oktober 2010 om ändring av ön Saint-Barthélemys ställning i förhållande till Europeiska unionen (4),

| — | med beaktande av slutförklaringen från den sjuttonde konferensen för ordförandena från EU:s yttersta randområden den 3–4 november 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutförklaringen från den sjuttonde konferensen för ordförandena från EU:s yttersta randområden den 3–4 november 2011,

| — | med beaktande av de yttersta randområdenas bidrag av den 15 januari 2010 till det offentliga samrådet om kommissionens arbetsdokument – Samråd om framtidsstrategin ”EU 2020” (COM(2009)0647), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de yttersta randområdenas bidrag av den 15 januari 2010 till det offentliga samrådet om kommissionens arbetsdokument – Samråd om framtidsstrategin ”EU 2020” (COM(2009)0647),

| — | med beaktande av de yttersta randområdenas gemensamma bidrag av den 28 januari 2011 till den femte rapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de yttersta randområdenas gemensamma bidrag av den 28 januari 2011 till den femte rapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning,

| — | med beaktande av bidraget från EU:s yttersta randområden av den 28 februari 2011”På väg mot en inre marknadsakt” (COM(2010)0608 av den 27 oktober 2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av bidraget från EU:s yttersta randområden av den 28 februari 2011”På väg mot en inre marknadsakt” (COM(2010)0608 av den 27 oktober 2010),

| — | med beaktande av den gemensamma plattformen av den 6 juli 2010, riktad till Europeiska kommissionens ordförande, José Manuel Durão Barroso, från konferensen för Europaparlamentets ledamöter från de yttersta randområdena, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma plattformen av den 6 juli 2010, riktad till Europeiska kommissionens ordförande, José Manuel Durão Barroso, från konferensen för Europaparlamentets ledamöter från de yttersta randområdena,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0084/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0084/2012), och av följande skäl:

| A. | I artikel 349 i fördraget föreskrivs, på grundval av primärrätten, en särskild rättslig grund enligt vilken en särskild rättslig status och gemensamma politiska åtgärder fastställs för de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

A.

I artikel 349 i fördraget föreskrivs, på grundval av primärrätten, en särskild rättslig grund enligt vilken en särskild rättslig status och gemensamma politiska åtgärder fastställs för de yttersta randområdena.

| B. | Sammanhållningspolitiken bör anpassas till och integrera aspekterna i Europa 2020-strategin, som har som mål att samordna de politiska initiativen för att uppnå en smart och hållbar tillväxt för alla genom att främja en ekonomi med hög sysselsättningsgrad och social och territoriell sammanhållning, och som på lämpligt sätt måste beakta de yttersta randområdenas särskilda förhållanden. Dessa regioner har ett svårare utgångsläge för att uppnå målen i strategin än andra regioner. De yttersta randområdena är beredda att medverka till genomförandet av de fem mål för sysselsättning, innovation, utbildning, social integration, klimat och energi som ska uppnås senast 2020. Behovet av att inrikta målen för Europa 2020-strategin på ett fullt utnyttjande av regionernas potential och tillväxt inom ledande sektorer får emellertid inte innebära att de strukturella hinder som dessa regioner står inför och den grundläggande roll som de traditionella sektorerna spelar för utvecklingen förbises. |
| --- | --- |

B.

Sammanhållningspolitiken bör anpassas till och integrera aspekterna i Europa 2020-strategin, som har som mål att samordna de politiska initiativen för att uppnå en smart och hållbar tillväxt för alla genom att främja en ekonomi med hög sysselsättningsgrad och social och territoriell sammanhållning, och som på lämpligt sätt måste beakta de yttersta randområdenas särskilda förhållanden. Dessa regioner har ett svårare utgångsläge för att uppnå målen i strategin än andra regioner. De yttersta randområdena är beredda att medverka till genomförandet av de fem mål för sysselsättning, innovation, utbildning, social integration, klimat och energi som ska uppnås senast 2020. Behovet av att inrikta målen för Europa 2020-strategin på ett fullt utnyttjande av regionernas potential och tillväxt inom ledande sektorer får emellertid inte innebära att de strukturella hinder som dessa regioner står inför och den grundläggande roll som de traditionella sektorerna spelar för utvecklingen förbises.

| C. | Sammanhållningspolitiken bör förbli ett av de främsta EU-instrumenten såväl för att minska olikheterna i de europeiska regionerna i allmänhet och i regionerna de yttersta randområdena i synnerhet, i syfte att främja deras integration på den inre marknaden och bekräfta deras betydelse i de berörda geografiska områdena, som för att driva på deras utveckling och ekonomiska konvergens med det kontinentala EU samt för att uppfylla målen för EU 2020-strategin, där de europeiska fonderna är viktiga redskap. Alla de svårigheter som de yttersta randområdena står inför kan dock inte lösas enbart genom denna EU-politik. |
| --- | --- |

C.

Sammanhållningspolitiken bör förbli ett av de främsta EU-instrumenten såväl för att minska olikheterna i de europeiska regionerna i allmänhet och i regionerna de yttersta randområdena i synnerhet, i syfte att främja deras integration på den inre marknaden och bekräfta deras betydelse i de berörda geografiska områdena, som för att driva på deras utveckling och ekonomiska konvergens med det kontinentala EU samt för att uppfylla målen för EU 2020-strategin, där de europeiska fonderna är viktiga redskap. Alla de svårigheter som de yttersta randområdena står inför kan dock inte lösas enbart genom denna EU-politik.

| D. | Den stora utmaningen för ekonomierna i de yttersta randområdena är att omvandla sina begränsningar till utsikter och möjligheter till tillväxt med hjälp av instrument som möjliggör en minskning av olikheterna i fråga om den fria rörligheten för personer, varor, kapital och tjänster. Utmaningar som globaliseringen, klimatförändringarna, energiförsörjningen, utvecklingen av förnybar energi, en hållbar förvaltning av naturtillgångarna, inbegripet havets och jordbrukets tillgångar, bevarandet av den biologiska mångfalden, social integration och bekämpning av fattigdom och befolkningstrycket kräver samtidigt en samordning av EU:s politik och alla EU-instrument. |
| --- | --- |

D.

Den stora utmaningen för ekonomierna i de yttersta randområdena är att omvandla sina begränsningar till utsikter och möjligheter till tillväxt med hjälp av instrument som möjliggör en minskning av olikheterna i fråga om den fria rörligheten för personer, varor, kapital och tjänster. Utmaningar som globaliseringen, klimatförändringarna, energiförsörjningen, utvecklingen av förnybar energi, en hållbar förvaltning av naturtillgångarna, inbegripet havets och jordbrukets tillgångar, bevarandet av den biologiska mångfalden, social integration och bekämpning av fattigdom och befolkningstrycket kräver samtidigt en samordning av EU:s politik och alla EU-instrument.

| E. | Den förvärrade ekonomiska situationen till följd av den ekonomiska, sociala och finansiella krisen har särskilt drabbat de yttersta randområdena och framhävt deras strukturella svagheter och beroende av omvärlden. |
| --- | --- |

E.

Den förvärrade ekonomiska situationen till följd av den ekonomiska, sociala och finansiella krisen har särskilt drabbat de yttersta randområdena och framhävt deras strukturella svagheter och beroende av omvärlden.

| F. | EU:s investeringar i de yttersta randområdena är inte enbart politiska insatser för att åtgärda eftersläpningar och kompensera för handikapp, utan är också till fördel och gagn för hela EU. |
| --- | --- |

F.

EU:s investeringar i de yttersta randområdena är inte enbart politiska insatser för att åtgärda eftersläpningar och kompensera för handikapp, utan är också till fördel och gagn för hela EU.

En differentierad och gemensam behandling av de yttersta randområdena

| 1. | Europaparlamentet betonar att de yttersta randområdena, i enlighet med EUF-fördraget, har rätt till en differentierad och gemensam behandling som ger dem möjlighet att få största möjliga stöd oberoende av deras utvecklingsnivå, så att deras särdrag i tillräcklig utsträckning beaktas och skyddas. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att de yttersta randområdena, i enlighet med EUF-fördraget, har rätt till en differentierad och gemensam behandling som ger dem möjlighet att få största möjliga stöd oberoende av deras utvecklingsnivå, så att deras särdrag i tillräcklig utsträckning beaktas och skyddas.

| 2. | Europaparlamentet understryker behovet av att, i enlighet med slutsatserna i den femte rapporten om ekonomisk, social och territoriell utveckling, göra sammanhållningspolitikens instrument mer flexibla för att möjliggöra investeringar som kan garantera tillväxt- och utvecklingsnivåer i överensstämmelse med målen för Europa 2020-strategin, även under särskilda geografiska och demografiska förhållanden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker behovet av att, i enlighet med slutsatserna i den femte rapporten om ekonomisk, social och territoriell utveckling, göra sammanhållningspolitikens instrument mer flexibla för att möjliggöra investeringar som kan garantera tillväxt- och utvecklingsnivåer i överensstämmelse med målen för Europa 2020-strategin, även under särskilda geografiska och demografiska förhållanden.

| 3. | Europaparlamentet håller med om att de yttersta randområdena bör följa de övergripande mål som fastställts i Europa 2020-strategin, men betonar behovet av att anpassa dessa mål till regionernas verkliga situation och att beakta deras regionala mångfald, strukturella villkor och potentiella fördelar. Parlamentet understryker dock samtidigt att artikel 349 i EUF-fördraget, som föreskriver specifika åtgärder för att minska effekterna av de yttersta randområdenas särdrag, i högre grad bör tillämpas och ges den rättsliga, institutionella och politiska vikt som krävs för att garantera de yttersta randområdena en rättvis integration och möjliggöra deras ekonomiska och sociala utveckling på den inre marknaden och i unionen som helhet, liksom att fullt ut och på samma villkor som andra regioner delta i samtliga relevanta EU-program. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet håller med om att de yttersta randområdena bör följa de övergripande mål som fastställts i Europa 2020-strategin, men betonar behovet av att anpassa dessa mål till regionernas verkliga situation och att beakta deras regionala mångfald, strukturella villkor och potentiella fördelar. Parlamentet understryker dock samtidigt att artikel 349 i EUF-fördraget, som föreskriver specifika åtgärder för att minska effekterna av de yttersta randområdenas särdrag, i högre grad bör tillämpas och ges den rättsliga, institutionella och politiska vikt som krävs för att garantera de yttersta randområdena en rättvis integration och möjliggöra deras ekonomiska och sociala utveckling på den inre marknaden och i unionen som helhet, liksom att fullt ut och på samma villkor som andra regioner delta i samtliga relevanta EU-program.

| 4. | Europaparlamentet anser att fokuseringen på de tre första tematiska målen i de nya förslagen till förordningar för perioden från och med 2014 måste lättas upp för de yttersta randområdena, för att inte begränsa möjligheterna att diversifiera och utveckla befintlig potential och utnyttja komparativa fördelar och konkurrensfördelar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att fokuseringen på de tre första tematiska målen i de nya förslagen till förordningar för perioden från och med 2014 måste lättas upp för de yttersta randområdena, för att inte begränsa möjligheterna att diversifiera och utveckla befintlig potential och utnyttja komparativa fördelar och konkurrensfördelar.

| 5. | Europaparlamentet anser att andra kriterier bör användas för att avgöra om de yttersta randområdena är berättigade till stöd från strukturfonderna, eftersom kriteriet ”BNP per invånare” inte korrekt speglar regionernas specifika situation och strider mot själva principen av att ha ”status som yttersta randområde” och mot själva fördraget. Parlamentet kräver därför att ett särskilt kriterium införs, enligt vilket de yttersta randområdena tas upp bland de minst utvecklade regionerna, oberoende av deras BNP, eftersom detta angreppssätt är bäst anpassat till deras specifika situation. Parlamentet understryker dessutom att medfinansieringsgraden för de yttersta randområdena bör uppgå till 85 procent för samtliga instrument som ger stöd till dessa regioner. Parlamentet kräver en förlängning av perioden för att utnyttja medlen i de yttersta randområdena i syfte att säkra ett bättre utnyttjande av dem. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att andra kriterier bör användas för att avgöra om de yttersta randområdena är berättigade till stöd från strukturfonderna, eftersom kriteriet ”BNP per invånare” inte korrekt speglar regionernas specifika situation och strider mot själva principen av att ha ”status som yttersta randområde” och mot själva fördraget. Parlamentet kräver därför att ett särskilt kriterium införs, enligt vilket de yttersta randområdena tas upp bland de minst utvecklade regionerna, oberoende av deras BNP, eftersom detta angreppssätt är bäst anpassat till deras specifika situation. Parlamentet understryker dessutom att medfinansieringsgraden för de yttersta randområdena bör uppgå till 85 procent för samtliga instrument som ger stöd till dessa regioner. Parlamentet kräver en förlängning av perioden för att utnyttja medlen i de yttersta randområdena i syfte att säkra ett bättre utnyttjande av dem.

| 6. | Europaparlamentet beklagar, inom ramen för de extra anslagen från Eruf, förslaget att drastiskt minska de belopp som anslagits till de yttersta randområdena och regioner med låg befolkningstäthet för finansieringsperioden 2014–2020, och är bekymrat över att dessa anslag, som ursprungligen var avsedda för att kompensera effekterna av de yttersta randområdenas och glesbygdernas strukturella nackdelar, urvattnas genom att upp till 50 procent av anslagen öronmärkts för andra mål. Parlamentet begär att dessa anslag höjs till en samfinansieringsnivå på 85 procent i likhet med övriga anslag från Eruf. Parlamentet kräver därför att den finansiella insatsen för genomförandet av Europa 2020-strategin ger tillgång till EU-stöd som minst motsvarar den nuvarande budgetramen i reella termer så att denna strategi kan genomföras på ett konsekvent och effektivt sätt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar, inom ramen för de extra anslagen från Eruf, förslaget att drastiskt minska de belopp som anslagits till de yttersta randområdena och regioner med låg befolkningstäthet för finansieringsperioden 2014–2020, och är bekymrat över att dessa anslag, som ursprungligen var avsedda för att kompensera effekterna av de yttersta randområdenas och glesbygdernas strukturella nackdelar, urvattnas genom att upp till 50 procent av anslagen öronmärkts för andra mål. Parlamentet begär att dessa anslag höjs till en samfinansieringsnivå på 85 procent i likhet med övriga anslag från Eruf. Parlamentet kräver därför att den finansiella insatsen för genomförandet av Europa 2020-strategin ger tillgång till EU-stöd som minst motsvarar den nuvarande budgetramen i reella termer så att denna strategi kan genomföras på ett konsekvent och effektivt sätt.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att nedskärningar har gjorts på andra områden inom sammanhållningspolitiken – och framför allt att kommissionen föreslår en allmän nedskärning av finansieringen av den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen på 5,1 procent i 2011 års fasta priser för nästa programperiod, varav en minskning på 20,2 procent av medlen till konvergensregioner (med undantag av övergångsregioner), en minskning på 5,6 procent av medlen till konkurrenskraftregioner och en minskning på 2,9 procent av anslagen till Sammanhållningsfonden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beklagar att nedskärningar har gjorts på andra områden inom sammanhållningspolitiken – och framför allt att kommissionen föreslår en allmän nedskärning av finansieringen av den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen på 5,1 procent i 2011 års fasta priser för nästa programperiod, varav en minskning på 20,2 procent av medlen till konvergensregioner (med undantag av övergångsregioner), en minskning på 5,6 procent av medlen till konkurrenskraftregioner och en minskning på 2,9 procent av anslagen till Sammanhållningsfonden.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens plan att införa en budgetpost för ”regioner i yttersta randområden och regioner med mycket låg befolkningstäthet” i den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020, eftersom detta kommer att innebära en tydligare koppling mellan de medel som avsätts för dessa regioner och de eftersträvade målen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens plan att införa en budgetpost för ”regioner i yttersta randområden och regioner med mycket låg befolkningstäthet” i den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020, eftersom detta kommer att innebära en tydligare koppling mellan de medel som avsätts för dessa regioner och de eftersträvade målen.

| 9. | Europaparlamentet fäster uppmärksamheten vid att situationen i de yttersta randområdena på nytt inte nämns i förslaget till förordning om den kommande Europeiska socialfonden, inte enbart med hänsyn till de strukturella egenskaper som anges i artikel 349 i EUF-fördraget, utan även till deras särskilda ekonomiska situation som placerar dem bland de regioner som har den högsta arbetslösheten i EU. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet fäster uppmärksamheten vid att situationen i de yttersta randområdena på nytt inte nämns i förslaget till förordning om den kommande Europeiska socialfonden, inte enbart med hänsyn till de strukturella egenskaper som anges i artikel 349 i EUF-fördraget, utan även till deras särskilda ekonomiska situation som placerar dem bland de regioner som har den högsta arbetslösheten i EU.

| 10. | Europaparlamentet betonar att den europeiska skatte- och tullpolitiken måste anpassas i syfte att stärka konkurrenskraften i ekonomierna i de yttersta randområdena och att lämpliga skatte- och tullbestämmelser är av avgörande betydelse för diversifieringen av den ekonomiska verksamheten och skapandet av varaktiga arbetstillfällen i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att den europeiska skatte- och tullpolitiken måste anpassas i syfte att stärka konkurrenskraften i ekonomierna i de yttersta randområdena och att lämpliga skatte- och tullbestämmelser är av avgörande betydelse för diversifieringen av den ekonomiska verksamheten och skapandet av varaktiga arbetstillfällen i de yttersta randområdena.

| 11. | Europaparlamentet framhåller att invånarna i de yttersta randområdena måste kunna ta del av den inre marknadens fördelar på samma villkor som unionens övriga medborgare, och kräver att åtgärder vidtas i enlighet med rekommendationerna i Pedro Solbes Miras rapport. Parlamentet begär att man undersöker möjligheten att utarbeta särskilda bestämmelser om statsstöd till regionerna i de yttersta randområdena, och anser att man måste bevara investeringsstöden till stora, medelstora och små företag på nuvarande nivåer och införa en möjlighet att bevilja icke-degressiva driftstöd på obegränsad tid inom ramen för ett flexibelt regelverk, eftersom denna form av stöd bevisligen inte skadar konkurrensen och hjälper de yttersta randområdena att uppfylla målen för Europa 2020-strategin, i synnerhet på området för innovation, forskning och miljö. Parlamentet betonar i detta sammanhang de offentliga tjänsternas betydelse för den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i de yttersta randområdena, i synnerhet inom sektorer som luft- och sjöfart, posttjänster, energi och kommunikation. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet framhåller att invånarna i de yttersta randområdena måste kunna ta del av den inre marknadens fördelar på samma villkor som unionens övriga medborgare, och kräver att åtgärder vidtas i enlighet med rekommendationerna i Pedro Solbes Miras rapport. Parlamentet begär att man undersöker möjligheten att utarbeta särskilda bestämmelser om statsstöd till regionerna i de yttersta randområdena, och anser att man måste bevara investeringsstöden till stora, medelstora och små företag på nuvarande nivåer och införa en möjlighet att bevilja icke-degressiva driftstöd på obegränsad tid inom ramen för ett flexibelt regelverk, eftersom denna form av stöd bevisligen inte skadar konkurrensen och hjälper de yttersta randområdena att uppfylla målen för Europa 2020-strategin, i synnerhet på området för innovation, forskning och miljö. Parlamentet betonar i detta sammanhang de offentliga tjänsternas betydelse för den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i de yttersta randområdena, i synnerhet inom sektorer som luft- och sjöfart, posttjänster, energi och kommunikation.

| 12. | Europaparlamentet betonar vikten av att stödja små och medelstora företag genom att anslå EU-medel för att utveckla produktionsstrukturen i de yttersta randområdena och främja arbetstagares kvalifikationsnivå och därmed främja dessa regioners specifika produkter och den lokala ekonomin. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar vikten av att stödja små och medelstora företag genom att anslå EU-medel för att utveckla produktionsstrukturen i de yttersta randområdena och främja arbetstagares kvalifikationsnivå och därmed främja dessa regioners specifika produkter och den lokala ekonomin.

| 13. | Europaparlamentet anser att EU:s insatser bör ha som mål att spela en nyckelroll och stimulera initiativkraften så att spjutspetscentrum utvecklas i de yttersta randområdena inom de sektorer där man kan tillvarata dessa regioners särskilda fördelar och know-how, till exempel avfallshantering, förnybar energi, energioberoende, biologisk mångfald, rörlighet bland studerande, klimatforskning och krishantering. Parlamentet anser att de åtgärder som vidtas på europeisk nivå och på grundval av allmänna europeiska förhållanden inte alltid är effektiva i de yttersta randområdena. De försöksordningar som kan antas i enlighet med artikel 349 i fördraget har dock gett verkligt goda resultat och skulle därmed kunna utvidgas till att gälla hela unionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut utnyttja sådana försöksordningar i dessa regioner i syfte att skapa en innovativ, solidarisk och hållbar tillväxt för alla. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att EU:s insatser bör ha som mål att spela en nyckelroll och stimulera initiativkraften så att spjutspetscentrum utvecklas i de yttersta randområdena inom de sektorer där man kan tillvarata dessa regioners särskilda fördelar och know-how, till exempel avfallshantering, förnybar energi, energioberoende, biologisk mångfald, rörlighet bland studerande, klimatforskning och krishantering. Parlamentet anser att de åtgärder som vidtas på europeisk nivå och på grundval av allmänna europeiska förhållanden inte alltid är effektiva i de yttersta randområdena. De försöksordningar som kan antas i enlighet med artikel 349 i fördraget har dock gett verkligt goda resultat och skulle därmed kunna utvidgas till att gälla hela unionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut utnyttja sådana försöksordningar i dessa regioner i syfte att skapa en innovativ, solidarisk och hållbar tillväxt för alla.

En separat och särskild ram för EU-politiken i de yttersta randområdena

| 14. | Europaparlamentet kräver en förstärkning av Posei-programmets stödåtgärder för jordbruket för att bemöta konkurrensen från producenter med lägre produktionskostnader. Parlamentet förordar bevarandet av de särskilda bestämmelser som beviljats de yttersta randområdena inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet kräver en förstärkning av Posei-programmets stödåtgärder för jordbruket för att bemöta konkurrensen från producenter med lägre produktionskostnader. Parlamentet förordar bevarandet av de särskilda bestämmelser som beviljats de yttersta randområdena inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken.

| 15. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att på förhand utvärdera konsekvenserna av förslag till EU-lagstiftning för de yttersta randområdenas ekonomier. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att på förhand utvärdera konsekvenserna av förslag till EU-lagstiftning för de yttersta randområdenas ekonomier.

| 16. | Europaparlamentet understryker behovet av att bevara åtgärderna för hållbar förvaltning och skydd av marina resurser, gradvis begränsa tillträdet till havsområden som är biologiskt känsliga till att endast gälla för lokala flottor, enbart använda miljövänliga fiskeredskap, främja vattenbruk, återinföra möjligheten att bevilja stöd för modernisering av flottan för att förbättra säkerhets- och hygienförhållandena och tillämpa god praxis. Parlamentet kräver en ökning av ersättningen för extrakostnader genom Posei-programmet för fiske, och insisterar på behovet av att följa en strategi som är bättre anpassad till varje regions verkliga situation, på grundval av de utvecklingsmodeller för näringen som utarbetats av de lokala aktörerna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker behovet av att bevara åtgärderna för hållbar förvaltning och skydd av marina resurser, gradvis begränsa tillträdet till havsområden som är biologiskt känsliga till att endast gälla för lokala flottor, enbart använda miljövänliga fiskeredskap, främja vattenbruk, återinföra möjligheten att bevilja stöd för modernisering av flottan för att förbättra säkerhets- och hygienförhållandena och tillämpa god praxis. Parlamentet kräver en ökning av ersättningen för extrakostnader genom Posei-programmet för fiske, och insisterar på behovet av att följa en strategi som är bättre anpassad till varje regions verkliga situation, på grundval av de utvecklingsmodeller för näringen som utarbetats av de lokala aktörerna.

| 17. | Europaparlamentet beklagar att man i förslaget till reform av den gemensamma fiskeripolitiken inte tar tillräcklig hänsyn till de yttersta randområdenas situation och förutsättningar. Parlamentet betonar de yttersta randområdenas maritima dimension och fiskets betydelse för den fysiska planeringen och för sysselsättningen för lokalbefolkningen med hänsyn till områdenas exklusiva ekonomiska zoner, vars potential bör avspeglas i konkreta och konsekventa åtgärder för en verklig maritim ekonomi och vederbörligen beaktas i EU:s integrerade havspolitik. Parlamentet påminner om det växande ekonomiska intresse som den oerhörda biogenetiska rikedom och de enorma mineraltillgångar som finns på havsbottnen i de yttersta randområdena väckt, och anser att detta måste beaktas i EU:s nya strategi för de yttersta randområdena för att säkerställa utvecklingen av en kunskapsekonomi baserad på havet. Parlamentet anser i detta sammanhang att de yttersta randområdena måste stå i centrum för unionens havspolitik, och insisterar på deras roll för ett hållbart utnyttjande av haven och kustområdena samt för den internationella havsförvaltningen. Parlamentet anser vidare att de yttersta randområdena i Atlanten bör delta i den strategi för Atlanten som håller på att utarbetas. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet beklagar att man i förslaget till reform av den gemensamma fiskeripolitiken inte tar tillräcklig hänsyn till de yttersta randområdenas situation och förutsättningar. Parlamentet betonar de yttersta randområdenas maritima dimension och fiskets betydelse för den fysiska planeringen och för sysselsättningen för lokalbefolkningen med hänsyn till områdenas exklusiva ekonomiska zoner, vars potential bör avspeglas i konkreta och konsekventa åtgärder för en verklig maritim ekonomi och vederbörligen beaktas i EU:s integrerade havspolitik. Parlamentet påminner om det växande ekonomiska intresse som den oerhörda biogenetiska rikedom och de enorma mineraltillgångar som finns på havsbottnen i de yttersta randområdena väckt, och anser att detta måste beaktas i EU:s nya strategi för de yttersta randområdena för att säkerställa utvecklingen av en kunskapsekonomi baserad på havet. Parlamentet anser i detta sammanhang att de yttersta randområdena måste stå i centrum för unionens havspolitik, och insisterar på deras roll för ett hållbart utnyttjande av haven och kustområdena samt för den internationella havsförvaltningen. Parlamentet anser vidare att de yttersta randområdena i Atlanten bör delta i den strategi för Atlanten som håller på att utarbetas.

| 18. | Europaparlamentet påminner om turistnäringens betydelse och uppmanar kommissionen att påskynda genomförandet av den europeiska handlingsplanen och att garantera en bättre samordning av befintliga budgetposter, med särskilt fokus på de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påminner om turistnäringens betydelse och uppmanar kommissionen att påskynda genomförandet av den europeiska handlingsplanen och att garantera en bättre samordning av befintliga budgetposter, med särskilt fokus på de yttersta randområdena.

| 19. | Europaparlamentet betonar att de yttersta randområdena tänker satsa på en forsknings- och innovationsstrategi och på tillväxt inom sina företagsnät, särskilt genom att uppmuntra företagaranda bland ungdomar för att de små och medelstora företagen ska kunna utvecklas och för att undvika ungdomsarbetslöshet. Parlamentet anser att man måste skapa teknisk infrastruktur och europeiska innovationscentrum, utveckla projekt och partnerskap med vetenskapliga och tekniska organ och utbyta idéer och bästa praxis, genom EU:s stödnätverk för innovation och med hjälp av strategier för smart specialisering, såsom S3-plattformen, samt långsiktiga investeringar i de yttersta randområdena inom ramen för finansieringen av sammanhållningspolitiken för att säkra ett aktivt deltagande i flaggskeppsprojekten i Europa 2020-strategin. Parlamentet kräver att man fortsätter de insatser som hittills gjorts till förmån för de yttersta randområdena för att utöka inrättandet av lokala forskningsstrukturer som lever upp till regionernas potential och för att främja och bidra till utvecklingen av attraktiva och högpresterande universitet med tillräckliga resurser och en standard som motsvarar universiteten i andra delar av EU. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att de yttersta randområdena tänker satsa på en forsknings- och innovationsstrategi och på tillväxt inom sina företagsnät, särskilt genom att uppmuntra företagaranda bland ungdomar för att de små och medelstora företagen ska kunna utvecklas och för att undvika ungdomsarbetslöshet. Parlamentet anser att man måste skapa teknisk infrastruktur och europeiska innovationscentrum, utveckla projekt och partnerskap med vetenskapliga och tekniska organ och utbyta idéer och bästa praxis, genom EU:s stödnätverk för innovation och med hjälp av strategier för smart specialisering, såsom S3-plattformen, samt långsiktiga investeringar i de yttersta randområdena inom ramen för finansieringen av sammanhållningspolitiken för att säkra ett aktivt deltagande i flaggskeppsprojekten i Europa 2020-strategin. Parlamentet kräver att man fortsätter de insatser som hittills gjorts till förmån för de yttersta randområdena för att utöka inrättandet av lokala forskningsstrukturer som lever upp till regionernas potential och för att främja och bidra till utvecklingen av attraktiva och högpresterande universitet med tillräckliga resurser och en standard som motsvarar universiteten i andra delar av EU.

| 20. | Europaparlamentet understryker att det är viktigt att främja synergier mellan medlen från sammanhållningspolitiken och ramprogrammet för forskning och utveckling i syfte att stärka utvecklingen i regionerna i de yttersta randområdena och komma till rätta med underutnyttjandet av forskningsmedel. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker att det är viktigt att främja synergier mellan medlen från sammanhållningspolitiken och ramprogrammet för forskning och utveckling i syfte att stärka utvecklingen i regionerna i de yttersta randområdena och komma till rätta med underutnyttjandet av forskningsmedel.

| 21. | Europaparlamentet understryker att ett gemensamt europeiskt transportområde bör bidra till att säkra tillväxt för alla i de yttersta randområdena, förbättra tillgängligheten till dessa områden och bekämpa klimatförändringarna. Parlamentet kräver att en särskild ram skapas för transportstöd till de yttersta randområdena, särskilt för att främja kollektivtransport och utveckla sjöfarten mellan öarna. Parlamentet kräver dessutom att man skapar logistikplattformer och stöder bestämt genomförandet av projekt som motorvägar till sjöss. Parlamentet framhäver de möjligheter som Marco Polo-programmet erbjuder regionerna i de yttersta randområden, och uppmanar kommissionen att göra programmet mer flexibelt och förlänga det till efter 2013. Kommissionen uppmanas dessutom att se till att ”fonden för ett sammanlänkat Europa” särskilt ska hänvisa till de yttersta randområdena. Parlamentet insisterar på att de yttersta randområdena ska integreras i TEN-T-nätet i det nya instrumentet för att främja sammanlänkningarna inom Europa. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet understryker att ett gemensamt europeiskt transportområde bör bidra till att säkra tillväxt för alla i de yttersta randområdena, förbättra tillgängligheten till dessa områden och bekämpa klimatförändringarna. Parlamentet kräver att en särskild ram skapas för transportstöd till de yttersta randområdena, särskilt för att främja kollektivtransport och utveckla sjöfarten mellan öarna. Parlamentet kräver dessutom att man skapar logistikplattformer och stöder bestämt genomförandet av projekt som motorvägar till sjöss. Parlamentet framhäver de möjligheter som Marco Polo-programmet erbjuder regionerna i de yttersta randområden, och uppmanar kommissionen att göra programmet mer flexibelt och förlänga det till efter 2013. Kommissionen uppmanas dessutom att se till att ”fonden för ett sammanlänkat Europa” särskilt ska hänvisa till de yttersta randområdena. Parlamentet insisterar på att de yttersta randområdena ska integreras i TEN-T-nätet i det nya instrumentet för att främja sammanlänkningarna inom Europa.

| 22. | Europaparlamentet påminner om att de yttersta randområdenas beroende av importerade fossila bränslen leder till höga merkostnader. Parlamentet konstaterar också att de investeringar som gjorts via regionalpolitiken i de yttersta randområdena för att bekämpa klimatförändringarna är relativt små. Parlamentet föreslår därför att man stärker sektorn för förnybar energi och energieffektiviteten genom initiativ såsom ”pakten mellan öar”, som syftar till att utarbeta lokala handlingsplaner för förnybar energi och lönsamma projekt för att uppnå en minskning av koldioxidutsläppen med minst 20 procent till 2020, genom att ett särskilt program skapas för forskningsprojekt på området för förnybar energi och diversifiering av den regionala energibasen, närmare bestämt på området för geotermisk energi, vågenergi och väteenergi, och genom att ett särskilt program inleds på energiområdet för att minska kostnaderna för långa avstånd, infrastruktur och tillhandahållna tjänster för att på så sätt främja den ambitiösa politik som de yttersta randområdena har fört när det gäller utveckling av förnybar energi. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påminner om att de yttersta randområdenas beroende av importerade fossila bränslen leder till höga merkostnader. Parlamentet konstaterar också att de investeringar som gjorts via regionalpolitiken i de yttersta randområdena för att bekämpa klimatförändringarna är relativt små. Parlamentet föreslår därför att man stärker sektorn för förnybar energi och energieffektiviteten genom initiativ såsom ”pakten mellan öar”, som syftar till att utarbeta lokala handlingsplaner för förnybar energi och lönsamma projekt för att uppnå en minskning av koldioxidutsläppen med minst 20 procent till 2020, genom att ett särskilt program skapas för forskningsprojekt på området för förnybar energi och diversifiering av den regionala energibasen, närmare bestämt på området för geotermisk energi, vågenergi och väteenergi, och genom att ett särskilt program inleds på energiområdet för att minska kostnaderna för långa avstånd, infrastruktur och tillhandahållna tjänster för att på så sätt främja den ambitiösa politik som de yttersta randområdena har fört när det gäller utveckling av förnybar energi.

| 23. | Europaparlamentet noterar bekymrat effekterna av klimatförändringarna i de yttersta randområdena, framför allt de stigande vattennivåerna. Parlamentet uppmanar unionen att ta upp dessa frågor inom ramen för sin strategi för förebyggande av klimatförändringar och att finna lösningar på dem. Parlamentet kräver att energitillgångarna utnyttjas på lämpligt sätt och att potentialen för förnybar energi utvecklas. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar bekymrat effekterna av klimatförändringarna i de yttersta randområdena, framför allt de stigande vattennivåerna. Parlamentet uppmanar unionen att ta upp dessa frågor inom ramen för sin strategi för förebyggande av klimatförändringar och att finna lösningar på dem. Parlamentet kräver att energitillgångarna utnyttjas på lämpligt sätt och att potentialen för förnybar energi utvecklas.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett särskilt program på området för energi, transport och informations- och kommunikationsteknik på grundval av Posei-programmet och med bredast möjliga samspel med unionens övriga insatser inom dessa områden. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett särskilt program på området för energi, transport och informations- och kommunikationsteknik på grundval av Posei-programmet och med bredast möjliga samspel med unionens övriga insatser inom dessa områden.

| 25. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att stödja medlemsstaterna så att de garanterar invånarna i dessa områden full tillgång till de informations- och kommunikationskällor som ny teknik möjliggör, t.ex. bredbandsteknik, trådlös teknik, däribland satellitteknik, och framför allt tillgång till bredbandsinfrastruktur för att främja ekonomisk tillväxt och bättre administration med hjälp av digitaliserade tjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att garantera att alla invånare i de yttersta randområdena har bredbandstillgång till internet senast 2013. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att stödja medlemsstaterna så att de garanterar invånarna i dessa områden full tillgång till de informations- och kommunikationskällor som ny teknik möjliggör, t.ex. bredbandsteknik, trådlös teknik, däribland satellitteknik, och framför allt tillgång till bredbandsinfrastruktur för att främja ekonomisk tillväxt och bättre administration med hjälp av digitaliserade tjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att garantera att alla invånare i de yttersta randområdena har bredbandstillgång till internet senast 2013.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att den digitala ekonomin utan tvivel främjar ekonomisk utveckling i EU, och noterar samtidigt följderna av det växande problemet med digital uteslutning, som kan bli ett allvarligt utvecklingshinder. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar att den digitala ekonomin utan tvivel främjar ekonomisk utveckling i EU, och noterar samtidigt följderna av det växande problemet med digital uteslutning, som kan bli ett allvarligt utvecklingshinder.

| 27. | Europaparlamentet anser att en innovativ finansiering av sammanhållningspolitiken delvis skulle kunna avhjälpa den ständiga bristen på investeringar för små och medelstora företag och mikroföretag i de yttersta randområdena, och betonar att företagens tillgång till finansiering i de yttersta randområdena måste förbättras, särskilt genom att man inleder en dialog med EIB-gruppen och stöder såväl inrättandet av lokala investeringsfonder i alla regioner i de yttersta randområdena som utvecklingen på de regionala riskkapitalmarknaderna, i enlighet med förslaget i Pedro Solbes Miras ovannämnda rapport om EU:s yttersta randområden på den inre marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag i detta syfte för parlamentet och rådet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att en innovativ finansiering av sammanhållningspolitiken delvis skulle kunna avhjälpa den ständiga bristen på investeringar för små och medelstora företag och mikroföretag i de yttersta randområdena, och betonar att företagens tillgång till finansiering i de yttersta randområdena måste förbättras, särskilt genom att man inleder en dialog med EIB-gruppen och stöder såväl inrättandet av lokala investeringsfonder i alla regioner i de yttersta randområdena som utvecklingen på de regionala riskkapitalmarknaderna, i enlighet med förslaget i Pedro Solbes Miras ovannämnda rapport om EU:s yttersta randområden på den inre marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag i detta syfte för parlamentet och rådet.

| 28. | Europaparlamentet anser att det i dessa regioner bör inrättas försöksordningar på begränsade områden inom ramen för offentlig upphandling, för att man ska kunna vikta tilldelningsförfarandena med hänsyn till de anbudsgivande aktörernas territoriella tillhörighet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att det i dessa regioner bör inrättas försöksordningar på begränsade områden inom ramen för offentlig upphandling, för att man ska kunna vikta tilldelningsförfarandena med hänsyn till de anbudsgivande aktörernas territoriella tillhörighet.

Bättre förvaltning och integration av de yttersta randområdena i EU och EU:s geografiska område

| 29. | Europaparlamentet efterlyser ett större deltagande av de yttersta randområdenas regionala myndigheterna i utarbetandet och genomförandet av EU:s program och politik, i enlighet med principerna om flexibilitet, anpassningsbarhet och modularitet, inom ramen för subsidiaritetsprincipen och en förvaltning på flera nivåer och i partnerskap med den privata sektorn och civilsamhället, för att garantera att deras specifika intressen beaktas inom alla skeden av beslutsfattandet samt för att göra dessa områden mer synliga i EU:s institutioner. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet efterlyser ett större deltagande av de yttersta randområdenas regionala myndigheterna i utarbetandet och genomförandet av EU:s program och politik, i enlighet med principerna om flexibilitet, anpassningsbarhet och modularitet, inom ramen för subsidiaritetsprincipen och en förvaltning på flera nivåer och i partnerskap med den privata sektorn och civilsamhället, för att garantera att deras specifika intressen beaktas inom alla skeden av beslutsfattandet samt för att göra dessa områden mer synliga i EU:s institutioner.

| 30. | Europaparlamentet anser att en av de största svagheterna i de yttersta randområdena är resursförvaltningen. Parlamentet menar att dessa områden måste ges de förutsättningar som krävs för att de ska kunna förvalta sina investeringar, särskilt i fråga om infrastruktur, och inte enbart på transportområdet utan även när det gäller vatten, energi och avfallshantering. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att en av de största svagheterna i de yttersta randområdena är resursförvaltningen. Parlamentet menar att dessa områden måste ges de förutsättningar som krävs för att de ska kunna förvalta sina investeringar, särskilt i fråga om infrastruktur, och inte enbart på transportområdet utan även när det gäller vatten, energi och avfallshantering.

| 31. | Europaparlamentet påpekar att Pedro Solbes Mira i sin ovannämnda rapport om de yttersta randområdena på den inre marknaden betonade att ekonomierna i dessa områden i nästan alla avseenden belastas med höga extrakostnader. Parlamentet vill också göra kommissionen uppmärksam på de fall av monopolsituationer, missbruk av dominerande ställning och olagliga överenskommelser, som leder till en orimlig ökning av de redan höga levnadskostnaderna. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en detaljerad undersökning av prisbildningen i de yttersta randområdena för att fastställa hur den gemensamma marknaden kan göras mer effektiv i dessa områden. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påpekar att Pedro Solbes Mira i sin ovannämnda rapport om de yttersta randområdena på den inre marknaden betonade att ekonomierna i dessa områden i nästan alla avseenden belastas med höga extrakostnader. Parlamentet vill också göra kommissionen uppmärksam på de fall av monopolsituationer, missbruk av dominerande ställning och olagliga överenskommelser, som leder till en orimlig ökning av de redan höga levnadskostnaderna. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en detaljerad undersökning av prisbildningen i de yttersta randområdena för att fastställa hur den gemensamma marknaden kan göras mer effektiv i dessa områden.

| 32. | Europaparlamentet understryker den roll som de yttersta randområdena spelar som EU:s gränser till den övriga världen och rekommenderar en strategi, särskilt genom att fullfölja de av kommissionen utlovade diskussionerna med de yttersta randområdena, där deras närhet till tredjeländer, inklusive länder med vilka de har privilegierade kulturella och historiska förbindelser, erkänns. Parlamentet betonar den problematiska integrationen i de respektive geografiska områdena och behovet av att hitta specifika, innovativa lösningar som främjar en verkligt regional integration med hjälp av gemensamma program och projekt för regionerna i de yttersta randområdena och tredjeländerna i grannskapet, och av att bidra till att upprätta goda förbindelser i de respektive geografiska områdena. Parlamentet understryker betydelsen av de externa aspekterna av vissa EU-insatser för de yttersta randområdena och understryker att konsekvensanalyser måste genomföras av internationella handels- och fiskeavtal och deras följder för de yttersta randområdena och deras lokala produktion och att kompensationsåtgärder måste vidtas för att begränsa de skador som orsakas. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet understryker den roll som de yttersta randområdena spelar som EU:s gränser till den övriga världen och rekommenderar en strategi, särskilt genom att fullfölja de av kommissionen utlovade diskussionerna med de yttersta randområdena, där deras närhet till tredjeländer, inklusive länder med vilka de har privilegierade kulturella och historiska förbindelser, erkänns. Parlamentet betonar den problematiska integrationen i de respektive geografiska områdena och behovet av att hitta specifika, innovativa lösningar som främjar en verkligt regional integration med hjälp av gemensamma program och projekt för regionerna i de yttersta randområdena och tredjeländerna i grannskapet, och av att bidra till att upprätta goda förbindelser i de respektive geografiska områdena. Parlamentet understryker betydelsen av de externa aspekterna av vissa EU-insatser för de yttersta randområdena och understryker att konsekvensanalyser måste genomföras av internationella handels- och fiskeavtal och deras följder för de yttersta randområdena och deras lokala produktion och att kompensationsåtgärder måste vidtas för att begränsa de skador som orsakas.

| 33. | Europaparlamentet beklagar att generaldirektoratet för handel inte visat något synbart intresse för att ta hänsyn till de yttersta randområdenas särdrag i samband med förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap, och kräver bestämt att kommissionen fortsätter att försöka uppnå kompromisser som tar hänsyn till de berörda yttersta randområdenas intressen inom ramen för de slutliga avtal som kommer att ingås med AVS-länderna. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet beklagar att generaldirektoratet för handel inte visat något synbart intresse för att ta hänsyn till de yttersta randområdenas särdrag i samband med förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap, och kräver bestämt att kommissionen fortsätter att försöka uppnå kompromisser som tar hänsyn till de berörda yttersta randområdenas intressen inom ramen för de slutliga avtal som kommer att ingås med AVS-länderna.

| 34. | Europaparlamentet påpekar återigen att det behövs bättre synergier mellan sammanhållningspolitikens medel och Europeiska utvecklingsfonden för att stärka projekt av gemensamt intresse och den regionala integrationen i de yttersta randområdena. Parlamentet hänvisar i detta avseende till att parlamentet flera gånger uttalat sig till förmån för införandet av Europeiska utvecklingsfonden i budgeten. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påpekar återigen att det behövs bättre synergier mellan sammanhållningspolitikens medel och Europeiska utvecklingsfonden för att stärka projekt av gemensamt intresse och den regionala integrationen i de yttersta randområdena. Parlamentet hänvisar i detta avseende till att parlamentet flera gånger uttalat sig till förmån för införandet av Europeiska utvecklingsfonden i budgeten.

| 35. | Europaparlamentet betonar vikten av territoriellt samarbete mellan regionerna i de yttersta randområdena och menar att programmen för territoriellt samarbete bör fortsätta i dessa regioner. Parlamentet anser i detta avseende att bestämmelserna bör mjukas upp för att förbättra utnyttjandet av de tillgängliga anslagen och för att genomföra samarbetsprogram samt för att öka Erufs samfinansiering till 85 procent i syfte att ge större utrymme åt gränsöverskridande samarbete och avskaffa kriteriet om 150 kilometers sjögräns för det gränsöverskridande samarbetet när det gäller de yttersta randområdena. Parlamentet påpekar dessutom att de yttersta randområdenas privilegierade geografiska situation och deras geostrategiska roll utgör avsevärda mervärden för unionen inom ramen för förbindelserna med de afrikanska och centralamerikanska länderna och Förenta staterna. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar vikten av territoriellt samarbete mellan regionerna i de yttersta randområdena och menar att programmen för territoriellt samarbete bör fortsätta i dessa regioner. Parlamentet anser i detta avseende att bestämmelserna bör mjukas upp för att förbättra utnyttjandet av de tillgängliga anslagen och för att genomföra samarbetsprogram samt för att öka Erufs samfinansiering till 85 procent i syfte att ge större utrymme åt gränsöverskridande samarbete och avskaffa kriteriet om 150 kilometers sjögräns för det gränsöverskridande samarbetet när det gäller de yttersta randområdena. Parlamentet påpekar dessutom att de yttersta randområdenas privilegierade geografiska situation och deras geostrategiska roll utgör avsevärda mervärden för unionen inom ramen för förbindelserna med de afrikanska och centralamerikanska länderna och Förenta staterna.

| 36. | Europaparlamentet anser att utvecklingen av gränsöverskridande e-förvaltningstjänster kommer att bidra till de yttersta randområdenas integration på EU:s inre marknad. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att utvecklingen av gränsöverskridande e-förvaltningstjänster kommer att bidra till de yttersta randområdenas integration på EU:s inre marknad.

| 37. | Europaparlamentet påminner om att de danska, franska och nederländska utomeuropeiska länder och territorier som avses i artikel 355.1 och 355.2 i EUF-fördraget kan bestämma sig för att bli regioner i de yttersta randområdena genom att välja den status som passar dem bäst, och fäster uppmärksamheten vid de nuvarande yttersta randområdena och den avgörande roll de kan spela för att främja och stärka deras status. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet påminner om att de danska, franska och nederländska utomeuropeiska länder och territorier som avses i artikel 355.1 och 355.2 i EUF-fördraget kan bestämma sig för att bli regioner i de yttersta randområdena genom att välja den status som passar dem bäst, och fäster uppmärksamheten vid de nuvarande yttersta randområdena och den avgörande roll de kan spela för att främja och stärka deras status.

| 38. | Europaparlamentet påpekar att Mayotte inom en mycket nära framtid kommer att få status som region i det yttersta randområdet, och uppmanar kommissionen att utöka de kompletterande åtgärder som krävs för att medlen ska kunna utnyttjas på ett korrekt sätt. Parlamentet påminner i detta avseende om de disponibla budgetmedlen för förberedande åtgärder till stöd för Mayotte och behovet av att inom ramen för nästa fleråriga finansieringsram införa specifika bestämmelser för Mayotte och alla andra eventuellt berörda områden som befinner sig i övergångsprocessen mot att bli en region i det yttersta randområdet, i syfte att stödja dessa områden under övergångsfasen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet påpekar att Mayotte inom en mycket nära framtid kommer att få status som region i det yttersta randområdet, och uppmanar kommissionen att utöka de kompletterande åtgärder som krävs för att medlen ska kunna utnyttjas på ett korrekt sätt. Parlamentet påminner i detta avseende om de disponibla budgetmedlen för förberedande åtgärder till stöd för Mayotte och behovet av att inom ramen för nästa fleråriga finansieringsram införa specifika bestämmelser för Mayotte och alla andra eventuellt berörda områden som befinner sig i övergångsprocessen mot att bli en region i det yttersta randområdet, i syfte att stödja dessa områden under övergångsfasen.

*

* *

| 39. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaterna.

---

(1)  EUT C 227 E, 21.9.2006, s. 512.

(2)  EUT C 279 E, 19.11.2009, s. 12.

(3)  Rådets dokument nr 11021/2010.

(4)  EUT L 325, 9.12.2010, s. 4.

---

| 7.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 258/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 258/8

---

Onsdagen den 18 april 2012De mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategipolitik för mänskliga rättigheter

P7_TA(2012)0126

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2012 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategipolitik för mänskliga rättigheter (2011/2185(INI))

2013/C 258 E/02

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av Europeiska unionens årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2010 (11501/2/2011), som offentliggjordes av Europeiska utrikestjänsten den 26 september 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2010 (11501/2/2011), som offentliggjordes av Europeiska utrikestjänsten den 26 september 2011,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska kommissionen till Europaparlamentet och rådet av den 12 december 2011, ”Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – effektivare metoder” (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska kommissionen till Europaparlamentet och rådet av den 12 december 2011, ”Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – effektivare metoder” (COM(2011)0886),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om intolerans, diskriminering och våld på grundval av religions- och trosfrihet, som antogs vid det 3069:e mötet för rådet (utrikes frågor) i Bryssel den 21 februari 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om intolerans, diskriminering och våld på grundval av religions- och trosfrihet, som antogs vid det 3069:e mötet för rådet (utrikes frågor) i Bryssel den 21 februari 2011,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2006 om klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati i Europeiska unionens avtal (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2006 om klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati i Europeiska unionens avtal (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 februari 2010 om det trettonde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 februari 2010 om det trettonde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2010 om konferensen om översyn av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen i Kampala, Uganda (3), av de resolutioner och uttalanden som antogs vid konferensen om översyn i Kampala, Uganda, den 31 maj–11 juni 2011, och av de åtaganden som EU ingått, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2010 om konferensen om översyn av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen i Kampala, Uganda (3), av de resolutioner och uttalanden som antogs vid konferensen om översyn i Kampala, Uganda, den 31 maj–11 juni 2011, och av de åtaganden som EU ingått,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 november 2011, ”EU:s stöd till Internationella brottmålsdomstolen: utmaningar och svårigheter” (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 november 2011, ”EU:s stöd till Internationella brottmålsdomstolen: utmaningar och svårigheter” (4),

| — | med beaktande av rådets beslut 2011/168/Gusp av den 21 mars 2011 om Internationella brottmålsdomstolen (5), och den reviderade handlingsplanen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2011/168/Gusp av den 21 mars 2011 om Internationella brottmålsdomstolen (5), och den reviderade handlingsplanen,

| — | med beaktande av FN:s deklaration om människorättsförsvarare, den verksamhet som bedrivs av FN:s generalsekreterares särskilda representanter för att bevaka människorättsförsvararnas situation, EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare och av sin resolution av den 17 juni 2010 om Europeiska unionens politik till förmån för människorättsförsvarare (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s deklaration om människorättsförsvarare, den verksamhet som bedrivs av FN:s generalsekreterares särskilda representanter för att bevaka människorättsförsvararnas situation, EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare och av sin resolution av den 17 juni 2010 om Europeiska unionens politik till förmån för människorättsförsvarare (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 april 2011 om prioriteringar och utkast till en ny ram för EU-politiken för att bekämpa våld mot kvinnor (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 april 2011 om prioriteringar och utkast till en ny ram för EU-politiken för att bekämpa våld mot kvinnor (7),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer för främjande och skydd av barnets rättigheter och EU:s riktlinjer om barn och väpnad konflikt, samt av många tidigare resolutioner från parlamentet om dessa frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer för främjande och skydd av barnets rättigheter och EU:s riktlinjer om barn och väpnad konflikt, samt av många tidigare resolutioner från parlamentet om dessa frågor,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om företagens sociala ansvar vid internationella handelsavtal (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om företagens sociala ansvar vid internationella handelsavtal (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2011 om den yttre dimensionen av socialpolitiken, främjande av arbetsnormerna och de sociala normerna och de europeiska företagens sociala ansvar (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2011 om den yttre dimensionen av socialpolitiken, främjande av arbetsnormerna och de sociala normerna och de europeiska företagens sociala ansvar (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2011 om EU:s utrikespolitik till stöd för demokratisering (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2011 om EU:s utrikespolitik till stöd för demokratisering (10),

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å andra sidan, som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000, och de senare ändringarna av detta avtal i februari 2005 och juni 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å andra sidan, som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000, och de senare ändringarna av detta avtal i februari 2005 och juni 2010,

| — | med beaktande av samtliga sina resolutioner om brådskande fall av kränkning av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samtliga sina resolutioner om brådskande fall av kränkning av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer,

| — | med beaktande av FN:s förklaring från 1981 om avskaffande av alla slag av intolerans och diskriminering på grundval av religion och tro, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring från 1981 om avskaffande av alla slag av intolerans och diskriminering på grundval av religion och tro,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 66/167 om bekämpning av intolerans, negativa stereotyper, stigmatisering och diskriminering av personer, samt av uppmaningar till våld och av våld mot personer som grundas på religion eller tro, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 66/167 om bekämpning av intolerans, negativa stereotyper, stigmatisering och diskriminering av personer, samt av uppmaningar till våld och av våld mot personer som grundas på religion eller tro,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om den europeiska grannskapspolitiken som antogs vid det 3101:a mötet för rådet (utrikes frågor) den 20 juni 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om den europeiska grannskapspolitiken som antogs vid det 3101:a mötet för rådet (utrikes frågor) den 20 juni 2011,

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 oktober 2011 om Tibet, särskilt fallen av självbränningar bland nunnor och munkar (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 oktober 2011 om Tibet, särskilt fallen av självbränningar bland nunnor och munkar (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 maj 2010 om befogenheter för delegering av lagstiftning (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 maj 2010 om befogenheter för delegering av lagstiftning (12),

| — | med beaktande av uttalandet från Europaparlamentet och rådet om användning av delegerade akter i den kommande fleråriga budgetramen för 2014–2020, som bifogats lagstiftningsresolutionen av den 1 december 2011 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1934/2006 om inrättande av ett finansieringsinstrument för samarbete med industriländer och andra höginkomstländer och territorier (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Europaparlamentet och rådet om användning av delegerade akter i den kommande fleråriga budgetramen för 2014–2020, som bifogats lagstiftningsresolutionen av den 1 december 2011 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1934/2006 om inrättande av ett finansieringsinstrument för samarbete med industriländer och andra höginkomstländer och territorier (13),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om den europeiska demokratifonden som antogs den 1 december 2011 vid det 3130:e mötet för rådet (utrikes frågor), och av förklaringen om inrättande av en europeisk demokratifond som antogs av Ständiga representanternas kommitté den 15 december 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om den europeiska demokratifonden som antogs den 1 december 2011 vid det 3130:e mötet för rådet (utrikes frågor), och av förklaringen om inrättande av en europeisk demokratifond som antogs av Ständiga representanternas kommitté den 15 december 2011,

| — | med beaktande av artiklarna 3 och 21 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 3 och 21 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 juni 2010 om tillämpning av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 juni 2010 om tillämpning av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2010 om Internationella dagen mot dödsstraffet (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2010 om Internationella dagen mot dödsstraffet (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 december 2010 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2009 och Europeiska unionens politik på området (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 december 2010 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2009 och Europeiska unionens politik på området (16),

| — | med beaktande av att Europarådets ministerkommitté den 7 april 2011 antog konventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Europarådets ministerkommitté den 7 april 2011 antog konventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 65/208 av den 21 december 2010 om utomrättsliga, summariska och godtyckliga avrättningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 65/208 av den 21 december 2010 om utomrättsliga, summariska och godtyckliga avrättningar,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner 46/121, 47/134 och 49/179 om mänskliga rättigheter och extrem fattigdom, 47/196 om införande av en internationell dag för utrotning av fattigdomen och 50/107 om uppmärksammandet av det internationella året för utrotning av fattigdomen och utropandet av FN:s första decennium för utrotning av fattigdomen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner 46/121, 47/134 och 49/179 om mänskliga rättigheter och extrem fattigdom, 47/196 om införande av en internationell dag för utrotning av fattigdomen och 50/107 om uppmärksammandet av det internationella året för utrotning av fattigdomen och utropandet av FN:s första decennium för utrotning av fattigdomen,

| — | med beaktande av dokumenten från FN:s ekonomiska och sociala råd E/CN.4/Sub.2/1996/13, E/CN4/1987/NGO/2, E/CN4/1987/SR.29 och E/CN.4/1990/15 om mänskliga rättigheter och extrem fattigdom, E/CN.4/1996/25 om rätten till utveckling och resolution 1996/25 från FN:s underkommission för förhindrande av diskriminering och för skydd av minoriteter om genomförandet av de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumenten från FN:s ekonomiska och sociala råd E/CN.4/Sub.2/1996/13, E/CN4/1987/NGO/2, E/CN4/1987/SR.29 och E/CN.4/1990/15 om mänskliga rättigheter och extrem fattigdom, E/CN.4/1996/25 om rätten till utveckling och resolution 1996/25 från FN:s underkommission för förhindrande av diskriminering och för skydd av minoriteter om genomförandet av de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna,

| — | med beaktande av FN:s särskilda rapportörs rapport om extrem fattigdom och de mänskliga rättigheterna (A/66/265), i vilken de lagar och förordningar och den praxis som begränsar hur människor som lever i fattigdom får bete sig offentligt analyseras, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s särskilda rapportörs rapport om extrem fattigdom och de mänskliga rättigheterna (A/66/265), i vilken de lagar och förordningar och den praxis som begränsar hur människor som lever i fattigdom får bete sig offentligt analyseras,

| — | med beaktande av resolution 17/13 av den 17 juni 2011 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om extrem fattigdom och mänskliga rättigheter, samt av alla övriga relevanta resolutioner från FN:s råd för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 17/13 av den 17 juni 2011 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om extrem fattigdom och mänskliga rättigheter, samt av alla övriga relevanta resolutioner från FN:s råd för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 oktober 2011 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, ”Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring” (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 oktober 2011 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, ”Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring” (COM(2011)0637),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325, 1820, 1888, 1889 och 1960 om kvinnor, fred och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325, 1820, 1888, 1889 och 1960 om kvinnor, fred och säkerhet,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 65/276 av den 3 maj 2011 om Europeiska unionens deltagande i FN:s arbete, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 65/276 av den 3 maj 2011 om Europeiska unionens deltagande i FN:s arbete,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning av den 7 december 2011 om fastställande av gemensamma bestämmelser och förfaranden för genomförandet av Europeiska unionens instrument för yttre åtgärder (COM(2011)0842), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning av den 7 december 2011 om fastställande av gemensamma bestämmelser och förfaranden för genomförandet av Europeiska unionens instrument för yttre åtgärder (COM(2011)0842),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning av den 7 december 2011 om inrättande av ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (COM(2011)0844), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning av den 7 december 2011 om inrättande av ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (COM(2011)0844),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 december 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 december 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (17),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen av den 8 mars 2011 till Europeiska rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet (COM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen av den 8 mars 2011 till Europeiska rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet (COM(2011)0200),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från vice ordföranden/ den höga representanten och kommissionen av den 25 maj 2011 om ny respons på ett grannskap i förändring (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från vice ordföranden/ den höga representanten och kommissionen av den 25 maj 2011 om ny respons på ett grannskap i förändring (COM(2011)0303),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2011 med titeln ”En förnyad EU-strategi 2011-2014 för företagens sociala ansvar” (COM(2011)0681) och ”Study of the Legal Framework on Human Rights and the Environment Applicable to European Enterprises Operating Outside the European Union” som genomfördes av University of Edinburgh i oktober 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2011 med titeln ”En förnyad EU-strategi 2011-2014 för företagens sociala ansvar” (COM(2011)0681) och ”Study of the Legal Framework on Human Rights and the Environment Applicable to European Enterprises Operating Outside the European Union” som genomfördes av University of Edinburgh i oktober 2010,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om mänskliga rättigheter samt social- och miljönormer i internationella handelsavtal (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om mänskliga rättigheter samt social- och miljönormer i internationella handelsavtal (18),

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 2 februari 2012 till rådet om att föra en konsekvent politik gentemot de regimer mot vilka EU tillämpar restriktiva åtgärder, i samband med att deras ledare utövar privata och kommersiella intressen inom EU:s gränser (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 2 februari 2012 till rådet om att föra en konsekvent politik gentemot de regimer mot vilka EU tillämpar restriktiva åtgärder, i samband med att deras ledare utövar privata och kommersiella intressen inom EU:s gränser (19),

| — | med beaktande av rapporten från FN:s särskilda rapportör av den 16 maj 2011 (A/HRC/17/27) om främjande och skydd av åsikts- och yttrandefriheten, där det betonas att de internationella normerna och standarderna för mänskliga rättigheter är tillämpliga på rätten till åsikts- och yttrandefrihet på internet som kommunikationsmedium, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s särskilda rapportör av den 16 maj 2011 (A/HRC/17/27) om främjande och skydd av åsikts- och yttrandefriheten, där det betonas att de internationella normerna och standarderna för mänskliga rättigheter är tillämpliga på rätten till åsikts- och yttrandefrihet på internet som kommunikationsmedium,

| — | med beaktande av årsrapporten från FN:s generalsekreterares särskilda representant av den 13 januari 2012 om våld mot barn, som bekräftar den människorättsliga normativa grundvalen för barns frihet från våld och som manar till en universell ratificering av FN:s fakultativa protokoll till konventionen om barnets rättigheter och till ett antagande av nationell lagstiftning som förbjuder alla former av våld mot barn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten från FN:s generalsekreterares särskilda representant av den 13 januari 2012 om våld mot barn, som bekräftar den människorättsliga normativa grundvalen för barns frihet från våld och som manar till en universell ratificering av FN:s fakultativa protokoll till konventionen om barnets rättigheter och till ett antagande av nationell lagstiftning som förbjuder alla former av våld mot barn,

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 maj 2011 om utvecklingen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken efter Lissabonfördragets ikraftträdande (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 maj 2011 om utvecklingen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken efter Lissabonfördragets ikraftträdande (20),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och alla relevanta internationella instrument för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och alla relevanta internationella instrument för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av FN-stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-stadgan,

| — | med beaktande av alla FN-konventioner om mänskliga rättigheter och de fakultativa protokollen till dessa (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av alla FN-konventioner om mänskliga rättigheter och de fakultativa protokollen till dessa (21),

| — | med beaktande av FN-deklarationen om urbefolkningars rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-deklarationen om urbefolkningars rättigheter,

| — | med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de pågående förhandlingarna om EU:s anslutning till konventionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de pågående förhandlingarna om EU:s anslutning till konventionen,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 48 och 119.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 48 och 119.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0086/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0086/2012), och av följande skäl:

| A. | Enligt grundfördragen ska EU:s yttre åtgärder utgå från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och de grundläggande friheternas allmängiltighet och odelbarhet, respekten för människors värde och minoriteters rättigheter, principerna för jämlikhet och solidaritet samt respekten för principerna i FN-stadgan och i folkrätten. |
| --- | --- |

A.

Enligt grundfördragen ska EU:s yttre åtgärder utgå från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och de grundläggande friheternas allmängiltighet och odelbarhet, respekten för människors värde och minoriteters rättigheter, principerna för jämlikhet och solidaritet samt respekten för principerna i FN-stadgan och i folkrätten.

| B. | Rättvisa och rättsstatsprincipen utgör själva grunden för en hållbar fred och är en garanti för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen utgör ett avgörande bidrag till upprätthållandet av mänskliga rättigheter, folkrätten och kampen mot strafflöshet. |
| --- | --- |

B.

Rättvisa och rättsstatsprincipen utgör själva grunden för en hållbar fred och är en garanti för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen utgör ett avgörande bidrag till upprätthållandet av mänskliga rättigheter, folkrätten och kampen mot strafflöshet.

| C. | Demokrati, rättsstatsprincipen, rättvisa och ansvarsskyldighet är det bästa skyddet för mänskliga rättigheter, grundläggande friheter, tolerans och jämlikhet. |
| --- | --- |

C.

Demokrati, rättsstatsprincipen, rättvisa och ansvarsskyldighet är det bästa skyddet för mänskliga rättigheter, grundläggande friheter, tolerans och jämlikhet.

| D. | Tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet tillhör EU:s kärnvärderingar, och det bör oeftergivligen återspeglas i EU:s yttre åtgärder. |
| --- | --- |

D.

Tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet tillhör EU:s kärnvärderingar, och det bör oeftergivligen återspeglas i EU:s yttre åtgärder.

| E. | Det finns en koppling mellan mänskliga rättigheter och utveckling. Mänskliga rättigheter är avgörande för att man ska kunna uppnå och upprätthålla millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

E.

Det finns en koppling mellan mänskliga rättigheter och utveckling. Mänskliga rättigheter är avgörande för att man ska kunna uppnå och upprätthålla millennieutvecklingsmålen.

| F. | Samvets-, religions-, åsikts- och yttrandefrihet utan risk för statliga påföljder är grundläggande allmängiltiga rättigheter. |
| --- | --- |

F.

Samvets-, religions-, åsikts- och yttrandefrihet utan risk för statliga påföljder är grundläggande allmängiltiga rättigheter.

| G. | Människorättsförsvarare är ytterst viktiga aktörer när det gäller skydd och främjande av mänskliga rättigheter och stärkande av demokrati. |
| --- | --- |

G.

Människorättsförsvarare är ytterst viktiga aktörer när det gäller skydd och främjande av mänskliga rättigheter och stärkande av demokrati.

| H. | Icke-statliga organisationer är oumbärliga för de demokratiska samhällenas utveckling och framgång och för främjandet av ömsesidig förståelse och tolerans. |
| --- | --- |

H.

Icke-statliga organisationer är oumbärliga för de demokratiska samhällenas utveckling och framgång och för främjandet av ömsesidig förståelse och tolerans.

| I. | Religions- och trosfrihet fortsätter i många delar av världen att i allt högre grad hotas av statliga och samhälleliga restriktioner, vilket leder till diskriminering, intolerans och våld mot individer och religiösa grupper, inbegripet representanter för religiösa minoriteter. |
| --- | --- |

I.

Religions- och trosfrihet fortsätter i många delar av världen att i allt högre grad hotas av statliga och samhälleliga restriktioner, vilket leder till diskriminering, intolerans och våld mot individer och religiösa grupper, inbegripet representanter för religiösa minoriteter.

| J. | Lärdomar måste dras av EU:s tidigare misslyckanden med att omarbeta sina yttre åtgärder och samtidigt befästa de mänskliga rättigheterna och demokratin i EU-politikens kärna, och med att främja övergången i länder med auktoritära regimer samtidigt som man faktiskt har stött dessa regimer, särskilt där stabilitets- och säkerhetsfrågor har försvårat tillämpningen av en välavvägd politik som främjar demokrati och mänskliga rättigheter. Dessa misslyckanden pekar på behovet av att omdefiniera EU:s nuvarande instrument på detta område och införa nya verktyg, såsom den europeiska demokratifonden – ett specialiserat, proaktivt, enkelt och därmed kostnads-, besluts- och responseffektivt verktyg, ojävigt i förhållande till EU, med vilket man kan dra nytta av ingående kunskaper om och inblick i den lokala situationen i drabbade länder genom direktsamverkan med lokala partner och genom partnersamverkan mellan europeiska och lokala partner. Demokratifonden kan dessutom, direkt eller genom omfinansiering, använda resurser från EU, medlemsstaterna och andra källor där det kan ges stöd, på ett sätt som är ömsesidigt säkert och vid behov kan förnekas, till det civila samhällets kapacitet för demokratisk opposition och politiska aktörer som kämpar för demokratisk förändring i icke-demokratiska länder och övergångsländer. |
| --- | --- |

J.

Lärdomar måste dras av EU:s tidigare misslyckanden med att omarbeta sina yttre åtgärder och samtidigt befästa de mänskliga rättigheterna och demokratin i EU-politikens kärna, och med att främja övergången i länder med auktoritära regimer samtidigt som man faktiskt har stött dessa regimer, särskilt där stabilitets- och säkerhetsfrågor har försvårat tillämpningen av en välavvägd politik som främjar demokrati och mänskliga rättigheter. Dessa misslyckanden pekar på behovet av att omdefiniera EU:s nuvarande instrument på detta område och införa nya verktyg, såsom den europeiska demokratifonden – ett specialiserat, proaktivt, enkelt och därmed kostnads-, besluts- och responseffektivt verktyg, ojävigt i förhållande till EU, med vilket man kan dra nytta av ingående kunskaper om och inblick i den lokala situationen i drabbade länder genom direktsamverkan med lokala partner och genom partnersamverkan mellan europeiska och lokala partner. Demokratifonden kan dessutom, direkt eller genom omfinansiering, använda resurser från EU, medlemsstaterna och andra källor där det kan ges stöd, på ett sätt som är ömsesidigt säkert och vid behov kan förnekas, till det civila samhällets kapacitet för demokratisk opposition och politiska aktörer som kämpar för demokratisk förändring i icke-demokratiska länder och övergångsländer.

| K. | Fria och rättvisa val utgör endast det första stadiet i utvecklingen mot demokrati, som är en långvarig process byggd på respekt för mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen och god förvaltningssed. |
| --- | --- |

K.

Fria och rättvisa val utgör endast det första stadiet i utvecklingen mot demokrati, som är en långvarig process byggd på respekt för mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen och god förvaltningssed.

| L. | Efterlevnaden av människorättsklausuler och villkor om mänskliga rättigheter, som ska vara en förutsättning för EU:s utvecklingsbistånd i partnerskapsavtal mellan EU och tredjeländer, är fortfarande otillräcklig. |
| --- | --- |

L.

Efterlevnaden av människorättsklausuler och villkor om mänskliga rättigheter, som ska vara en förutsättning för EU:s utvecklingsbistånd i partnerskapsavtal mellan EU och tredjeländer, är fortfarande otillräcklig.

| M. | År 2010 inföll tioårsjubiléet för FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet. Ytterligare insatser är dock nödvändiga för att genomföra resolutionen i EU och i resten av världen. |
| --- | --- |

M.

År 2010 inföll tioårsjubiléet för FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet. Ytterligare insatser är dock nödvändiga för att genomföra resolutionen i EU och i resten av världen.

| N. | Flera medlemsstater har unika erfarenheter av att bekämpa auktoritära regimer i den egna historien, och dessa övergångserfarenheter borde utnyttjas bättre i EU:s relationer med partnerländer för att stärka demokratin och de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

N.

Flera medlemsstater har unika erfarenheter av att bekämpa auktoritära regimer i den egna historien, och dessa övergångserfarenheter borde utnyttjas bättre i EU:s relationer med partnerländer för att stärka demokratin och de mänskliga rättigheterna.

| O. | I EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2010 ges en allmän översikt över EU:s politik på området. |
| --- | --- |

O.

I EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2010 ges en allmän översikt över EU:s politik på området.

| P. | Syftet med denna resolution är att undersöka och utvärdera kommissionens, rådets, vice ordförandens/den höga representantens och utrikestjänstens åtgärder på området för mänskliga rättigheter och parlamentets övergripande verksamhet samt vid behov ge konstruktiv kritik, i syfte att granska EU:s åtgärder och bidra till översynen av EU:s politik på området. |
| --- | --- |

P.

Syftet med denna resolution är att undersöka och utvärdera kommissionens, rådets, vice ordförandens/den höga representantens och utrikestjänstens åtgärder på området för mänskliga rättigheter och parlamentets övergripande verksamhet samt vid behov ge konstruktiv kritik, i syfte att granska EU:s åtgärder och bidra till översynen av EU:s politik på området.

Allmänna synpunkter

| 1. | Europaparlamentet betonar att om EU ska bli en trovärdig aktör i sina yttre förbindelser måste man agera konsekvent och i enlighet med kraven i fördraget och gemenskapens regelverk. EU måste även undvika att tillämpa olika normer i sin människorättspolitik och annan utrikespolitik, i sin inre politik och utrikespolitik, samt i sina förbindelser med tredjeländer. Denna hållning måste förenas med utmaningen att utarbeta landstrategidokument med avseende på mänskliga rättigheter och att genomföra åtgärdsplaner som även måste omfatta demokratisering. Åtgärdsplanerna ska avspegla egenarten i varje land vad gäller genomslagskraft och dra full nytta av EU:s tillämpliga instrument. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att om EU ska bli en trovärdig aktör i sina yttre förbindelser måste man agera konsekvent och i enlighet med kraven i fördraget och gemenskapens regelverk. EU måste även undvika att tillämpa olika normer i sin människorättspolitik och annan utrikespolitik, i sin inre politik och utrikespolitik, samt i sina förbindelser med tredjeländer. Denna hållning måste förenas med utmaningen att utarbeta landstrategidokument med avseende på mänskliga rättigheter och att genomföra åtgärdsplaner som även måste omfatta demokratisering. Åtgärdsplanerna ska avspegla egenarten i varje land vad gäller genomslagskraft och dra full nytta av EU:s tillämpliga instrument.

| 2. | Europaparlamentet understryker att lämpliga åtgärder måste vidtas för att säkra att medborgerliga rättigheter och grundläggande friheter inte blir lidande eller inskränks i tider av ekonomisk kris. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att lämpliga åtgärder måste vidtas för att säkra att medborgerliga rättigheter och grundläggande friheter inte blir lidande eller inskränks i tider av ekonomisk kris.

| 3. | Europaparlamentet betonar också att EU:s politik måste vara såväl konsekvent och föredömlig inom EU som samstämd och förenlig med grundläggande värderingar och principer för att EU:s trovärdighet globalt och effektiviteten hos människorättspolitiken ska bli så stor som möjligt. Parlamentet insisterar på att det klart anges att rekommendationerna i Favabetänkandet från 2007 om transport och olaglig internering av fångar ska genomföras, och välkomnar initiativet att utarbeta ett uppföljande parlamentsbetänkande. Parlamentet anser det vara beklagligt att ett antal medlemsstater, trots parlamentets uttryckliga krav i ovannämnda betänkande, har underlåtit att reservationslöst och öppet ta itu med sin delaktighet i den världsomfattande kränkning av de mänskliga rättigheterna som ägde rum inom ramen för Förenta staternas program för överlämnanden och hemliga interneringar och i de efterföljande inhemska kränkningarna av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet anser att dessa omständigheter är ett allvarligt hinder för EU:s främjande av mänskliga rättigheter i världen och för dess anspråk på moralisk vederhäftighet. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna att upprätthålla trycket på medlemsstaterna för att få till stånd fullständiga och öppna utredningar. Parlamentet betonar vikten av att man fortsätter arbetet med ansvarsskyldighet i fråga om hemlig internering i samband med kampen mot terrorism. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar också att EU:s politik måste vara såväl konsekvent och föredömlig inom EU som samstämd och förenlig med grundläggande värderingar och principer för att EU:s trovärdighet globalt och effektiviteten hos människorättspolitiken ska bli så stor som möjligt. Parlamentet insisterar på att det klart anges att rekommendationerna i Favabetänkandet från 2007 om transport och olaglig internering av fångar ska genomföras, och välkomnar initiativet att utarbeta ett uppföljande parlamentsbetänkande. Parlamentet anser det vara beklagligt att ett antal medlemsstater, trots parlamentets uttryckliga krav i ovannämnda betänkande, har underlåtit att reservationslöst och öppet ta itu med sin delaktighet i den världsomfattande kränkning av de mänskliga rättigheterna som ägde rum inom ramen för Förenta staternas program för överlämnanden och hemliga interneringar och i de efterföljande inhemska kränkningarna av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet anser att dessa omständigheter är ett allvarligt hinder för EU:s främjande av mänskliga rättigheter i världen och för dess anspråk på moralisk vederhäftighet. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna att upprätthålla trycket på medlemsstaterna för att få till stånd fullständiga och öppna utredningar. Parlamentet betonar vikten av att man fortsätter arbetet med ansvarsskyldighet i fråga om hemlig internering i samband med kampen mot terrorism.

| 4. | Europaparlamentet erinrar om att ekonomiska och sociala rättigheter utgör en integrerad del av de mänskliga rättigheterna ända sedan antagandet av FN:s allmänna deklaration om de mänskliga rättigheterna 1948. Parlamentet anser därför att EU måste hjälpa till med att genomföra dessa rättigheter i mindre utvecklade länder och utvecklingsländer med vilka EU sluter internationella avtal, inklusive handelsavtal. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet erinrar om att ekonomiska och sociala rättigheter utgör en integrerad del av de mänskliga rättigheterna ända sedan antagandet av FN:s allmänna deklaration om de mänskliga rättigheterna 1948. Parlamentet anser därför att EU måste hjälpa till med att genomföra dessa rättigheter i mindre utvecklade länder och utvecklingsländer med vilka EU sluter internationella avtal, inklusive handelsavtal.

| 5. | Europaparlamentet anser att omarbetningen av asyldirektiven bör stoppa såväl den fortsatta oron över kränkningar av de mänskliga rättigheterna som påståendena om att medlemsstaterna tillämpar olika normer på detta område. Parlamentet vidhåller att medlemsstaterna bör utarbeta jämförelsetabeller med avseende på de relevanta bestämmelserna i direktiven, så att genomförandet av dem kan granskas ordentligt. Parlamentet betonar att svårigheten att utveckla en gemensam politik utgör ett tillfälle att bygga vidare på bästa praxis, och framhåller den viktiga roll som Europeiska stödkontoret för asylfrågor kommer att spela i detta hänseende. Parlamentet hävdar bestämt att medlemsstaterna har en roll att spela med avseende på vidarebosättning av flyktingar, och upprepar sina krav på ett genuint gemensamt EU-program för vidarebosättning av flyktingar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att omarbetningen av asyldirektiven bör stoppa såväl den fortsatta oron över kränkningar av de mänskliga rättigheterna som påståendena om att medlemsstaterna tillämpar olika normer på detta område. Parlamentet vidhåller att medlemsstaterna bör utarbeta jämförelsetabeller med avseende på de relevanta bestämmelserna i direktiven, så att genomförandet av dem kan granskas ordentligt. Parlamentet betonar att svårigheten att utveckla en gemensam politik utgör ett tillfälle att bygga vidare på bästa praxis, och framhåller den viktiga roll som Europeiska stödkontoret för asylfrågor kommer att spela i detta hänseende. Parlamentet hävdar bestämt att medlemsstaterna har en roll att spela med avseende på vidarebosättning av flyktingar, och upprepar sina krav på ett genuint gemensamt EU-program för vidarebosättning av flyktingar.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar Förenta staterna att infria sitt löfte att stänga Guantánamolägret. Parlamentet uppmanar enträget medlemsstaterna att intensifiera ansträngningarna att vidarebosätta utomeuropeiska fångar som släpps från Guantánamolägret men som inte kan skickas tillbaka till sina hemländer eftersom de lever under dödshot eller hot om tortyr eller grym och omänsklig behandling. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar Förenta staterna att infria sitt löfte att stänga Guantánamolägret. Parlamentet uppmanar enträget medlemsstaterna att intensifiera ansträngningarna att vidarebosätta utomeuropeiska fångar som släpps från Guantánamolägret men som inte kan skickas tillbaka till sina hemländer eftersom de lever under dödshot eller hot om tortyr eller grym och omänsklig behandling.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar EU, medlemsstaterna och kommissionen att omedelbart vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa räddning av flyktingar till havs som försöker ta sig till EU, och att säkerställa samordningen och samarbetet mellan medlemsstaterna och de behöriga myndigheterna för att undvika att hundratals kvinnor, barn och män drunknar och dör till havs. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar EU, medlemsstaterna och kommissionen att omedelbart vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa räddning av flyktingar till havs som försöker ta sig till EU, och att säkerställa samordningen och samarbetet mellan medlemsstaterna och de behöriga myndigheterna för att undvika att hundratals kvinnor, barn och män drunknar och dör till havs.

| 8. | Europaparlamentet stöder förhandlingarna om EU:s anslutning till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet stöder förhandlingarna om EU:s anslutning till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar utarbetandet av landstrategidokument med avseende på mänskliga rättigheter och betonar att dessa även bör omfatta demokratisering. Parlamentet kräver ett snabbt genomförande av dessa genom handlingsplaner som kompletterar strategidokumenten och som baseras på breda samrådsprocesser med lokala och internationella organisationer i det civila samhället och analyser av situationen och behoven i varje land, och som utnyttjar EU:s relevanta instrument fullt ut. Parlamentet vidhåller att dessa landstrategidokument måste användas som referensdokument som ska integreras i all politik och i alla relevanta externa finansieringsinstrument för yttre åtgärder. Parlamentet upprepar att landstrategidokumenten måste göras tillgängliga för parlamentet och betonar behovet av följdriktighet och undvikande av olika standarder. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar utarbetandet av landstrategidokument med avseende på mänskliga rättigheter och betonar att dessa även bör omfatta demokratisering. Parlamentet kräver ett snabbt genomförande av dessa genom handlingsplaner som kompletterar strategidokumenten och som baseras på breda samrådsprocesser med lokala och internationella organisationer i det civila samhället och analyser av situationen och behoven i varje land, och som utnyttjar EU:s relevanta instrument fullt ut. Parlamentet vidhåller att dessa landstrategidokument måste användas som referensdokument som ska integreras i all politik och i alla relevanta externa finansieringsinstrument för yttre åtgärder. Parlamentet upprepar att landstrategidokumenten måste göras tillgängliga för parlamentet och betonar behovet av följdriktighet och undvikande av olika standarder.

| 10. | Europaparlamentet betonar det civila samhällets stora betydelse när det gäller skydd och främjande av demokrati och mänskliga rättigheter. Parlamentet begär att utnämnandet av kontaktpersoner för det civila samhället och människorättsförsvarare vid EU:s delegationer slutförs. Parlamentet betonar att EU:s kontakter med det civila samhället bör bygga på ett genuint partnerskap med en systematisk, tidsmässigt lämplig och regelbunden dialog på jämlika villkor, som ska garantera att det civila samhällets aktörer deltar aktivt i en god samhällsstyrningsprocess. Parlamentet betonar att den information som samlas in i samband med detta ska användas väl, och dessutom skyddas av EU-politiken, särskilt genom demokrati- och människorättsklausuler. Parlamentet vidhåller att det är nödvändigt att förbättra informationsutbytet mellan olika aktörer som arbetar med skydd av mänskliga rättigheter över hela världen, så att de kan få bättre kännedom om verksamheter och åtgärder som genomförs, i synnerhet de som avser särskilda fall, samt om vilka svårigheter som har uppstått. I detta avseende framhåller parlamentet nödvändigheten av att inrätta en övervakningsmekanism för det civila samhället för att garantera att det civila samhället systematiskt involveras i genomförandet av avtal och program. Samtidigt välkomnar parlamentet sådana initiativ som forumet för det civila samhället inom det östliga partnerskapet, och uppmuntrar EU:s institutioner att bättre utnyttja de rekommendationer och förklaringar som utarbetades vid forumen för det civila samhället inom det östliga partnerskapet i Bryssel 2009, Berlin 2010 och Poznań 2011. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar det civila samhällets stora betydelse när det gäller skydd och främjande av demokrati och mänskliga rättigheter. Parlamentet begär att utnämnandet av kontaktpersoner för det civila samhället och människorättsförsvarare vid EU:s delegationer slutförs. Parlamentet betonar att EU:s kontakter med det civila samhället bör bygga på ett genuint partnerskap med en systematisk, tidsmässigt lämplig och regelbunden dialog på jämlika villkor, som ska garantera att det civila samhällets aktörer deltar aktivt i en god samhällsstyrningsprocess. Parlamentet betonar att den information som samlas in i samband med detta ska användas väl, och dessutom skyddas av EU-politiken, särskilt genom demokrati- och människorättsklausuler. Parlamentet vidhåller att det är nödvändigt att förbättra informationsutbytet mellan olika aktörer som arbetar med skydd av mänskliga rättigheter över hela världen, så att de kan få bättre kännedom om verksamheter och åtgärder som genomförs, i synnerhet de som avser särskilda fall, samt om vilka svårigheter som har uppstått. I detta avseende framhåller parlamentet nödvändigheten av att inrätta en övervakningsmekanism för det civila samhället för att garantera att det civila samhället systematiskt involveras i genomförandet av avtal och program. Samtidigt välkomnar parlamentet sådana initiativ som forumet för det civila samhället inom det östliga partnerskapet, och uppmuntrar EU:s institutioner att bättre utnyttja de rekommendationer och förklaringar som utarbetades vid forumen för det civila samhället inom det östliga partnerskapet i Bryssel 2009, Berlin 2010 och Poznań 2011.

| 11. | Europaparlamentet beklagar att en del av EU:s partnerländer inleder politiserade och falska rättegångar mot individer, och på detta sätt kränker de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipens grundläggande normer. Parlamentet är djupt oroat över att inga åtgärder vidtas i dessa tredjeländer för att garantera och respektera rättigheterna för de personer som dömts i politiskt motiverade rättegångar, trots internationella krav på detta. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet beklagar att en del av EU:s partnerländer inleder politiserade och falska rättegångar mot individer, och på detta sätt kränker de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipens grundläggande normer. Parlamentet är djupt oroat över att inga åtgärder vidtas i dessa tredjeländer för att garantera och respektera rättigheterna för de personer som dömts i politiskt motiverade rättegångar, trots internationella krav på detta.

| 12. | Europaparlamentet betonar att underlättande av medborgarnas direkta medverkan i det offentliga livet genom direkt deltagande i politiska partier på nationell och europeisk nivå utgör en väsentlig rättighet att uttrycka ens mening och en demokratisk rättighet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att underlättande av medborgarnas direkta medverkan i det offentliga livet genom direkt deltagande i politiska partier på nationell och europeisk nivå utgör en väsentlig rättighet att uttrycka ens mening och en demokratisk rättighet.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU att göra ytterligare insatser, att mer effektivt integrera mänskliga rättigheter och demokrati i utvecklingssamarbetet samt att se till att EU:s utvecklingsprogram bidrar till att partnerskapsländer uppfyller sina internationella åtaganden när det gäller de mänskliga rättigheterna. Parlamentet förespråkar även en integrering av mänskliga rättigheter och demokrati i program som knyter samman katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbistånd (LRRD), eftersom dessa är avgörande under övergångsprocessen från ett humanitärt nödläge till utveckling. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar EU att göra ytterligare insatser, att mer effektivt integrera mänskliga rättigheter och demokrati i utvecklingssamarbetet samt att se till att EU:s utvecklingsprogram bidrar till att partnerskapsländer uppfyller sina internationella åtaganden när det gäller de mänskliga rättigheterna. Parlamentet förespråkar även en integrering av mänskliga rättigheter och demokrati i program som knyter samman katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbistånd (LRRD), eftersom dessa är avgörande under övergångsprocessen från ett humanitärt nödläge till utveckling.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar den särskilda relevans som tilldelats de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen i meddelandet ”Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring”(COM(2011)0637). Parlamentet betonar att demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, goda styrelseformer samt fred och säkerhet är nödvändiga för och har en synergistisk och ömsesidigt förstärkande effekt på utveckling och fattigdomsminskning och på arbetet med att uppnå millennieutvecklingsmålen. Parlamentet bekräftar betydelsen av en människorättsorienterad utvecklingspolitik och uppmanar EU att fastställa specifika, mätbara, uppnåeliga och tidsbundna mål för mänskliga rättigheter och demokrati i sina utvecklingsprogram. Parlamentet uppmanar EU att fokusera utvecklingsbiståndet på att stärka institutionsuppbyggnad och utveckling av det civila samhället i mottagarländer, eftersom de delarna är centrala för goda styrelseformer, liksom för att garantera ansvarsskyldighet och egenansvar i utvecklingsprocesserna. Parlamentet efterlyser en stärkning av klausulerna om mänskliga rättigheter och villkorligheten i de EU-stödda programmen. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att söka efter nya sätt för att säkerställa bättre kopplingar mellan människorättsdialoger med partnerländer och utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar den särskilda relevans som tilldelats de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen i meddelandet ”Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring”(COM(2011)0637). Parlamentet betonar att demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, goda styrelseformer samt fred och säkerhet är nödvändiga för och har en synergistisk och ömsesidigt förstärkande effekt på utveckling och fattigdomsminskning och på arbetet med att uppnå millennieutvecklingsmålen. Parlamentet bekräftar betydelsen av en människorättsorienterad utvecklingspolitik och uppmanar EU att fastställa specifika, mätbara, uppnåeliga och tidsbundna mål för mänskliga rättigheter och demokrati i sina utvecklingsprogram. Parlamentet uppmanar EU att fokusera utvecklingsbiståndet på att stärka institutionsuppbyggnad och utveckling av det civila samhället i mottagarländer, eftersom de delarna är centrala för goda styrelseformer, liksom för att garantera ansvarsskyldighet och egenansvar i utvecklingsprocesserna. Parlamentet efterlyser en stärkning av klausulerna om mänskliga rättigheter och villkorligheten i de EU-stödda programmen. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att söka efter nya sätt för att säkerställa bättre kopplingar mellan människorättsdialoger med partnerländer och utvecklingssamarbete.

| 15. | Europaparlamentet betonar att EU bör se till att åtgärder inom områdena utvecklingspolitik, fredsuppbyggnad, förebyggande av konflikter och internationell säkerhet är ömsesidigt stärkande. Parlamentet understryker i detta sammanhang behovet av att utforma lämpliga strategier för länder i instabila situationer. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att EU bör se till att åtgärder inom områdena utvecklingspolitik, fredsuppbyggnad, förebyggande av konflikter och internationell säkerhet är ömsesidigt stärkande. Parlamentet understryker i detta sammanhang behovet av att utforma lämpliga strategier för länder i instabila situationer.

| 16. | Europaparlamentet understryker att det finns en tydlig koppling mellan extrem fattigdom och bristande respekt för mänskliga rättigheter, och framhåller att man behöver utarbeta principer för tillämpningen av standarder och kriterier avseende mänskliga rättigheter i kampen mot extrem fattigdom. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker att det finns en tydlig koppling mellan extrem fattigdom och bristande respekt för mänskliga rättigheter, och framhåller att man behöver utarbeta principer för tillämpningen av standarder och kriterier avseende mänskliga rättigheter i kampen mot extrem fattigdom.

| 17. | Europaparlamentet upprepar att 70 procent av världens fattiga lever i landsbygdsområden och är direkt beroende av naturresurser för sin överlevnad och sitt välbefinnande, och att fattiga i städer också är beroende av dessa resurser. Parlamentet uppmanar EU att som en grundläggande rättighet skydda invånarnas tillgång till de naturresurser och betydelsefulla resurser som finns i deras land samt deras tillgång till mark och livsmedelstrygghet. Parlamentet beklagar att ett betydande antal personer inte har tillgång till grundläggande nödvändigheter som vatten. Parlamentet påpekar de rättigheter som definieras i FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, t.ex. rätt till lämplig kost, tillfredsställande levnadsstandard, utbildning, hälsovård, rättvisa och gynnsamma arbetsförhållanden och rätt att delta i det kulturella livet, vilka alla måste behandlas på ett likvärdigt sätt. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet upprepar att 70 procent av världens fattiga lever i landsbygdsområden och är direkt beroende av naturresurser för sin överlevnad och sitt välbefinnande, och att fattiga i städer också är beroende av dessa resurser. Parlamentet uppmanar EU att som en grundläggande rättighet skydda invånarnas tillgång till de naturresurser och betydelsefulla resurser som finns i deras land samt deras tillgång till mark och livsmedelstrygghet. Parlamentet beklagar att ett betydande antal personer inte har tillgång till grundläggande nödvändigheter som vatten. Parlamentet påpekar de rättigheter som definieras i FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, t.ex. rätt till lämplig kost, tillfredsställande levnadsstandard, utbildning, hälsovård, rättvisa och gynnsamma arbetsförhållanden och rätt att delta i det kulturella livet, vilka alla måste behandlas på ett likvärdigt sätt.

EU:s årsrapport för 2010

| 18. | Europaparlamentet betonar betydelsen av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati för bedömning och utvärdering av EU:s politik på området. Parlamentet beklagar att vice ordföranden/den höga representanten för första gången sedan framläggandet av årsrapporterna om de mänskliga rättigheterna i världen inte presenterade rapporten i plenum någon gång under året, och uppmanar mycket bestämt vice ordföranden/den höga representanten att presentera kommande rapporter av detta slag för parlamentet vid en lämplig tidpunkt. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar betydelsen av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati för bedömning och utvärdering av EU:s politik på området. Parlamentet beklagar att vice ordföranden/den höga representanten för första gången sedan framläggandet av årsrapporterna om de mänskliga rättigheterna i världen inte presenterade rapporten i plenum någon gång under året, och uppmanar mycket bestämt vice ordföranden/den höga representanten att presentera kommande rapporter av detta slag för parlamentet vid en lämplig tidpunkt.

| 19. | Europaparlamentet beklagar att årsrapporten till stor del är beskrivande till sin karaktär och att alltför stor uppmärksamhet ägnas åt engångsåtgärder. Parlamentet upprepar sin begäran om ett mer systematiskt tillvägagångssätt, som bland annat innebär att index och riktmärken används för enskilda länder och att unionens resultat analyseras utifrån dessa i årsrapporten så att en väl underbyggd bedömning av dessa resultat främjas. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet beklagar att årsrapporten till stor del är beskrivande till sin karaktär och att alltför stor uppmärksamhet ägnas åt engångsåtgärder. Parlamentet upprepar sin begäran om ett mer systematiskt tillvägagångssätt, som bland annat innebär att index och riktmärken används för enskilda länder och att unionens resultat analyseras utifrån dessa i årsrapporten så att en väl underbyggd bedömning av dessa resultat främjas.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar att en stor del av årets rapport ägnas åt våld mot kvinnor och åt barns rättigheter. Parlamentet uppmärksammar i detta sammanhang gissel såsom påtvingad och könsselektiv abort, tvångssterilisering och kvinnlig könsstympning. Parlamentet uppskattar att åtgärder till stöd för avskaffandet av dödsstraff världen över och för reformer av rättsväsendet prioriteras, och stöder vice ordförandens/den höga representantens praktiska fokusering på EU:s åtgärder i internationella forum. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar att en stor del av årets rapport ägnas åt våld mot kvinnor och åt barns rättigheter. Parlamentet uppmärksammar i detta sammanhang gissel såsom påtvingad och könsselektiv abort, tvångssterilisering och kvinnlig könsstympning. Parlamentet uppskattar att åtgärder till stöd för avskaffandet av dödsstraff världen över och för reformer av rättsväsendet prioriteras, och stöder vice ordförandens/den höga representantens praktiska fokusering på EU:s åtgärder i internationella forum.

| 21. | Europaparlamentet noterar att årsrapporten saknar ett särskilt avsnitt om utveckling. Parlamentet betonar, särskilt efter Lissabonfördragets ikraftträdande och med tanke på den nuvarande integrerade strategin om mänskliga rättigheter, att ett tematiskt avsnitt i årsrapporten bör ägnas åt ”mänskliga rättigheter och utveckling”. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet noterar att årsrapporten saknar ett särskilt avsnitt om utveckling. Parlamentet betonar, särskilt efter Lissabonfördragets ikraftträdande och med tanke på den nuvarande integrerade strategin om mänskliga rättigheter, att ett tematiskt avsnitt i årsrapporten bör ägnas åt ”mänskliga rättigheter och utveckling”.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar enträget vice ordföranden/den höga representanten att vid utarbetandet av kommande årsrapporter samråda med parlamentet på ett aktivt, systematiskt och öppet sätt och med icke-statliga människorättsorganisationer på ett tidsmässigt lägligt och uttömmande sätt, offentligt uppmana alla intresserade organisationer att bidra med synpunkter samt öka användningen av sociala nätverk och medier för att samråda med så många organisationer som möjligt. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att också systematiskt samråda med parlamentet och redogöra för hur parlamentets resolutioner har beaktats. Parlamentet begär att vice ordföranden/den höga representanten mer regelbundet lämnar information om det stadium i vilket utarbetandet av framtida årliga rapporter befinner sig närhelst parlamentet anhåller om detta. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar enträget vice ordföranden/den höga representanten att vid utarbetandet av kommande årsrapporter samråda med parlamentet på ett aktivt, systematiskt och öppet sätt och med icke-statliga människorättsorganisationer på ett tidsmässigt lägligt och uttömmande sätt, offentligt uppmana alla intresserade organisationer att bidra med synpunkter samt öka användningen av sociala nätverk och medier för att samråda med så många organisationer som möjligt. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att också systematiskt samråda med parlamentet och redogöra för hur parlamentets resolutioner har beaktats. Parlamentet begär att vice ordföranden/den höga representanten mer regelbundet lämnar information om det stadium i vilket utarbetandet av framtida årliga rapporter befinner sig närhelst parlamentet anhåller om detta.

Integrering av mänskliga rättigheter

| 23. | Europaparlamentet noterar vice ordförandens/den höga representantens uttalande i parlamentet den 13 december 2011 som svar på att parlamentet sedan länge begärt att en särskild EU-representant för mänskliga rättigheter borde utses. Om en sådan post inrättas begär parlamentet att den särskilde representanten bör ha den sektorsövergripande kompetens som krävs för att genomföra en konsekvent politik som syftar till att integrera de mänskliga rättigheterna i all EU-politik. Parlamentet avråder dock från alla försök att utnyttja inrättandet av en sådan särskild representant för att isolera människorättspolitiken från de övergripande utrikespolitiska strategierna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar vice ordförandens/den höga representantens uttalande i parlamentet den 13 december 2011 som svar på att parlamentet sedan länge begärt att en särskild EU-representant för mänskliga rättigheter borde utses. Om en sådan post inrättas begär parlamentet att den särskilde representanten bör ha den sektorsövergripande kompetens som krävs för att genomföra en konsekvent politik som syftar till att integrera de mänskliga rättigheterna i all EU-politik. Parlamentet avråder dock från alla försök att utnyttja inrättandet av en sådan särskild representant för att isolera människorättspolitiken från de övergripande utrikespolitiska strategierna.

| 24. | Europaparlamentet anser att internationella avtal, särskilt om handel, energi, återtagande, säkerhet och tekniskt samarbete, inte får strida mot EU:s grundprinciper som fastställs i artikel 21 i EU-fördraget. Parlamentet föreslår att riktmärkesbaserade konsekvensanalyser avseende mänskliga rättigheter ska göras såväl innan förhandlingar om sådana avtal inleds som under förhandlingsskedet, och följas upp av regelbundna framstegsrapporter dels med bedömningar från de EU-institutioner och EU-avdelningar som ansvarar för genomförandet, dels med utvärderingar från de lokala och internationella organisationer som företräder det civila samhället som en del av de institutionella övervakningsmekanismerna för det civila samhället. I detta avseende yrkar parlamentet på det oinskränkta bruket av artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, enligt vilken kommissionen är förpliktigad att informera parlamentet och rådet på alla stadier i förhandlingarna om internationella avtal med tredjeländer. Parlamentet anser att det är ytterst viktigt att EU:s institutioner i detta sammanhang förses med högkvalificerad och oberoende sakkunskap rörande människorätts- och demokratisituationen i enskilda länder. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att internationella avtal, särskilt om handel, energi, återtagande, säkerhet och tekniskt samarbete, inte får strida mot EU:s grundprinciper som fastställs i artikel 21 i EU-fördraget. Parlamentet föreslår att riktmärkesbaserade konsekvensanalyser avseende mänskliga rättigheter ska göras såväl innan förhandlingar om sådana avtal inleds som under förhandlingsskedet, och följas upp av regelbundna framstegsrapporter dels med bedömningar från de EU-institutioner och EU-avdelningar som ansvarar för genomförandet, dels med utvärderingar från de lokala och internationella organisationer som företräder det civila samhället som en del av de institutionella övervakningsmekanismerna för det civila samhället. I detta avseende yrkar parlamentet på det oinskränkta bruket av artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, enligt vilken kommissionen är förpliktigad att informera parlamentet och rådet på alla stadier i förhandlingarna om internationella avtal med tredjeländer. Parlamentet anser att det är ytterst viktigt att EU:s institutioner i detta sammanhang förses med högkvalificerad och oberoende sakkunskap rörande människorätts- och demokratisituationen i enskilda länder.

| 25. | Europaparlamentet rekommenderar att man utöver en allmän idé om integrering av mänskliga rättigheter även utarbetar en rad praktiska åtgärder som ska vara bindande för alla EU-tjänstemän som arbetar med yttre förbindelser, liksom för all personal i medlemsstater som deltar i EU-byråernas operativa insatser, inbegripet Frontex, och för experter som arbetar för EU:s räkning och som finansieras av EU, och som bör följa internationella normer och standarder. Parlamentet betonar att utbildning om mänskliga rättigheter måste vara obligatorisk inom utrikestjänsten och relevanta delar av kommissionen. Parlamentet rekommenderar att uppdrag kopplade till integrering av mänskliga rättigheter införlivas i arbetsbeskrivningarna för tjänstemän som en del av den årliga personalbedömningen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet rekommenderar att man utöver en allmän idé om integrering av mänskliga rättigheter även utarbetar en rad praktiska åtgärder som ska vara bindande för alla EU-tjänstemän som arbetar med yttre förbindelser, liksom för all personal i medlemsstater som deltar i EU-byråernas operativa insatser, inbegripet Frontex, och för experter som arbetar för EU:s räkning och som finansieras av EU, och som bör följa internationella normer och standarder. Parlamentet betonar att utbildning om mänskliga rättigheter måste vara obligatorisk inom utrikestjänsten och relevanta delar av kommissionen. Parlamentet rekommenderar att uppdrag kopplade till integrering av mänskliga rättigheter införlivas i arbetsbeskrivningarna för tjänstemän som en del av den årliga personalbedömningen.

| 26. | Europaparlamentet rekommenderar vidare att närhelst en grov överträdelse av de mänskliga rättigheterna begås av ett partnerland med vilket EU har ingått ett internationellt avtal, såsom ett partnerskaps- eller samarbetsavtal, ska EU vidta kraftigare åtgärder vid införandet av de tillbörliga sanktioner som fastställs i människorättsklausulerna i avtalet, inbegripet ett eventuellt tillfälligt upphävande av avtalet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet rekommenderar vidare att närhelst en grov överträdelse av de mänskliga rättigheterna begås av ett partnerland med vilket EU har ingått ett internationellt avtal, såsom ett partnerskaps- eller samarbetsavtal, ska EU vidta kraftigare åtgärder vid införandet av de tillbörliga sanktioner som fastställs i människorättsklausulerna i avtalet, inbegripet ett eventuellt tillfälligt upphävande av avtalet.

| 27. | Europaparlamentet betonar vikten av att man i nära samarbete med parlamentet utarbetar lämpliga uppföljningsprogram till rapporterna från EU:s valobservatörsuppdrag, och att dessa uppföljningsprogram också kopplas till eventuella utvecklingsprogram. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar vikten av att man i nära samarbete med parlamentet utarbetar lämpliga uppföljningsprogram till rapporterna från EU:s valobservatörsuppdrag, och att dessa uppföljningsprogram också kopplas till eventuella utvecklingsprogram.

| 28. | Europaparlamentet betonar att integreringen av internationell rätt måste innebära att man systematiskt beaktar kampen mot straffrihet och principen om komplementaritet inom den allmänna ramen för handel, utveckling och främjande av rättsstatsprincipen. Parlamentet betonar att rehabilitering och reintegrering av offer i samhället och drabbade folkgrupper måste stå i centrum, med särskild inriktning på utsatta grupper, inbegripet kvinnor, barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Parlamentet framhåller vikten av att man upprättar konstitutionella strukturer, inbegripet ett effektivt rättssystem, maktfördelning och ett erkänt och oberoende domstolsväsen för att stärka främjandet av de mänskliga rättigheterna i alla länder. Parlamentet rekommenderar att Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen läggs till den uppsättning internationella fördrag om god samhällsstyrning och rättsstatsprincipen som ska ratificeras av tredjeländer som får delta i Allmänna preferenssystemet Plus (GSP Plus). Parlamentet rekommenderar att klausuler om Internationella brottmålsdomstolen konsekvent införlivas i människorätts- och demokratiklausuler i EU:s avtal med tredjeländer, med beaktande av att sådana klausuler ska anses utgöra väsentliga inslag i avtalen, med fokus på strategiska partnerskap och de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att integreringen av internationell rätt måste innebära att man systematiskt beaktar kampen mot straffrihet och principen om komplementaritet inom den allmänna ramen för handel, utveckling och främjande av rättsstatsprincipen. Parlamentet betonar att rehabilitering och reintegrering av offer i samhället och drabbade folkgrupper måste stå i centrum, med särskild inriktning på utsatta grupper, inbegripet kvinnor, barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Parlamentet framhåller vikten av att man upprättar konstitutionella strukturer, inbegripet ett effektivt rättssystem, maktfördelning och ett erkänt och oberoende domstolsväsen för att stärka främjandet av de mänskliga rättigheterna i alla länder. Parlamentet rekommenderar att Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen läggs till den uppsättning internationella fördrag om god samhällsstyrning och rättsstatsprincipen som ska ratificeras av tredjeländer som får delta i Allmänna preferenssystemet Plus (GSP Plus). Parlamentet rekommenderar att klausuler om Internationella brottmålsdomstolen konsekvent införlivas i människorätts- och demokratiklausuler i EU:s avtal med tredjeländer, med beaktande av att sådana klausuler ska anses utgöra väsentliga inslag i avtalen, med fokus på strategiska partnerskap och de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken.

EU:s verksamhet i FN

| 29. | Europaparlamentet välkomnar FN:s generalförsamlings antagande av resolution 65/276 om EU:s deltagande i FN:s arbete, och betraktar den som en anspråkslös början på en större ansträngning att uppgradera EU:s roll inom organisationen. Parlamentet betonar att en gemensam insats inte bör ske på bekostnad av de mänskliga rättigheterna och anser tvärtom att EU nu kraftfullt måste insistera på att få utöva sina rättigheter och tillämpa sin utökade status för att följa en ambitiös strategi för mänskliga rättigheter och främjande av demokrati. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar FN:s generalförsamlings antagande av resolution 65/276 om EU:s deltagande i FN:s arbete, och betraktar den som en anspråkslös början på en större ansträngning att uppgradera EU:s roll inom organisationen. Parlamentet betonar att en gemensam insats inte bör ske på bekostnad av de mänskliga rättigheterna och anser tvärtom att EU nu kraftfullt måste insistera på att få utöva sina rättigheter och tillämpa sin utökade status för att följa en ambitiös strategi för mänskliga rättigheter och främjande av demokrati.

| 30. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till rådet att bemyndiga vice ordföranden/den höga representanten att utarbeta riktlinjer för regelbundna samråd mellan medlemsstaternas ambassadörer och EU:s ambassadörer, i synnerhet mellan dem som arbetar på multilateral nivå i till exempel Genève och New York, så att EU framgångsrikt kan gå vidare med sin FN-agenda och verka för främjande och skydd av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till rådet att bemyndiga vice ordföranden/den höga representanten att utarbeta riktlinjer för regelbundna samråd mellan medlemsstaternas ambassadörer och EU:s ambassadörer, i synnerhet mellan dem som arbetar på multilateral nivå i till exempel Genève och New York, så att EU framgångsrikt kan gå vidare med sin FN-agenda och verka för främjande och skydd av de mänskliga rättigheterna.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar den konstruktiva roll som EU spelade i reformen av FN:s råd för mänskliga rättigheter, framför allt dess helhjärtade stöd till att den höga kommissionären för mänskliga rättigheter inom FN ska vara oberoende och dess försvar av den roll som de särskilda förfarandena och landmandaten spelar samt av alla mänskliga rättigheters odelbarhet. Parlamentet rekommenderar att EU och dess medlemsstater tydligt motsätter sig den praxis som innebär att regionala grupper föreslår ”clean slates” (lika många kandidater som det finns platser) i valet till FN:s råd för mänskliga rättigheter. Parlamentet välkomnar slutförandet av FN:s första universella periodiska granskning och rekommenderar att EU:s medlemsstater föregår med gott exempel genom att utgå från bidragen från den första rundan efter samråd på nationell nivå. Parlamentet stöder införlivandet av uppföljningen av den universella periodiska granskningen i EU:s agenda för människorättsdialoger med tredjeländer och i landstrategidokumenten. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar den konstruktiva roll som EU spelade i reformen av FN:s råd för mänskliga rättigheter, framför allt dess helhjärtade stöd till att den höga kommissionären för mänskliga rättigheter inom FN ska vara oberoende och dess försvar av den roll som de särskilda förfarandena och landmandaten spelar samt av alla mänskliga rättigheters odelbarhet. Parlamentet rekommenderar att EU och dess medlemsstater tydligt motsätter sig den praxis som innebär att regionala grupper föreslår ”clean slates” (lika många kandidater som det finns platser) i valet till FN:s råd för mänskliga rättigheter. Parlamentet välkomnar slutförandet av FN:s första universella periodiska granskning och rekommenderar att EU:s medlemsstater föregår med gott exempel genom att utgå från bidragen från den första rundan efter samråd på nationell nivå. Parlamentet stöder införlivandet av uppföljningen av den universella periodiska granskningen i EU:s agenda för människorättsdialoger med tredjeländer och i landstrategidokumenten.

| 32. | Europaparlamentet betonar att EU, för att kunna nå enighet om fler av sina förslag i FN:s råd för mänskliga rättigheter, skyndsamt måste förbättra sin uppsökande verksamhet, däribland genom att säkra vice ordförandens/den höga representantens stöd för att försöka få huvudstäder i tredjeländer att stödja EU:s ståndpunkter. Parlamentet välkomnar det mer strategiska tillvägagångssättet på medellång sikt i fråga om förberedelser inför möten i FN:s råd för mänskliga rättigheter som rådets arbetsgrupp för mänskliga rättigheter tillämpar. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar att EU, för att kunna nå enighet om fler av sina förslag i FN:s råd för mänskliga rättigheter, skyndsamt måste förbättra sin uppsökande verksamhet, däribland genom att säkra vice ordförandens/den höga representantens stöd för att försöka få huvudstäder i tredjeländer att stödja EU:s ståndpunkter. Parlamentet välkomnar det mer strategiska tillvägagångssättet på medellång sikt i fråga om förberedelser inför möten i FN:s råd för mänskliga rättigheter som rådets arbetsgrupp för mänskliga rättigheter tillämpar.

EU:s politik för Internationella brottmålsdomstolen och kampen mot straffrihet

| 33. | Europaparlamentet välkomnar den uppdatering av EU:s politik för Internationella brottmålsdomstolen som gjordes den 12 juli 2011. Parlamentet konstaterar att Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen stadfäster en ”sista utvägen”-mekanism för att personer som har gjort sig skyldiga till brott mot mänskligheten, folkmord, krigsförbrytelser och aggressionsbrott ska kunna ställas inför rätta i enlighet med komplementaritetsprincipen, som är förankrad i Romstadgan. Parlamentet uppskattar kommissionens ansträngningar att skapa en komplementaritetsverktygslåda för EU i syfte att stödja utvecklingen av nationell kapacitet och skapa politisk vilja för att utreda och lagföra påstådda internationella brott, och betonar vikten av noggranna samråd med medlemsstaterna, parlamentet och det civila samhällets organisationer för att slutgiltigt fullborda verktygslådan. Parlamentet välkomnar ansträngningarna gjorda av det civila samhället i medlemsstaterna för att stödja komplementaritetssträvandena i länder där brott mot folkrätten och omfattande kränkningar av de mänskliga rättigheterna har förekommit, och uppmuntrar till att dessa strävanden fortsätter. Parlamentet uppmuntrar EU och dess medlemsstater att anta en rad internationella riktlinjer som omfattar en uppförandekod för kontakter med personer som är efterlysta av Internationella brottmålsdomstolen. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater (särskilt Cypern, Tjeckien, Ungern, Italien, Luxemburg och Portugal) att anta nationella lagar om samarbete med Internationella brottmålsdomstolen och slutgiltigt underteckna ramavtal med Internationella brottmålsdomstolen för att underlätta samarbete, särskilt för att garantera verkställandet av arresteringsorder och domstolens andra förfrågningar. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet välkomnar den uppdatering av EU:s politik för Internationella brottmålsdomstolen som gjordes den 12 juli 2011. Parlamentet konstaterar att Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen stadfäster en ”sista utvägen”-mekanism för att personer som har gjort sig skyldiga till brott mot mänskligheten, folkmord, krigsförbrytelser och aggressionsbrott ska kunna ställas inför rätta i enlighet med komplementaritetsprincipen, som är förankrad i Romstadgan. Parlamentet uppskattar kommissionens ansträngningar att skapa en komplementaritetsverktygslåda för EU i syfte att stödja utvecklingen av nationell kapacitet och skapa politisk vilja för att utreda och lagföra påstådda internationella brott, och betonar vikten av noggranna samråd med medlemsstaterna, parlamentet och det civila samhällets organisationer för att slutgiltigt fullborda verktygslådan. Parlamentet välkomnar ansträngningarna gjorda av det civila samhället i medlemsstaterna för att stödja komplementaritetssträvandena i länder där brott mot folkrätten och omfattande kränkningar av de mänskliga rättigheterna har förekommit, och uppmuntrar till att dessa strävanden fortsätter. Parlamentet uppmuntrar EU och dess medlemsstater att anta en rad internationella riktlinjer som omfattar en uppförandekod för kontakter med personer som är efterlysta av Internationella brottmålsdomstolen. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater (särskilt Cypern, Tjeckien, Ungern, Italien, Luxemburg och Portugal) att anta nationella lagar om samarbete med Internationella brottmålsdomstolen och slutgiltigt underteckna ramavtal med Internationella brottmålsdomstolen för att underlätta samarbete, särskilt för att garantera verkställandet av arresteringsorder och domstolens andra förfrågningar.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av ändringarna av Romstadgan avseende aggressionsbrott och vissa krigsförbrytelser vid konferensen om översynen av denna stadga i Kampala. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att snarast ratificera dessa viktiga ändringar och införliva dem i sina inhemska straffsystem. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang rådet och kommissionen att använda sin internationella auktoritet i syfte att säkra och stärka Romstadgans allmängiltighet för en internationellt erkänd definition av aggressionshandlingar som bryter mot folkrätten. Parlamentet välkomnar EU:s utfästelser, i synnerhet att kampen mot straffrihet ska vara en grundläggande och gemensam utgångspunkt vid ingåendet av avtal med våra partner, och efterlyser ett konsekvent genomförande av detta. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av ändringarna av Romstadgan avseende aggressionsbrott och vissa krigsförbrytelser vid konferensen om översynen av denna stadga i Kampala. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att snarast ratificera dessa viktiga ändringar och införliva dem i sina inhemska straffsystem. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang rådet och kommissionen att använda sin internationella auktoritet i syfte att säkra och stärka Romstadgans allmängiltighet för en internationellt erkänd definition av aggressionshandlingar som bryter mot folkrätten. Parlamentet välkomnar EU:s utfästelser, i synnerhet att kampen mot straffrihet ska vara en grundläggande och gemensam utgångspunkt vid ingåendet av avtal med våra partner, och efterlyser ett konsekvent genomförande av detta.

| 35. | Europaparlamentet rekommenderar att EU systematiskt införlivar klausuler avseende Internationella brottmålsdomstolen i avtal med tredjeländer och främjar respekt för och stöd till Internationella brottmålsdomstolen inom ramen för Cotonouavtalet samt i dialoger mellan EU och regionala organisationer, såsom Afrikanska unionen, Arabförbundet, Amerikanska samarbetsorganisationen och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, och tredjeländer. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet rekommenderar att EU systematiskt införlivar klausuler avseende Internationella brottmålsdomstolen i avtal med tredjeländer och främjar respekt för och stöd till Internationella brottmålsdomstolen inom ramen för Cotonouavtalet samt i dialoger mellan EU och regionala organisationer, såsom Afrikanska unionen, Arabförbundet, Amerikanska samarbetsorganisationen och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, och tredjeländer.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar EU:s och medlemsstaternas finansiella och logistiska stöd till Internationella brottmålsdomstolen och rekommenderar att detta stöd bevaras. Parlamentet framhåller sin djupa oro över resultatet av budgetdiskussionerna vid partsförsamlingens möte i december 2011, vilket kan innebära att domstolen inte får tillräcklig finansiering och således kan undergräva dess förmåga att skipa rättvisa och bemöta nya situationer. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att visa tillräckligt stöd för domstolens funktionssätt, bland annat genom att anta en proaktiv roll avseende överlämnande av åtalade personer. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar EU:s och medlemsstaternas finansiella och logistiska stöd till Internationella brottmålsdomstolen och rekommenderar att detta stöd bevaras. Parlamentet framhåller sin djupa oro över resultatet av budgetdiskussionerna vid partsförsamlingens möte i december 2011, vilket kan innebära att domstolen inte får tillräcklig finansiering och således kan undergräva dess förmåga att skipa rättvisa och bemöta nya situationer. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att visa tillräckligt stöd för domstolens funktionssätt, bland annat genom att anta en proaktiv roll avseende överlämnande av åtalade personer.

EU:s politik för att stödja demokratisering

| 37. | Europaparlamentet vidhåller att målen gällande utveckling, demokrati, mänskliga rättigheter, god samhällsstyrning och säkerhet är förbundna med varandra och parlamentet bekräftar sin övertygelse om att alla EU:s yttre åtgärder måste bygga på en kombination av dels en politisk dimension som stöder pluralism, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna, grundläggande friheter och rättsstatsprincipen, dels en utvecklingsdimension som är inriktad på samhällsekonomiska framsteg, inklusive fattigdomsutrotning, kampen mot ojämlikhet och det grundläggande behovet av mat, och som är baserad på hållbar utveckling. Parlamentet tillägger i detta sammanhang att EU:s program för utvecklingsbistånd bör inbegripa konkreta och omfattande reformer för att garantera respekt för mänskliga rättigheter, öppenhet, jämställdhet mellan könen och kampen mot korruption i mottagarländerna. Parlamentet konstaterar dessutom att hårdare villkorlighet bör tillämpas och att stödet tillfälligt bör upphävas i mottagarländer som bevisligen åsidosätter grundläggande mänskliga rättigheter och friheter och som underlåter att anta lagstiftning som uppfyller internationella skyldigheter. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet vidhåller att målen gällande utveckling, demokrati, mänskliga rättigheter, god samhällsstyrning och säkerhet är förbundna med varandra och parlamentet bekräftar sin övertygelse om att alla EU:s yttre åtgärder måste bygga på en kombination av dels en politisk dimension som stöder pluralism, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna, grundläggande friheter och rättsstatsprincipen, dels en utvecklingsdimension som är inriktad på samhällsekonomiska framsteg, inklusive fattigdomsutrotning, kampen mot ojämlikhet och det grundläggande behovet av mat, och som är baserad på hållbar utveckling. Parlamentet tillägger i detta sammanhang att EU:s program för utvecklingsbistånd bör inbegripa konkreta och omfattande reformer för att garantera respekt för mänskliga rättigheter, öppenhet, jämställdhet mellan könen och kampen mot korruption i mottagarländerna. Parlamentet konstaterar dessutom att hårdare villkorlighet bör tillämpas och att stödet tillfälligt bör upphävas i mottagarländer som bevisligen åsidosätter grundläggande mänskliga rättigheter och friheter och som underlåter att anta lagstiftning som uppfyller internationella skyldigheter.

| 38. | Europaparlamentet anser att den resultatdrivna ”mer för mer”-strategin bör styra EU:s relationer med alla tredjeländer, och att EU bör bevilja partnerländer avancerad status endast om tydliga krav i fråga om mänskliga rättigheter och demokrati uppfylls, och att EU inte får tveka inför att frysa denna status om kraven inte längre uppfylls. Parlamentet anser att dessa aspekter bör beaktas noggrant i samband med framtida förhandlingar med Ryssland om det nya avancerade partnerskapsavtalet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att den resultatdrivna ”mer för mer”-strategin bör styra EU:s relationer med alla tredjeländer, och att EU bör bevilja partnerländer avancerad status endast om tydliga krav i fråga om mänskliga rättigheter och demokrati uppfylls, och att EU inte får tveka inför att frysa denna status om kraven inte längre uppfylls. Parlamentet anser att dessa aspekter bör beaktas noggrant i samband med framtida förhandlingar med Ryssland om det nya avancerade partnerskapsavtalet.

| 39. | Europaparlamentet efterlyser ett systematiskt stöd för nya parlament som har tillsatts genom fria och rättvisa val, framför allt i övergångsländer eller som har haft besök av något av EU:s valobservatörsuppdrag. Parlamentet anser att sådant stöd bör finansieras genom det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter och genom geografiska instrument. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet efterlyser ett systematiskt stöd för nya parlament som har tillsatts genom fria och rättvisa val, framför allt i övergångsländer eller som har haft besök av något av EU:s valobservatörsuppdrag. Parlamentet anser att sådant stöd bör finansieras genom det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter och genom geografiska instrument.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar planerna att inrätta en europeisk demokratifond, vilket uttrycktes i vice ordförandens/den höga representantens och kommissionens gemensamma meddelande, i slutsatserna från rådets 3101:a och 3130:e möten som ledde till förklaringen om inrättande av en europeisk demokratifond, vilken Ständiga representanternas kommitté enades om den 15 december 2011, samt i de ansträngningar som gjorts av arbetsgruppen för den europeiska demokratifonden, som bildades under översyn av utrikestjänsten i samarbete med medlemsstaterna och EU:s institutioner. Parlamentet betonar att fonden under parlamentets överinseende skulle kunna fungera som ett flexibelt expertverktyg till stöd för aktörer som eftersträvar en demokratisk förändring i icke-demokratiska länder och övergångsländer. Parlamentet uppmanar rådet att, bland sina andra åtgärder, se till att alla sådana verktyg kompletterar verksamheten inom ramen för befintliga instrument, särskilt det europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter, utan att det uppstår onödiga byråkratiska strukturer. Parlamentet betonar att EU:s bidrag till den europeiska demokratifondens budget ska vara av verkligt kompletterande karaktär och genomföras i fullständig förenlighet med de ekonomiska bestämmelserna och med respekt för budgetmyndighetens övervaknings- och granskningsrättigheter. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet välkomnar planerna att inrätta en europeisk demokratifond, vilket uttrycktes i vice ordförandens/den höga representantens och kommissionens gemensamma meddelande, i slutsatserna från rådets 3101:a och 3130:e möten som ledde till förklaringen om inrättande av en europeisk demokratifond, vilken Ständiga representanternas kommitté enades om den 15 december 2011, samt i de ansträngningar som gjorts av arbetsgruppen för den europeiska demokratifonden, som bildades under översyn av utrikestjänsten i samarbete med medlemsstaterna och EU:s institutioner. Parlamentet betonar att fonden under parlamentets överinseende skulle kunna fungera som ett flexibelt expertverktyg till stöd för aktörer som eftersträvar en demokratisk förändring i icke-demokratiska länder och övergångsländer. Parlamentet uppmanar rådet att, bland sina andra åtgärder, se till att alla sådana verktyg kompletterar verksamheten inom ramen för befintliga instrument, särskilt det europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter, utan att det uppstår onödiga byråkratiska strukturer. Parlamentet betonar att EU:s bidrag till den europeiska demokratifondens budget ska vara av verkligt kompletterande karaktär och genomföras i fullständig förenlighet med de ekonomiska bestämmelserna och med respekt för budgetmyndighetens övervaknings- och granskningsrättigheter.

Valstöd

| 41. | Europaparlamentet betonar vikten av en politisk stödinsats som präglas av kontinuitet i stället för att bara vara inriktad på tiden omedelbart före och efter valen. Parlamentet välkomnar vice ordförandens/den höga representantens fokus på ”djupgående demokrati” där demokratiska processer kopplas samman med mänskliga rättigheter, yttrandefrihet och föreningsfrihet, religions- och trosfrihet, rättsstatsprincipen och god samhällsstyrning. Parlamentet betonar att rätten till religionsfrihet i detta sammanhang också bör tilldelas en framträdande roll. Parlamentet påpekar att denna rättighet i själva verket är allmänt erkänd som en av de mest grundläggande mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar vikten av en politisk stödinsats som präglas av kontinuitet i stället för att bara vara inriktad på tiden omedelbart före och efter valen. Parlamentet välkomnar vice ordförandens/den höga representantens fokus på ”djupgående demokrati” där demokratiska processer kopplas samman med mänskliga rättigheter, yttrandefrihet och föreningsfrihet, religions- och trosfrihet, rättsstatsprincipen och god samhällsstyrning. Parlamentet betonar att rätten till religionsfrihet i detta sammanhang också bör tilldelas en framträdande roll. Parlamentet påpekar att denna rättighet i själva verket är allmänt erkänd som en av de mest grundläggande mänskliga rättigheterna.

| 42. | Europaparlamentet betonar återigen att det är viktigt att välja ut länder som prioriteras för valobservatörsuppdrag på grundval av den inverkan som ett uppdrag kan få för främjandet av en genuin och långsiktig demokratiseringsprocess. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar återigen att det är viktigt att välja ut länder som prioriteras för valobservatörsuppdrag på grundval av den inverkan som ett uppdrag kan få för främjandet av en genuin och långsiktig demokratiseringsprocess.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och utrikestjänsten att utveckla en politisk strategi för varje valobservatörsuppdrag som EU genomför. Denna strategi ska följas upp av en bedömning av de demokratiska framstegen två år efter det att uppdraget har genomförts. Denna bedömning ska presenteras under parlamentets årliga debatt om mänskliga rättigheter med vice ordföranden/den höga representanten. Parlamentet välkomnar vice ordförandens/den höga representantens åtagande att i samband med valövervakning fokusera på deltagandet av kvinnor, nationella minoriteter och personer med funktionshinder, både som kandidater och som väljare (22). |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och utrikestjänsten att utveckla en politisk strategi för varje valobservatörsuppdrag som EU genomför. Denna strategi ska följas upp av en bedömning av de demokratiska framstegen två år efter det att uppdraget har genomförts. Denna bedömning ska presenteras under parlamentets årliga debatt om mänskliga rättigheter med vice ordföranden/den höga representanten. Parlamentet välkomnar vice ordförandens/den höga representantens åtagande att i samband med valövervakning fokusera på deltagandet av kvinnor, nationella minoriteter och personer med funktionshinder, både som kandidater och som väljare (22).

| 44. | Europaparlamentet understryker vikten av att man, i förekommande fall i samarbete med andra internationella aktörer, efter varje valobservatörsuppdrag utfärdar rekommendationer som är realistiska och kan förverkligas, och vars spridning och övervakning ska åläggas EU:s delegationer. Parlamentet anser att dess ständiga delegationer och de gemensamma parlamentariska församlingarna borde spela en större roll när det gäller att följa upp dessa rekommendationer och analysera vilka framsteg som gjorts på området för mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet stöder därför främjandet av en fortlöpande och regelbunden dialog med dessa tredjeländers parlament. Parlamentet understryker behovet av att förbättra de arbetsmetoder som används av Europaparlamentets valobservatörsdelegationer och att vara noga med att utöka såväl parlamentsledamöternas som personalens färdigheter. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet understryker vikten av att man, i förekommande fall i samarbete med andra internationella aktörer, efter varje valobservatörsuppdrag utfärdar rekommendationer som är realistiska och kan förverkligas, och vars spridning och övervakning ska åläggas EU:s delegationer. Parlamentet anser att dess ständiga delegationer och de gemensamma parlamentariska församlingarna borde spela en större roll när det gäller att följa upp dessa rekommendationer och analysera vilka framsteg som gjorts på området för mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet stöder därför främjandet av en fortlöpande och regelbunden dialog med dessa tredjeländers parlament. Parlamentet understryker behovet av att förbättra de arbetsmetoder som används av Europaparlamentets valobservatörsdelegationer och att vara noga med att utöka såväl parlamentsledamöternas som personalens färdigheter.

Dialoger och samråd om mänskliga rättigheter med tredjeländer

| 45. | Europaparlamentet betonar att även om deltagande i en strukturerad dialog om mänskliga rättigheter välkomnas, används det ofta som en förevändning för att undvika diskussioner om dessa frågor på högre politiska nivåer, däribland vid toppmöten med partnerländer. Parlamentet uppmanar alla EU-institutioner, medlemsstater och deras ambassader att göra större ansträngningar för att införliva dessa dialoger i alla EU:s yttre åtgärder i tredjeländer. Parlamentet betonar behovet av öppenhet och genuina samråd på förhand med organisationer i det civila samhället, liksom avrapportering efter dialogerna för att rapportera om resultaten av dessa. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar att även om deltagande i en strukturerad dialog om mänskliga rättigheter välkomnas, används det ofta som en förevändning för att undvika diskussioner om dessa frågor på högre politiska nivåer, däribland vid toppmöten med partnerländer. Parlamentet uppmanar alla EU-institutioner, medlemsstater och deras ambassader att göra större ansträngningar för att införliva dessa dialoger i alla EU:s yttre åtgärder i tredjeländer. Parlamentet betonar behovet av öppenhet och genuina samråd på förhand med organisationer i det civila samhället, liksom avrapportering efter dialogerna för att rapportera om resultaten av dessa.

| 46. | Europaparlamentet uttrycker därför sin besvikelse över bristen på framsteg i flera dialoger om mänskliga rättigheter (som nu uppgår till över fyrtio) och noterar åsikten hos somliga att EU:s samråd om mänskliga rättigheter instrumentaliseras och har blivit en process snarare än ett medel för att nå mätbara och påtagliga resultat. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uttrycker därför sin besvikelse över bristen på framsteg i flera dialoger om mänskliga rättigheter (som nu uppgår till över fyrtio) och noterar åsikten hos somliga att EU:s samråd om mänskliga rättigheter instrumentaliseras och har blivit en process snarare än ett medel för att nå mätbara och påtagliga resultat.

| 47. | Europaparlamentet beklagar att de bedömningar efter dialog eller samråd som gjorts inte har lett till utveckling av tydliga resultatindikatorer eller riktmärken. Parlamentet kräver att mål ställs upp före, och utvärderas omedelbart efter, varje dialog eller samråd på ett öppet sätt och tillsammans med så många intressenter som möjligt. Parlamentet betonar att slutsatserna av dessa utvärderingar måste användas under toppmöten och vid andra kontakter mellan EU och dess partner, och prägla EU:s och medlemsstaternas åtgärder i andra bi- och multilaterala sammanhang. Parlamentet anser att man särskilt måste beakta dessa indikatorer för att säkerställa effektiviteten hos demokrati- och människorättsklausuler i alla EU:s avtal, oavsett vad de avser. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet beklagar att de bedömningar efter dialog eller samråd som gjorts inte har lett till utveckling av tydliga resultatindikatorer eller riktmärken. Parlamentet kräver att mål ställs upp före, och utvärderas omedelbart efter, varje dialog eller samråd på ett öppet sätt och tillsammans med så många intressenter som möjligt. Parlamentet betonar att slutsatserna av dessa utvärderingar måste användas under toppmöten och vid andra kontakter mellan EU och dess partner, och prägla EU:s och medlemsstaternas åtgärder i andra bi- och multilaterala sammanhang. Parlamentet anser att man särskilt måste beakta dessa indikatorer för att säkerställa effektiviteten hos demokrati- och människorättsklausuler i alla EU:s avtal, oavsett vad de avser.

| 48. | Europaparlamentet betonar vikten och det trängande behovet av en förbättring av formerna för och innehållet i dessa dialoger i samråd med det civila samhället. Parlamentet upprepar att en förutsättning för att dialoger ska kunna vara konstruktiva och ha verklig betydelse på plats är att de kompletteras med konkreta åtgärder som tar hänsyn till EU:s målsättningar och riktlinjer för dialoger om mänskliga rättigheter med tredjeländer, och att korrigeringsåtgärder genomförs. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet betonar vikten och det trängande behovet av en förbättring av formerna för och innehållet i dessa dialoger i samråd med det civila samhället. Parlamentet upprepar att en förutsättning för att dialoger ska kunna vara konstruktiva och ha verklig betydelse på plats är att de kompletteras med konkreta åtgärder som tar hänsyn till EU:s målsättningar och riktlinjer för dialoger om mänskliga rättigheter med tredjeländer, och att korrigeringsåtgärder genomförs.

| 49. | Europaparlamentet erinrar om att EU bör använda dessa dialoger som ett instrument för att ta upp individuella fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna i tredjeländer, såsom fall gällande politiska fångar och internerade, till exempel i Vietnam eller Kina, som fängslats för att på ett fredligt sätt ha utövat sina grundläggande rättigheter, såsom yttrandefrihet, mötes- och föreningsfrihet samt religionsfrihet. Parlamentet uppmanar dessutom EU att regelbundet använda sig av denna möjlighet och göra uppföljningar av gensvaret på de individuella fall man har tagit upp, övervaka dessa fall och på nära håll samordna med berörda människorättsorganisationer och med andra länder som för dialoger om mänskliga rättigheter med landet i fråga. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet erinrar om att EU bör använda dessa dialoger som ett instrument för att ta upp individuella fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna i tredjeländer, såsom fall gällande politiska fångar och internerade, till exempel i Vietnam eller Kina, som fängslats för att på ett fredligt sätt ha utövat sina grundläggande rättigheter, såsom yttrandefrihet, mötes- och föreningsfrihet samt religionsfrihet. Parlamentet uppmanar dessutom EU att regelbundet använda sig av denna möjlighet och göra uppföljningar av gensvaret på de individuella fall man har tagit upp, övervaka dessa fall och på nära håll samordna med berörda människorättsorganisationer och med andra länder som för dialoger om mänskliga rättigheter med landet i fråga.

| 50. | Europaparlamentet beklagar att endast ett begränsat antal utvärderingar har genomförts och detta oregelbundet, trots att det i riktlinjerna stadgas att dialogerna helst ”bör utvärderas en gång vartannat år”. Parlamentet beklagar djupt att Europaparlamentet hittills inte systematiskt har deltagit i utvärderingarna, däribland de som avsett Ryssland och Kina. Parlamentet kräver att Europaparlamentets tillträde till dessa utvärderingar ska formaliseras och begär en garanti för att denna process kommer att utföras med största möjliga öppenhet och insyn. Parlamentet erinrar om att det i riktlinjerna om mänskliga rättigheter anges att det civila samhället ska delta i denna utvärderingsprocess, och anser att genomförandet av detta åtagande förutsätter att en konkret mekanism införs i detta syfte. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet beklagar att endast ett begränsat antal utvärderingar har genomförts och detta oregelbundet, trots att det i riktlinjerna stadgas att dialogerna helst ”bör utvärderas en gång vartannat år”. Parlamentet beklagar djupt att Europaparlamentet hittills inte systematiskt har deltagit i utvärderingarna, däribland de som avsett Ryssland och Kina. Parlamentet kräver att Europaparlamentets tillträde till dessa utvärderingar ska formaliseras och begär en garanti för att denna process kommer att utföras med största möjliga öppenhet och insyn. Parlamentet erinrar om att det i riktlinjerna om mänskliga rättigheter anges att det civila samhället ska delta i denna utvärderingsprocess, och anser att genomförandet av detta åtagande förutsätter att en konkret mekanism införs i detta syfte.

| 51. | Europaparlamentet uttrycker sin stora oro över situationen i Mali efter statskuppen den 22 mars 2012 och eftersom landet står inför den värsta humanitära krisen på 20 år på grund av problem med livsmedelsförsörjningen för omkring tre miljoner människor och flyktingströmmar till följd av konflikterna i de norra delarna av landet. Parlamentet uppmanar till att ytterligare humanitärt stöd från EU frigörs för att avhjälpa denna situation. Parlamentet anser dessutom att EU och medlemsstaterna måste stödja en fredlig lösning på konflikten, utgående från skydd av befolkningen, utan utländsk inblandning i landets politiska angelägenheter. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uttrycker sin stora oro över situationen i Mali efter statskuppen den 22 mars 2012 och eftersom landet står inför den värsta humanitära krisen på 20 år på grund av problem med livsmedelsförsörjningen för omkring tre miljoner människor och flyktingströmmar till följd av konflikterna i de norra delarna av landet. Parlamentet uppmanar till att ytterligare humanitärt stöd från EU frigörs för att avhjälpa denna situation. Parlamentet anser dessutom att EU och medlemsstaterna måste stödja en fredlig lösning på konflikten, utgående från skydd av befolkningen, utan utländsk inblandning i landets politiska angelägenheter.

| 52. | Europaparlamentet upprepar att kvinnors rättigheter bör vara en viktig del av EU:s dialoger om de mänskliga rättigheterna och EU:s politiska dialoger med tredjeländer med vilka samarbets- eller associeringsavtal har ingåtts, i linje med klausulerna om mänskliga rättigheter i dessa avtal. Parlamentet upprepar att kvinnors medverkan vid fredliga övergångar – både runt förhandlingsbordet och i det aktiva arbetet – bör bli större. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att vidta alla åtgärder som är lämpliga i fall av eventuella brott mot dessa bestämmelser. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet upprepar att kvinnors rättigheter bör vara en viktig del av EU:s dialoger om de mänskliga rättigheterna och EU:s politiska dialoger med tredjeländer med vilka samarbets- eller associeringsavtal har ingåtts, i linje med klausulerna om mänskliga rättigheter i dessa avtal. Parlamentet upprepar att kvinnors medverkan vid fredliga övergångar – både runt förhandlingsbordet och i det aktiva arbetet – bör bli större. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att vidta alla åtgärder som är lämpliga i fall av eventuella brott mot dessa bestämmelser.

| 53. | Europaparlamentet beklagar att Mikhail Chodorkovskij, trots alla uppmaningar från parlamentet och andra internationella institutioner, dömdes i sin andra politiskt och administrativt motiverade rättegång i Ryssland, som inte uppfyllde principerna för ett rättvist och oberoende rättsväsende, och som därmed grovt kränkte de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet beklagar att Mikhail Chodorkovskij, trots alla uppmaningar från parlamentet och andra internationella institutioner, dömdes i sin andra politiskt och administrativt motiverade rättegång i Ryssland, som inte uppfyllde principerna för ett rättvist och oberoende rättsväsende, och som därmed grovt kränkte de mänskliga rättigheterna.

Klausuler om mänskliga rättigheter och demokrati

| 54. | Europaparlamentet kräver att tydligt formulerade bindande klausuler om mänskliga rättigheter och demokrati utan undantag ska införlivas i alla avtalsförhållanden med tredjeländer, både i fråga om industri- och utvecklingsländer, samt i sektorsavtal, handelsavtal och avtal om tekniskt eller finansiellt stöd. Parlamentet uppmanar kommissionen att garantera en striktare tillämpning av dessa klausuler. Parlamentet upprepar behovet av att utarbeta en enda katalog med riktmärken för mänskliga rättigheter och demokrati som har en beskrivande funktion och som ska användas i utvärderingssyfte. Denna katalog ska erkännas av alla EU:s institutioner. Parlamentet föreslår att genomförandet av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och andra viktiga internationella människorättskonventioner kan utgöra ett betydande inslag i sådana riktmärken för mänskliga rättigheter och demokrati. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet kräver att tydligt formulerade bindande klausuler om mänskliga rättigheter och demokrati utan undantag ska införlivas i alla avtalsförhållanden med tredjeländer, både i fråga om industri- och utvecklingsländer, samt i sektorsavtal, handelsavtal och avtal om tekniskt eller finansiellt stöd. Parlamentet uppmanar kommissionen att garantera en striktare tillämpning av dessa klausuler. Parlamentet upprepar behovet av att utarbeta en enda katalog med riktmärken för mänskliga rättigheter och demokrati som har en beskrivande funktion och som ska användas i utvärderingssyfte. Denna katalog ska erkännas av alla EU:s institutioner. Parlamentet föreslår att genomförandet av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och andra viktiga internationella människorättskonventioner kan utgöra ett betydande inslag i sådana riktmärken för mänskliga rättigheter och demokrati.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte tveka att använda mekanismen för tillfälligt upphävande av permanenta avtal närhelst de gängse människorättsklausulerna vid upprepade tillfällen kränks. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte tveka att använda mekanismen för tillfälligt upphävande av permanenta avtal närhelst de gängse människorättsklausulerna vid upprepade tillfällen kränks.

| 56. | Europaparlamentet betonar att tillämpningen av klausulen i dess nuvarande utformning i de frihandelsavtal som snart ska läggas fram för parlamentet utgör ett tillfälle för parlamentet att självt utforska potentialen för att införa riktmärken för mänskliga rättigheter före ratificering, i syfte att göra konkreta och verkliga framsteg i fråga om respekten för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar åter kommissionen att utarbeta en ny ”modellklausul” som hänför sig till parternas internationella förpliktelser och omfattar ett samrådsförfarande med beskrivning av de politiska och rättsliga mekanismer som ska användas vid begäran om att avbryta ett samarbete på grund av upprepade eller systematiska kränkningar av mänskliga rättigheter i strid med folkrätten. Parlamentet anser att den kontrollmekanism som parlamentet har begärt för klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati är det enda sättet att garantera ett verkligt genomförande av sådana klausuler, och att den bör ses som en förebyggande och varnande mekanism som etablerar en dialog mellan EU och partnerlandet och som bör följas upp med en övervakningsmekanism. Parlamentet rekommenderar att ett tydligt och successivt system för påföljder utarbetas, utan att detta påverkar huruvida samarbetet slutligen avbryts. Parlamentet insisterar på att parlamentet fattar beslut tillsammans med kommissionen och rådet i detta avseende. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet betonar att tillämpningen av klausulen i dess nuvarande utformning i de frihandelsavtal som snart ska läggas fram för parlamentet utgör ett tillfälle för parlamentet att självt utforska potentialen för att införa riktmärken för mänskliga rättigheter före ratificering, i syfte att göra konkreta och verkliga framsteg i fråga om respekten för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar åter kommissionen att utarbeta en ny ”modellklausul” som hänför sig till parternas internationella förpliktelser och omfattar ett samrådsförfarande med beskrivning av de politiska och rättsliga mekanismer som ska användas vid begäran om att avbryta ett samarbete på grund av upprepade eller systematiska kränkningar av mänskliga rättigheter i strid med folkrätten. Parlamentet anser att den kontrollmekanism som parlamentet har begärt för klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati är det enda sättet att garantera ett verkligt genomförande av sådana klausuler, och att den bör ses som en förebyggande och varnande mekanism som etablerar en dialog mellan EU och partnerlandet och som bör följas upp med en övervakningsmekanism. Parlamentet rekommenderar att ett tydligt och successivt system för påföljder utarbetas, utan att detta påverkar huruvida samarbetet slutligen avbryts. Parlamentet insisterar på att parlamentet fattar beslut tillsammans med kommissionen och rådet i detta avseende.

| 57. | Europaparlamentet betonar behovet av att garantera en effektiv övervakning av genomförandet av åtaganden i fråga om respekt för och främjande av mänskliga rättigheter och demokratiska principer. Parlamentet uppmanar till användning av konsekvensanalyser om mänskliga rättigheter och demokrati utöver de befintliga konsekvensanalyserna om hållbar utveckling, och begär att de resulterande bedömningarna och slutsatserna beaktas vid förhandlingarna och införlivas i de slutliga avtalen. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet betonar behovet av att garantera en effektiv övervakning av genomförandet av åtaganden i fråga om respekt för och främjande av mänskliga rättigheter och demokratiska principer. Parlamentet uppmanar till användning av konsekvensanalyser om mänskliga rättigheter och demokrati utöver de befintliga konsekvensanalyserna om hållbar utveckling, och begär att de resulterande bedömningarna och slutsatserna beaktas vid förhandlingarna och införlivas i de slutliga avtalen.

| 58. | Europaparlamentet föreslår att objektiva indikatorer och kriterier ska användas i konsekvensanalyserna av mänskliga rättigheter och i utvärderingen av dem. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet föreslår att objektiva indikatorer och kriterier ska användas i konsekvensanalyserna av mänskliga rättigheter och i utvärderingen av dem.

Handel och mänskliga rättigheter

| 59. | Europaparlamentet förväntar sig att alla framtida frihandelsavtal ska innehålla ett omfattande kapitel om mänskliga rättigheter, utöver kapitlen om sociala frågor och miljö, och beklagar i samband med de redan pågående förhandlingarna att vissa partner har motsatt sig denna princip, däribland Indien och Kanada. Parlamentet kräver att kapitlet om hållbar utveckling i avtalen ska stärkas genom införlivande av ett förfarande för att inge klagomål som är öppet för arbetsmarknadens parter och det civila samhället samt genom inrättande av ett oberoende organ som kan lösa relevanta tvister och möjligheten att tillämpa en tvistlösningsmekanism som omfattar böter och upphävande av handelsförmåner vid allvarliga överträdelser av de relevanta miljö- och arbetsnormerna, liknande mekanismerna för bestämmelserna om marknadstillträde. Parlamentet betonar att övervaknings- och kontrollmekanismerna i Allmänna preferenssystemet Plus (GSP+) bör stärkas ytterligare. Parlamentet kräver att målsättningarna för socialt ansvar för europeiska företag som verkar i institutionellt svaga länder ska vara bindande. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet förväntar sig att alla framtida frihandelsavtal ska innehålla ett omfattande kapitel om mänskliga rättigheter, utöver kapitlen om sociala frågor och miljö, och beklagar i samband med de redan pågående förhandlingarna att vissa partner har motsatt sig denna princip, däribland Indien och Kanada. Parlamentet kräver att kapitlet om hållbar utveckling i avtalen ska stärkas genom införlivande av ett förfarande för att inge klagomål som är öppet för arbetsmarknadens parter och det civila samhället samt genom inrättande av ett oberoende organ som kan lösa relevanta tvister och möjligheten att tillämpa en tvistlösningsmekanism som omfattar böter och upphävande av handelsförmåner vid allvarliga överträdelser av de relevanta miljö- och arbetsnormerna, liknande mekanismerna för bestämmelserna om marknadstillträde. Parlamentet betonar att övervaknings- och kontrollmekanismerna i Allmänna preferenssystemet Plus (GSP+) bör stärkas ytterligare. Parlamentet kräver att målsättningarna för socialt ansvar för europeiska företag som verkar i institutionellt svaga länder ska vara bindande.

Den europeiska grannskapspolitiken

| 60. | Europaparlamentet anser att den arabiska våren har visat hur otillräcklig EU:s politik hittills har varit när det gäller att effektivt stödja befolkningens starka längtan efter demokrati, respekt för grundläggande friheter, rättvisa och ansvarsfullt och representativt styre i länder där detta saknas. Parlamentet välkomnar därför de gemensamma meddelandena från kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten om ”Ny respons för ett grannskap i förändring”, som bland annat ger uttryck för behovet att inrätta den europeiska demokratifonden, och ”Ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet”, och strategin med gemensamma åtaganden och ömsesidigt ansvar när det gäller allmängiltigheten hos mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen, starkare incitamentbaserad villkorlighet, politisk differentiering, ett fördjupat multilateralt och lokalt samarbete samt principen om större deltagande för det civila samhället. Parlamentet framhåller att den arabiska våren blir en paradox om den utvecklas i en riktning som förvägrar kvinnor, människorättsförsvarare, religiösa minoriteter och andra samhällsgrupper i dessa länder deras grundläggande mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet anser att den arabiska våren har visat hur otillräcklig EU:s politik hittills har varit när det gäller att effektivt stödja befolkningens starka längtan efter demokrati, respekt för grundläggande friheter, rättvisa och ansvarsfullt och representativt styre i länder där detta saknas. Parlamentet välkomnar därför de gemensamma meddelandena från kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten om ”Ny respons för ett grannskap i förändring”, som bland annat ger uttryck för behovet att inrätta den europeiska demokratifonden, och ”Ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet”, och strategin med gemensamma åtaganden och ömsesidigt ansvar när det gäller allmängiltigheten hos mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen, starkare incitamentbaserad villkorlighet, politisk differentiering, ett fördjupat multilateralt och lokalt samarbete samt principen om större deltagande för det civila samhället. Parlamentet framhåller att den arabiska våren blir en paradox om den utvecklas i en riktning som förvägrar kvinnor, människorättsförsvarare, religiösa minoriteter och andra samhällsgrupper i dessa länder deras grundläggande mänskliga rättigheter.

| 61. | Europaparlamentet anser att inhemska icke-statliga organisationer och organiserade medborgare alltsedan den arabiska vårens början spelar en avgörande roll när det gäller att mobilisera människor och främja deras deltagande i samhällslivet, i syfte att informera människor om deras rättigheter och ge dem mod och möjligheter att förstå och ta till sig demokrati. Parlamentet betonar att de politiska prioriteringarna för framtida reformer bör grundas på samråd med inhemska icke-statliga organisationer och förkämpar för medborgerliga rättigheter. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet anser att inhemska icke-statliga organisationer och organiserade medborgare alltsedan den arabiska vårens början spelar en avgörande roll när det gäller att mobilisera människor och främja deras deltagande i samhällslivet, i syfte att informera människor om deras rättigheter och ge dem mod och möjligheter att förstå och ta till sig demokrati. Parlamentet betonar att de politiska prioriteringarna för framtida reformer bör grundas på samråd med inhemska icke-statliga organisationer och förkämpar för medborgerliga rättigheter.

| 62. | Europaparlamentet betonar behovet av att stödja demokratiska rörelser även i det östliga grannskapet, och välkomnar grannskapspolitikens nya inriktning som syftar till att i högre grad stödja partner som strävar efter att bygga en djupgående och hållbar demokrati och en inkluderande ekonomisk utveckling samt stärka den europeiska grannskapspolitikens båda regionala dimensioner. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet betonar behovet av att stödja demokratiska rörelser även i det östliga grannskapet, och välkomnar grannskapspolitikens nya inriktning som syftar till att i högre grad stödja partner som strävar efter att bygga en djupgående och hållbar demokrati och en inkluderande ekonomisk utveckling samt stärka den europeiska grannskapspolitikens båda regionala dimensioner.

| 63. | Europaparlamentet stöder en resultatbaserad strategi som bygger på principen ”mer för mer” i linje med den nya visionen för den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet insisterar på att differentieringen bör baseras på tydligt definierade kriterier och regelbundet övervakade riktmärken, och föreslår att de riktmärken som fastställs i meddelandena betraktas som mål som ska kompletteras av mer specifika, mätbara, uppnåeliga och tidsbundna riktmärken. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att utforma tydliga och lämpliga metoder för att bedöma i vilken mån de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken respekterar och främjar demokrati och mänskliga rättigheter, att regelbundet lämna rapporter som underlag för anslag av medel enligt principen ”mer för mer” samt att inkludera dessa utvärderingar i de årliga framstegsrapporterna. Parlamentet betonar att medel, som på grund av negativ bedömning inte kan delas ut eller överföras, bör omfördelas till andra projekt som bedrivs i den europeiska grannskapspolitikens partnerländer, inom både den södra och den östra dimensionen. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet stöder en resultatbaserad strategi som bygger på principen ”mer för mer” i linje med den nya visionen för den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet insisterar på att differentieringen bör baseras på tydligt definierade kriterier och regelbundet övervakade riktmärken, och föreslår att de riktmärken som fastställs i meddelandena betraktas som mål som ska kompletteras av mer specifika, mätbara, uppnåeliga och tidsbundna riktmärken. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att utforma tydliga och lämpliga metoder för att bedöma i vilken mån de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken respekterar och främjar demokrati och mänskliga rättigheter, att regelbundet lämna rapporter som underlag för anslag av medel enligt principen ”mer för mer” samt att inkludera dessa utvärderingar i de årliga framstegsrapporterna. Parlamentet betonar att medel, som på grund av negativ bedömning inte kan delas ut eller överföras, bör omfördelas till andra projekt som bedrivs i den europeiska grannskapspolitikens partnerländer, inom både den södra och den östra dimensionen.

| 64. | Europaparlamentet framhåller hur oerhört viktigt det är att det civila samhället aktivt deltar i och bidrar till styrningsprocesser och samhällsomvandlingar. Parlamentet bekräftar behovet av att inkludera företrädare för kvinno- och minoritetsgrupper i dessa processer. Parlamentet ger sitt fulla stöd till ett utvidgat arbete med det civila samhället i dessa processer, såväl genom en utökad uppsökande verksamhet som genom ett noggrannare beaktande av det civila samhällets synpunkter i samband med politikens utformning. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang alla de EU-program som syftar till att utbilda unga yrkesmänniskor och förenkla utbytesprogrammen för studerande tredjelandsmedborgare, eftersom dessa effektivt bidrar till att utveckla det civila samhället. Parlamentet understryker behovet av ett oberoende strukturellt och ekonomiskt stöd till det civila samhället. Parlamentet anser att lokala och internationella företrädare för det civila samhället på samma sätt som vid den universella periodiska granskningen inom FN:s råd för mänskliga rättigheter bör engageras i kommissionens framstegsrapporter om den europeiska grannskapspolitiken genom att separat lägga fram sin egen bedömning som ska bifogas rapporterna. Parlamentet välkomnar arbetet för att upprätta faciliteten för det civila samhället och den europeiska demokratifonden, och förespråkar att de ges ett betydande anslag i den kommande fleråriga budgetramen. Parlamentet insisterar på att det civila samhället i framtiden engageras så att det på ett direkt sätt kan bidra genom en institutionaliserad övervakningsmekanism för det civila samhället. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet framhåller hur oerhört viktigt det är att det civila samhället aktivt deltar i och bidrar till styrningsprocesser och samhällsomvandlingar. Parlamentet bekräftar behovet av att inkludera företrädare för kvinno- och minoritetsgrupper i dessa processer. Parlamentet ger sitt fulla stöd till ett utvidgat arbete med det civila samhället i dessa processer, såväl genom en utökad uppsökande verksamhet som genom ett noggrannare beaktande av det civila samhällets synpunkter i samband med politikens utformning. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang alla de EU-program som syftar till att utbilda unga yrkesmänniskor och förenkla utbytesprogrammen för studerande tredjelandsmedborgare, eftersom dessa effektivt bidrar till att utveckla det civila samhället. Parlamentet understryker behovet av ett oberoende strukturellt och ekonomiskt stöd till det civila samhället. Parlamentet anser att lokala och internationella företrädare för det civila samhället på samma sätt som vid den universella periodiska granskningen inom FN:s råd för mänskliga rättigheter bör engageras i kommissionens framstegsrapporter om den europeiska grannskapspolitiken genom att separat lägga fram sin egen bedömning som ska bifogas rapporterna. Parlamentet välkomnar arbetet för att upprätta faciliteten för det civila samhället och den europeiska demokratifonden, och förespråkar att de ges ett betydande anslag i den kommande fleråriga budgetramen. Parlamentet insisterar på att det civila samhället i framtiden engageras så att det på ett direkt sätt kan bidra genom en institutionaliserad övervakningsmekanism för det civila samhället.

| 65. | Europaparlamentet är djupt oroat över att fyra partnerländer inom den europeiska grannskapspolitiken inte har undertecknat det fakultativa protokollet till FN:s konvention mot tortyr, att elva länder inte har ratificerat det och att ytterligare fjorton länder inte har utarbetat de nationella förebyggande åtgärder som krävs. Parlamentet kräver att EU vidtar brådskande åtgärder för att komma till rätta med detta. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet är djupt oroat över att fyra partnerländer inom den europeiska grannskapspolitiken inte har undertecknat det fakultativa protokollet till FN:s konvention mot tortyr, att elva länder inte har ratificerat det och att ytterligare fjorton länder inte har utarbetat de nationella förebyggande åtgärder som krävs. Parlamentet kräver att EU vidtar brådskande åtgärder för att komma till rätta med detta.

| 66. | Europaparlamentet anser att främjandet av och stödet för icke-våld avspeglar en internationell värdering som är ett lämpligt sätt att inifrån skydda och främja mänskliga rättigheter, särskilt med tanke på att icke-våldsmetoden erbjuder ett effektivt resultat vad beträffar förebyggande av konflikter och stöd för demokrati, rättsstatsprincipen och det civila samhället över hela världen. Parlamentet föreslår att icke-våldsprincipen ges en central roll med politisk tyngd i Europeiska unionens interna och externa politik, att stöd ges till sådana initiativ som kan upprätthålla och utveckla icke-våldsam och fredlig aktivism över hela världen, och att praktiskt bistånd sprids för att stödja aktivister och människorättsförsvarare som avstår från att bruka våld. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet anser att främjandet av och stödet för icke-våld avspeglar en internationell värdering som är ett lämpligt sätt att inifrån skydda och främja mänskliga rättigheter, särskilt med tanke på att icke-våldsmetoden erbjuder ett effektivt resultat vad beträffar förebyggande av konflikter och stöd för demokrati, rättsstatsprincipen och det civila samhället över hela världen. Parlamentet föreslår att icke-våldsprincipen ges en central roll med politisk tyngd i Europeiska unionens interna och externa politik, att stöd ges till sådana initiativ som kan upprätthålla och utveckla icke-våldsam och fredlig aktivism över hela världen, och att praktiskt bistånd sprids för att stödja aktivister och människorättsförsvarare som avstår från att bruka våld.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar åter vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att arbeta för en kraftfull gemensam EU-ståndpunkt om uppföljningen av undersökningsuppdraget om Gazakonflikten, med ett offentligt krav på att undersökningsuppdragets rekommendationer ska genomföras och ansvarsskyldighet utkrävas för alla brott mot folkrätten, oavsett vem förövaren påstås vara, genom oberoende, ojäviga, insynsvänliga och effektiva utredningar. Parlamentet anser att man inte kommer att kunna få till stånd någon verklig fredsprocess i Mellanöstern utan ansvarsskyldighet och rättvisa. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar åter vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att arbeta för en kraftfull gemensam EU-ståndpunkt om uppföljningen av undersökningsuppdraget om Gazakonflikten, med ett offentligt krav på att undersökningsuppdragets rekommendationer ska genomföras och ansvarsskyldighet utkrävas för alla brott mot folkrätten, oavsett vem förövaren påstås vara, genom oberoende, ojäviga, insynsvänliga och effektiva utredningar. Parlamentet anser att man inte kommer att kunna få till stånd någon verklig fredsprocess i Mellanöstern utan ansvarsskyldighet och rättvisa.

Yttre finansieringsinstrument, framför allt det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter

| 68. | Europaparlamentet konstaterar att det, trots EU:s tydliga politiska uttalanden till stöd för mänskliga rättigheter, har skett en urvattning i programplaneringen som innebär att utfästelser i fråga om mänskliga rättigheter försvinner från specifika instrument och från ländernas sektorsanslag. Parlamentet beklagar att mänskliga rättigheter och demokrati ibland enbart har införlivats i det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter i stället för att integreras i samtliga instrument. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet konstaterar att det, trots EU:s tydliga politiska uttalanden till stöd för mänskliga rättigheter, har skett en urvattning i programplaneringen som innebär att utfästelser i fråga om mänskliga rättigheter försvinner från specifika instrument och från ländernas sektorsanslag. Parlamentet beklagar att mänskliga rättigheter och demokrati ibland enbart har införlivats i det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter i stället för att integreras i samtliga instrument.

| 69. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om en agenda för förändring och dess betoning av att målen om utveckling, demokrati, mänskliga rättigheter, god samhällsstyrning och säkerhet är nära kopplade till varandra. Parlamentet välkomnar den ökade fokuseringen på partnerländernas åtaganden vid fastställandet av vilka instrument och metoder som ska användas på landsnivå. Parlamentet betonar samtidigt behovet av att avskaffa befintliga dubbla måttstockar och undvika att de uppstår i framtiden. Parlamentet välkomnar att denna politik har utmynnat i kommissionens meddelande om den framtida utformningen av budgetstödet från EU till tredjeländer, där det anges att allmänt budgetstöd endast kommer att tillhandahållas om partnerländerna förbinder sig att uppfylla de internationella normerna för mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att omvandla denna politiska ram till konkret, operativ, tidsbunden och mätbar verksamhet som integreras i olika samarbetsområden och åtföljs av den förstärkning av institutionella ramar och administrativ kapacitet som behövs. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om en agenda för förändring och dess betoning av att målen om utveckling, demokrati, mänskliga rättigheter, god samhällsstyrning och säkerhet är nära kopplade till varandra. Parlamentet välkomnar den ökade fokuseringen på partnerländernas åtaganden vid fastställandet av vilka instrument och metoder som ska användas på landsnivå. Parlamentet betonar samtidigt behovet av att avskaffa befintliga dubbla måttstockar och undvika att de uppstår i framtiden. Parlamentet välkomnar att denna politik har utmynnat i kommissionens meddelande om den framtida utformningen av budgetstödet från EU till tredjeländer, där det anges att allmänt budgetstöd endast kommer att tillhandahållas om partnerländerna förbinder sig att uppfylla de internationella normerna för mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att omvandla denna politiska ram till konkret, operativ, tidsbunden och mätbar verksamhet som integreras i olika samarbetsområden och åtföljs av den förstärkning av institutionella ramar och administrativ kapacitet som behövs.

| 70. | Europaparlamentet rekommenderar med kraft att det inom ramen för EU:s framtida utvecklingsinstrument särskilt fokuseras på tematiska program, eftersom de i synnerhet rör frågor om de mänskliga rättigheterna i syfte att främja ömsesidigt stärkande broar mellan utveckling och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet rekommenderar med kraft att det inom ramen för EU:s framtida utvecklingsinstrument särskilt fokuseras på tematiska program, eftersom de i synnerhet rör frågor om de mänskliga rättigheterna i syfte att främja ömsesidigt stärkande broar mellan utveckling och mänskliga rättigheter.

| 71. | Europaparlamentet konstaterar att det för att maximera samstämdheten och effektiviteten krävs ett strategiskt tillvägagångssätt för att kombinera olika geografiska och tematiska instrument i syfte att skydda och främja mänskliga rättigheter och att detta bör baseras på en grundlig analys av det lokala sammanhanget med avskaffande av befintliga dubbla måttstockar och undvikande av att nya uppstår. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang åtagandet i det gemensamma meddelandet av den 12 december 2011, ”Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder: Effektivare metoder”, som innebär att landstrategidokumenten om mänskliga rättigheter ska beaktas vid planering och genomförande av EU:s bistånd, och uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att utforma en mer detaljerad metod för att genomföra detta åtagande. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet konstaterar att det för att maximera samstämdheten och effektiviteten krävs ett strategiskt tillvägagångssätt för att kombinera olika geografiska och tematiska instrument i syfte att skydda och främja mänskliga rättigheter och att detta bör baseras på en grundlig analys av det lokala sammanhanget med avskaffande av befintliga dubbla måttstockar och undvikande av att nya uppstår. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang åtagandet i det gemensamma meddelandet av den 12 december 2011, ”Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder: Effektivare metoder”, som innebär att landstrategidokumenten om mänskliga rättigheter ska beaktas vid planering och genomförande av EU:s bistånd, och uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att utforma en mer detaljerad metod för att genomföra detta åtagande.

| 72. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om instrument för yttre åtgärder efter 2014, framför allt fokuseringen på behovet av att införa förenklade och flexibla förfaranden för beslutsfattande som möjliggör ett snabbare antagande av årliga genomförandeprogram och därmed av tillhandahållande av stöd. Parlamentet uppskattar de omfattande samråd som genomförs med det civila samhället och räknar med att slutdokumenten ska behandla de frågor som alla aktörer tagit upp. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om instrument för yttre åtgärder efter 2014, framför allt fokuseringen på behovet av att införa förenklade och flexibla förfaranden för beslutsfattande som möjliggör ett snabbare antagande av årliga genomförandeprogram och därmed av tillhandahållande av stöd. Parlamentet uppskattar de omfattande samråd som genomförs med det civila samhället och räknar med att slutdokumenten ska behandla de frågor som alla aktörer tagit upp.

| 73. | Europaparlamentet välkomnar den tydligare definitionen av målen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter och dess uppdaterade räckvidd som speglar den ökade fokuseringen på ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, tankefrihet, samvetsfrihet och religions- och trosfrihet samt demokratistöd. Parlamentet uppskattar den nya möjligheten att direkt bevilja anslag för att finansiera åtgärder under mycket svåra villkor eller situationer, eller att öka stödet för människorättsförsvarare och icke-registrerade organisationer. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet välkomnar den tydligare definitionen av målen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter och dess uppdaterade räckvidd som speglar den ökade fokuseringen på ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, tankefrihet, samvetsfrihet och religions- och trosfrihet samt demokratistöd. Parlamentet uppskattar den nya möjligheten att direkt bevilja anslag för att finansiera åtgärder under mycket svåra villkor eller situationer, eller att öka stödet för människorättsförsvarare och icke-registrerade organisationer.

| 74. | Europaparlamentet betonar att parlamentets företrädesrätt måste respekteras vid programplaneringen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter och andra instrument, med särskild inverkan på mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet anser därför bestämt att strategidokumenten för dessa instrument inte kan betraktas som genomförandeakter och måste antas i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 290 i EUF-fördraget om delegerade akter. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet betonar att parlamentets företrädesrätt måste respekteras vid programplaneringen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter och andra instrument, med särskild inverkan på mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet anser därför bestämt att strategidokumenten för dessa instrument inte kan betraktas som genomförandeakter och måste antas i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 290 i EUF-fördraget om delegerade akter.

Dödsstraff

| 75. | Europaparlamentet välkomnar det positiva resultatet av FN:s generalförsamlings resolution 65/206 av den 21 december 2010 om ett moratorium för användningen av dödsstraff, som tyder på ett växande globalt stöd för avskaffande och en ökad medvetenhet bland aktivister, domare, politiker och allmänhet. Parlamentet välkomnar vidare EU:s betydelsefulla roll i att få till stånd detta resultat. Parlamentet ser fram emot ett starkt partnerskap med medlemsstaterna och utrikestjänsten i fråga om generalförsamlingens resolution för 2012. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet välkomnar det positiva resultatet av FN:s generalförsamlings resolution 65/206 av den 21 december 2010 om ett moratorium för användningen av dödsstraff, som tyder på ett växande globalt stöd för avskaffande och en ökad medvetenhet bland aktivister, domare, politiker och allmänhet. Parlamentet välkomnar vidare EU:s betydelsefulla roll i att få till stånd detta resultat. Parlamentet ser fram emot ett starkt partnerskap med medlemsstaterna och utrikestjänsten i fråga om generalförsamlingens resolution för 2012.

| 76. | Europaparlamentet upprepar att EU under alla omständigheter är emot dödsstraff. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta att använda samarbete och diplomati i alla tänkbara forum i hela världen för att uppnå ett avskaffande av dödsstraffet, i linje med EU:s riktlinjer om dödsstraff, samt att säkerställa att rätten till en korrekt rättegång respekteras fullt ut för varje person som hotas av avrättning, utan användning av tortyr och annan misshandel för att tvinga fram bekännelser. Parlamentet uppmanar de länder där dödsstraffet, trots EU:s och andras ansträngningar, fortfarande tillämpas att respektera dömda personers grundläggande mänskliga rättigheter, inklusive bred tillgång till information om den dömdas situation, åtminstone för familjen och nära anhöriga, respekt för kvarlevorna och rätten till en hederlig begravning. Parlamentet fördömer de nyligen utförda avrättningarna i Vitryssland av Dmitrij Konovalov och Vladislav Kovoljov, och betonar att deras grundläggande rättigheter inte respekterades, eftersom avrättningarna genomfördes i hemlighet, utan familjernas vetskap och utan någon möjlighet för dem att återfå kvarlevorna för att begrava dem under hedervärda former. Parlamentet erinrar om att EU är den huvudsakliga givaren av stöd till organisationer i det civila samhället som kämpar mot dödsstraffet. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta se till att detta grymma och omänskliga straff förs upp som en prioriterad fråga inom EIDMR. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet upprepar att EU under alla omständigheter är emot dödsstraff. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta att använda samarbete och diplomati i alla tänkbara forum i hela världen för att uppnå ett avskaffande av dödsstraffet, i linje med EU:s riktlinjer om dödsstraff, samt att säkerställa att rätten till en korrekt rättegång respekteras fullt ut för varje person som hotas av avrättning, utan användning av tortyr och annan misshandel för att tvinga fram bekännelser. Parlamentet uppmanar de länder där dödsstraffet, trots EU:s och andras ansträngningar, fortfarande tillämpas att respektera dömda personers grundläggande mänskliga rättigheter, inklusive bred tillgång till information om den dömdas situation, åtminstone för familjen och nära anhöriga, respekt för kvarlevorna och rätten till en hederlig begravning. Parlamentet fördömer de nyligen utförda avrättningarna i Vitryssland av Dmitrij Konovalov och Vladislav Kovoljov, och betonar att deras grundläggande rättigheter inte respekterades, eftersom avrättningarna genomfördes i hemlighet, utan familjernas vetskap och utan någon möjlighet för dem att återfå kvarlevorna för att begrava dem under hedervärda former. Parlamentet erinrar om att EU är den huvudsakliga givaren av stöd till organisationer i det civila samhället som kämpar mot dödsstraffet. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta se till att detta grymma och omänskliga straff förs upp som en prioriterad fråga inom EIDMR.

| 77. | Europaparlamentet betonar vikten av att EU fortsätter att övervaka de sätt på vilka avrättningar genomförs i de länder som ännu tillämpar dödsstraffet, och av att EU stöder rättsliga och konstitutionella reformer i riktning mot ett fullständigt och totalt avskaffande. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet betonar vikten av att EU fortsätter att övervaka de sätt på vilka avrättningar genomförs i de länder som ännu tillämpar dödsstraffet, och av att EU stöder rättsliga och konstitutionella reformer i riktning mot ett fullständigt och totalt avskaffande.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, utrikestjänsten och kommissionen att ge vägledning för en omfattande politik om EU-medborgare som hotas med avrättning i tredjeländer, däribland tydliga mekanismer i fråga om identifiering, tillhandahållande av rättslig hjälp och rättsliga EU-åtgärder. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, utrikestjänsten och kommissionen att ge vägledning för en omfattande politik om EU-medborgare som hotas med avrättning i tredjeländer, däribland tydliga mekanismer i fråga om identifiering, tillhandahållande av rättslig hjälp och rättsliga EU-åtgärder.

| 79. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut av den 20 december 2011 att ändra förordning (EG) nr 1236/2005, och därigenom skärpa exportkontrollen för vissa droger som kan användas för avrättningar och utrustning som kan användas för tortyr. Parlamentet uppmanar kommissionen att gripa sig an återstående kryphål i förordningen genom att införa en generalklausul om slutanvändning som förbjuder export av alla droger som kan användas för tortyr eller avrättningar. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut av den 20 december 2011 att ändra förordning (EG) nr 1236/2005, och därigenom skärpa exportkontrollen för vissa droger som kan användas för avrättningar och utrustning som kan användas för tortyr. Parlamentet uppmanar kommissionen att gripa sig an återstående kryphål i förordningen genom att införa en generalklausul om slutanvändning som förbjuder export av alla droger som kan användas för tortyr eller avrättningar.

Vapenkontroll

| 80. | Europaparlamentet noterar att 60 procent av alla enskilda fall med kränkningar av de mänskliga rättigheterna, såväl inom ramen för som utanför väpnade konflikter, som har dokumenterats av Amnesty International har omfattat direkt användning av handeldvapen och lätta vapen. Parlamentet inser den särskilt allvarliga effekten av handeldvapen och lätta vapen på respekten för barns rättigheter och på barnens skydd mot våld. Parlamentet lovordar EU:s internationella ledarskap i och med dess antagande av en rättsligt bindande gemensam ståndpunkt om vapenexport 2008, men noterar behovet av ytterligare övervakning av dess genomförande på EU-nivå. Parlamentet uppmanar EU att visa ledarskap i processen för att nå fram till ett internationellt avtal om vapenhandel vid 2012 års FN-konferens och se till att man kommer överens om ett tydligt och rättsligt bindande avtal. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet noterar att 60 procent av alla enskilda fall med kränkningar av de mänskliga rättigheterna, såväl inom ramen för som utanför väpnade konflikter, som har dokumenterats av Amnesty International har omfattat direkt användning av handeldvapen och lätta vapen. Parlamentet inser den särskilt allvarliga effekten av handeldvapen och lätta vapen på respekten för barns rättigheter och på barnens skydd mot våld. Parlamentet lovordar EU:s internationella ledarskap i och med dess antagande av en rättsligt bindande gemensam ståndpunkt om vapenexport 2008, men noterar behovet av ytterligare övervakning av dess genomförande på EU-nivå. Parlamentet uppmanar EU att visa ledarskap i processen för att nå fram till ett internationellt avtal om vapenhandel vid 2012 års FN-konferens och se till att man kommer överens om ett tydligt och rättsligt bindande avtal.

| 81. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över utnyttjandet av barn som soldater. Parlamentet uppmanar till omedelbara åtgärder av EU för barnsoldaters avväpning, rehabilitering och återanpassning såsom ett viktigt inslag i EU:s politik för att stärka de mänskliga rättigheterna, skydda barn och ersätta våld med mekanismer för politisk konfliktlösning. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över utnyttjandet av barn som soldater. Parlamentet uppmanar till omedelbara åtgärder av EU för barnsoldaters avväpning, rehabilitering och återanpassning såsom ett viktigt inslag i EU:s politik för att stärka de mänskliga rättigheterna, skydda barn och ersätta våld med mekanismer för politisk konfliktlösning.

Tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning

| 82. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater som ännu inte har ratificerat det fakultativa protokollet till FN-konventionen mot tortyr att göra detta, för att öka samstämdheten mellan inrikes- och utrikespolitiken. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater som ännu inte har ratificerat det fakultativa protokollet till FN-konventionen mot tortyr att göra detta, för att öka samstämdheten mellan inrikes- och utrikespolitiken.

| 83. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater, vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att ingripa aktivt i frågan om fångars mänskliga rättigheter och att ta itu med överbefolkade fängelser i och utanför EU. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater, vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att ingripa aktivt i frågan om fångars mänskliga rättigheter och att ta itu med överbefolkade fängelser i och utanför EU.

| 84. | Europaparlamentet understryker vikten av att uppmärksamma könsspecifika former av tortyr och förnedrande former av behandling (inklusive kvinnlig könsstympning och våldtäkt) och insisterar på att EU:s koordinerade insatser för att motverka tortyr måste beakta könsaspekten på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet understryker vikten av att uppmärksamma könsspecifika former av tortyr och förnedrande former av behandling (inklusive kvinnlig könsstympning och våldtäkt) och insisterar på att EU:s koordinerade insatser för att motverka tortyr måste beakta könsaspekten på lämpligt sätt.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar återigen kommissionen att i rådets förordning (EG) nr 1236/2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, införa en klausul om ”slutanvändning i tortyrsyfte”, vilken skulle ge medlemsstaterna möjlighet att, utifrån tidigare upplysningar, licensbelägga och därmed vägra export av alla varor som löper en betydande risk att användas i detta syfte av sina avsedda slutanvändare. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet uppmanar återigen kommissionen att i rådets förordning (EG) nr 1236/2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, införa en klausul om ”slutanvändning i tortyrsyfte”, vilken skulle ge medlemsstaterna möjlighet att, utifrån tidigare upplysningar, licensbelägga och därmed vägra export av alla varor som löper en betydande risk att användas i detta syfte av sina avsedda slutanvändare.

| 86. | Europaparlamentet erinrar om det tragiska fallet med Sergej Magnitskij, som kämpade mot korruption bland högt uppsatta och som torterades till döds av offentliga tjänstemän. Parlamentet beklagar att fallet ännu är ouppklarat och att de som är skyldiga till Sergej Magnitskijs död inte har straffats. Parlamentet uppmanar de ryska rättsliga myndigheterna att återuppta utredningen och att namnge och straffa de skyldiga. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet erinrar om det tragiska fallet med Sergej Magnitskij, som kämpade mot korruption bland högt uppsatta och som torterades till döds av offentliga tjänstemän. Parlamentet beklagar att fallet ännu är ouppklarat och att de som är skyldiga till Sergej Magnitskijs död inte har straffats. Parlamentet uppmanar de ryska rättsliga myndigheterna att återuppta utredningen och att namnge och straffa de skyldiga.

Människorättsförsvarare

| 87. | Europaparlamentet välkomnar EU:s politiska åtagande att stödja människorättsförsvarare, som ett väletablerat inslag i EU:s politik för mänskliga rättigheter på de yttre förbindelsernas område, och de många positiva exemplen på hänvändelser, rättegångsövervakning, fängelsebesök och andra konkreta åtgärder som utförts av EU:s representationer och delegationer, såsom regelbundna, institutionaliserade möten med människorättsförsvarare, men hyser fortfarande oro över det bristfälliga genomförandet av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare i vissa tredjeländer. Parlamentet anser att vice ordföranden/den höga representanten bör rekommendera utökade åtgärder inom ramen för de uppdrag där genomförandet har varit påtagligt bristfälligt. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet välkomnar EU:s politiska åtagande att stödja människorättsförsvarare, som ett väletablerat inslag i EU:s politik för mänskliga rättigheter på de yttre förbindelsernas område, och de många positiva exemplen på hänvändelser, rättegångsövervakning, fängelsebesök och andra konkreta åtgärder som utförts av EU:s representationer och delegationer, såsom regelbundna, institutionaliserade möten med människorättsförsvarare, men hyser fortfarande oro över det bristfälliga genomförandet av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare i vissa tredjeländer. Parlamentet anser att vice ordföranden/den höga representanten bör rekommendera utökade åtgärder inom ramen för de uppdrag där genomförandet har varit påtagligt bristfälligt.

| 88. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stimulera EU:s uppdrag och delegationer att visa sitt stöd för och sin solidaritet med det arbete som utförs av människorättsförsvarare och deras organisationer genom regelbundna möten och proaktiva kontakter med dem, genom att ta hänsyn till deras synpunkter vid utformningen av landspecifika strategier för mänskliga rättigheter och demokrati samt genom regelbundna kontakter med Europaparlamentet. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stimulera EU:s uppdrag och delegationer att visa sitt stöd för och sin solidaritet med det arbete som utförs av människorättsförsvarare och deras organisationer genom regelbundna möten och proaktiva kontakter med dem, genom att ta hänsyn till deras synpunkter vid utformningen av landspecifika strategier för mänskliga rättigheter och demokrati samt genom regelbundna kontakter med Europaparlamentet.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar åter EU att systematiskt ta upp enskilda fall av människorättsförsvarare i de dialoger om mänskliga rättigheter som förs med sådana tredjeländer där man fortsätter att trakassera och angripa dem som försvarar mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet uppmanar åter EU att systematiskt ta upp enskilda fall av människorättsförsvarare i de dialoger om mänskliga rättigheter som förs med sådana tredjeländer där man fortsätter att trakassera och angripa dem som försvarar mänskliga rättigheter.

| 90. | Europaparlamentet betonar vikten av att kontakterna med det oberoende civila samhället följs upp på ett systematiskt sätt, samt av att människorättsförsvarare får en mer direkt och enkel tillgång till EU:s delegationer i tredjeländer. Parlamentet välkomnar utnämningen av kontaktpersoner för människorättsförsvarare vid delegationer och/eller på medlemsstaternas ambassader, och betonar att dessa bör vara erfarna tjänstemän med lämplig utbildning och att information om deras arbete bör spridas både internt och externt i så stor utsträckning som möjligt. Parlamentet välkomnar innerligt att vice ordföranden/den höga representanten har angett att hon under alla sina tjänsteresor till tredjeländer kommer att träffa människorättsförsvarare, och kräver att denna praxis ska följas av alla kommissionsledamöter med ansvar för yttre förbindelser och att rapporter om dessa kontakter ska göras tillgängligt för parlamentet. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet betonar vikten av att kontakterna med det oberoende civila samhället följs upp på ett systematiskt sätt, samt av att människorättsförsvarare får en mer direkt och enkel tillgång till EU:s delegationer i tredjeländer. Parlamentet välkomnar utnämningen av kontaktpersoner för människorättsförsvarare vid delegationer och/eller på medlemsstaternas ambassader, och betonar att dessa bör vara erfarna tjänstemän med lämplig utbildning och att information om deras arbete bör spridas både internt och externt i så stor utsträckning som möjligt. Parlamentet välkomnar innerligt att vice ordföranden/den höga representanten har angett att hon under alla sina tjänsteresor till tredjeländer kommer att träffa människorättsförsvarare, och kräver att denna praxis ska följas av alla kommissionsledamöter med ansvar för yttre förbindelser och att rapporter om dessa kontakter ska göras tillgängligt för parlamentet.

| 91. | Europaparlamentet erinrar om sin resolution av den 25 november 2010 om situationen i Västsahara. Parlamentet fördömer det fortsatta förtrycket av den västsahariska befolkningen i de ockuperade områdena och kräver respekt för deras grundläggande rättigheter, särskilt förenings-, yttrande- och mötesfriheten. Parlamentet kräver att 80 västsahariska politiska fångar ska friges, främst de 23 personer som sedan november 2010 sitter fängslade utan rättegång i Salé-fängelset sedan nedläggningen av Gdeim Izik-lägret. Parlamentet upprepar sitt krav på att en internationell mekanism ska införas för att övervaka människorättssituationen i Västsahara, och på en rättvis och varaktig lösning på konflikten, utgående från det västsahariska folkets rätt till självbestämmande i enlighet med FN:s resolutioner. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet erinrar om sin resolution av den 25 november 2010 om situationen i Västsahara. Parlamentet fördömer det fortsatta förtrycket av den västsahariska befolkningen i de ockuperade områdena och kräver respekt för deras grundläggande rättigheter, särskilt förenings-, yttrande- och mötesfriheten. Parlamentet kräver att 80 västsahariska politiska fångar ska friges, främst de 23 personer som sedan november 2010 sitter fängslade utan rättegång i Salé-fängelset sedan nedläggningen av Gdeim Izik-lägret. Parlamentet upprepar sitt krav på att en internationell mekanism ska införas för att övervaka människorättssituationen i Västsahara, och på en rättvis och varaktig lösning på konflikten, utgående från det västsahariska folkets rätt till självbestämmande i enlighet med FN:s resolutioner.

| 92. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på ett fördjupat interinstitutionellt samarbete i fråga om människorättsförsvarare. Parlamentet anser att EU:s handlingsförmåga och samstämdheten mellan de olika institutionernas åtgärder vid brådskande kriser för människorättsförsvarare skulle gynnas av ett gemensamt varningssystem baserat på kontaktpunkter, och uppmuntrar utrikestjänsten och kommissionen att tillsammans med Europaparlamentet utforska denna möjlighet vidare. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet upprepar sitt krav på ett fördjupat interinstitutionellt samarbete i fråga om människorättsförsvarare. Parlamentet anser att EU:s handlingsförmåga och samstämdheten mellan de olika institutionernas åtgärder vid brådskande kriser för människorättsförsvarare skulle gynnas av ett gemensamt varningssystem baserat på kontaktpunkter, och uppmuntrar utrikestjänsten och kommissionen att tillsammans med Europaparlamentet utforska denna möjlighet vidare.

| 93. | Europaparlamentet välkomnar parlamentets åtagande att stärka Sacharovnätverkets och Sacharovprisets roll, och betonar den viktiga roll som detta nätverk spelar i fråga om att bland annat få till stånd interinstitutionellt samarbete till stöd för människorättsförsvarare runtom i världen. Parlamentet uppmanar alla EU:s institutioner att visa mer engagemang och samarbetsvilja, och välkomnar i detta sammanhang hänvisningen till Sacharovpriset i årsrapporten om de mänskliga rättigheterna. Parlamentet upprepar emellertid sin uppmaning till rådet och kommissionen att hålla kontakt med Sacharovprisets kandidater och pristagare för att säkra en fortlöpande dialog om och övervakning av situationen för mänskliga rättigheter i deras respektive länder, att erbjuda skydd åt dem som aktivt förföljs samt att rapportera om detta till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet välkomnar parlamentets åtagande att stärka Sacharovnätverkets och Sacharovprisets roll, och betonar den viktiga roll som detta nätverk spelar i fråga om att bland annat få till stånd interinstitutionellt samarbete till stöd för människorättsförsvarare runtom i världen. Parlamentet uppmanar alla EU:s institutioner att visa mer engagemang och samarbetsvilja, och välkomnar i detta sammanhang hänvisningen till Sacharovpriset i årsrapporten om de mänskliga rättigheterna. Parlamentet upprepar emellertid sin uppmaning till rådet och kommissionen att hålla kontakt med Sacharovprisets kandidater och pristagare för att säkra en fortlöpande dialog om och övervakning av situationen för mänskliga rättigheter i deras respektive länder, att erbjuda skydd åt dem som aktivt förföljs samt att rapportera om detta till Europaparlamentet.

| 94. | Europaparlamentet åtar sig att mer systematiskt inkludera kvinnors rättigheter i sina egna debatter och resolutioner om mänskliga rättigheter samt att använda Sacharovnätverket, särskilt kvinnliga pristagare, för att främja kvinnors rättigheter i världen. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet åtar sig att mer systematiskt inkludera kvinnors rättigheter i sina egna debatter och resolutioner om mänskliga rättigheter samt att använda Sacharovnätverket, särskilt kvinnliga pristagare, för att främja kvinnors rättigheter i världen.

Kvinnor och mänskliga rättigheter

| 95. | Europaparlamentet framhåller kvinnors särskiljande roller, erfarenheter och bidrag i fråga om fred och säkerhet. Parlamentet fördömer användningen av sexuellt våld i länder som exempelvis Demokratiska republiken Kongo, och uppmanar till nolltolerans gentemot dess förövare, i synnerhet bland militär- och polisstyrkor inom ramen för EU:s uppdrag och verksamhet. Parlamentet betonar vikten av att offren garanteras tillgång till en multidisciplinär holistisk rehabiliteringstjänst som inbegriper alla nödvändiga kombinationer av medicinsk och psykologisk vård, liksom rättsliga, sociala, samhälleliga, yrkesinriktade och utbildningsmässiga tjänster samt tillfälligt ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet framhåller kvinnors särskiljande roller, erfarenheter och bidrag i fråga om fred och säkerhet. Parlamentet fördömer användningen av sexuellt våld i länder som exempelvis Demokratiska republiken Kongo, och uppmanar till nolltolerans gentemot dess förövare, i synnerhet bland militär- och polisstyrkor inom ramen för EU:s uppdrag och verksamhet. Parlamentet betonar vikten av att offren garanteras tillgång till en multidisciplinär holistisk rehabiliteringstjänst som inbegriper alla nödvändiga kombinationer av medicinsk och psykologisk vård, liksom rättsliga, sociala, samhälleliga, yrkesinriktade och utbildningsmässiga tjänster samt tillfälligt ekonomiskt stöd.

| 96. | Europaparlamentet välkomnar att EU är en föregångare med att genomföra FN:s säkerhetsråds resolution 1325 och tillhörande resolutioner. Parlamentet uppmanar rådet, kommissionen och utrikestjänsten att intensifiera insatserna för att överbrygga klyftan mellan politik och praktik, och uppmanar de medlemsstater som ännu inte har antagit nationella handlingsplaner att skyndsamt göra detta. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet välkomnar att EU är en föregångare med att genomföra FN:s säkerhetsråds resolution 1325 och tillhörande resolutioner. Parlamentet uppmanar rådet, kommissionen och utrikestjänsten att intensifiera insatserna för att överbrygga klyftan mellan politik och praktik, och uppmanar de medlemsstater som ännu inte har antagit nationella handlingsplaner att skyndsamt göra detta.

| 97. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av UN Women och uppmanar EU att ha ett nära samarbete med denna institution på internationell, regional och nationell nivå i syfte att hävda kvinnors rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att kvinnor i konfliktsituationer har rättvis tillgång till offentlig hälso- och sjukvård och får adekvat gynekologisk vård och förlossningsvård enligt Världshälsoorganisationens definitioner. Parlamentet betonar särskilt vikten av att främja hälsoutbildning och lämpliga program för sexuell och reproduktiv hälsa, vilka intar en framträdande plats i EU:s politik för utveckling och mänskliga rättigheter gentemot tredjeländer. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av UN Women och uppmanar EU att ha ett nära samarbete med denna institution på internationell, regional och nationell nivå i syfte att hävda kvinnors rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att kvinnor i konfliktsituationer har rättvis tillgång till offentlig hälso- och sjukvård och får adekvat gynekologisk vård och förlossningsvård enligt Världshälsoorganisationens definitioner. Parlamentet betonar särskilt vikten av att främja hälsoutbildning och lämpliga program för sexuell och reproduktiv hälsa, vilka intar en framträdande plats i EU:s politik för utveckling och mänskliga rättigheter gentemot tredjeländer.

| 98. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens kvinnostadga, som för fram jämställdhet mellan kvinnor och män både på EU-nivå och på internationell nivå, liksom EU:s handlingsplan för jämställdhet mellan kvinnor och män och kvinnors egenmakt i utvecklingssamarbetet för perioden 2010–2015, och manar till ytterligare ansträngningar för att uppnå millennieutvecklingsmålen om jämställdhet mellan kvinnor och män och mödrahälsa. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens kvinnostadga, som för fram jämställdhet mellan kvinnor och män både på EU-nivå och på internationell nivå, liksom EU:s handlingsplan för jämställdhet mellan kvinnor och män och kvinnors egenmakt i utvecklingssamarbetet för perioden 2010–2015, och manar till ytterligare ansträngningar för att uppnå millennieutvecklingsmålen om jämställdhet mellan kvinnor och män och mödrahälsa.

| 99. | Europaparlamentet hyser oro över att Egyptens högsta militärråd (SCAF) inte har gjort någon undersökning med anledning av rapporter om sexuella angrepp på kvinnliga protesterande, däribland så kallade ”jungfrutest” och dödshot mot kvinnliga protesterande. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet hyser oro över att Egyptens högsta militärråd (SCAF) inte har gjort någon undersökning med anledning av rapporter om sexuella angrepp på kvinnliga protesterande, däribland så kallade ”jungfrutest” och dödshot mot kvinnliga protesterande.

| 100. | Europaparlamentet välkomnar den betoning som vice ordföranden/den höga representanten har lagt på ökat medinflytande för kvinnor och uppmanar henne att institutionalisera EU:s interinstitutionella informella arbetsgrupp för kvinnor, fred och säkerhet genom att tillsätta en ordförande på heltid för gruppen, som även kommer att fungera som kontaktperson för jämställdhetsfrågor inom utrikestjänsten och anslå tillräckliga personalresurser och finansiella resurser till uppgiften. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet välkomnar den betoning som vice ordföranden/den höga representanten har lagt på ökat medinflytande för kvinnor och uppmanar henne att institutionalisera EU:s interinstitutionella informella arbetsgrupp för kvinnor, fred och säkerhet genom att tillsätta en ordförande på heltid för gruppen, som även kommer att fungera som kontaktperson för jämställdhetsfrågor inom utrikestjänsten och anslå tillräckliga personalresurser och finansiella resurser till uppgiften.

| 101. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att främja lika geografiska och jämnt könsfördelade möjligheter inom utrikestjänsten i enlighet med tjänsteföreskrifterna. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att föreslå kvinnliga högnivåkandidater till ledande befattningar vid uppdrag som sker inom ramen för utrikestjänsten och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Parlamentet välkomnar de framsteg som gjorts inom ramen för uppdrag inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken genom utnämningen av jämställdhetsrådgivare för nästan alla uppdrag och tillhandahållandet av utbildning i samband med uppdragen. Parlamentet uppmanar rådet att inkludera en hänvisning till FN:s säkerhetsråds resolution 1325 i rådets beslut om fastställande av uppdragsbeskrivningar. Parlamentet rekommenderar att medlemsstaterna ser till att all militär och utstationerad civil personal genomgår standardutbildning i fråga om jämställdhetsfrågor före uppdragen. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att främja lika geografiska och jämnt könsfördelade möjligheter inom utrikestjänsten i enlighet med tjänsteföreskrifterna. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att föreslå kvinnliga högnivåkandidater till ledande befattningar vid uppdrag som sker inom ramen för utrikestjänsten och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Parlamentet välkomnar de framsteg som gjorts inom ramen för uppdrag inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken genom utnämningen av jämställdhetsrådgivare för nästan alla uppdrag och tillhandahållandet av utbildning i samband med uppdragen. Parlamentet uppmanar rådet att inkludera en hänvisning till FN:s säkerhetsråds resolution 1325 i rådets beslut om fastställande av uppdragsbeskrivningar. Parlamentet rekommenderar att medlemsstaterna ser till att all militär och utstationerad civil personal genomgår standardutbildning i fråga om jämställdhetsfrågor före uppdragen.

| 102. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av Europarådets centrala konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet, som utgör en omfattande ram för att förebygga våld, skydda offer och avskaffa straffrihet, och uppmanar alla medlemsstater och EU att omgående underteckna och ratificera denna konvention. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av Europarådets centrala konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet, som utgör en omfattande ram för att förebygga våld, skydda offer och avskaffa straffrihet, och uppmanar alla medlemsstater och EU att omgående underteckna och ratificera denna konvention.

| 103. | Europaparlamentet fördömer starkt kvinnlig könsstympning som en anakronistisk metod och en barbarisk kränkning av kvinnors och flickors kroppsliga integritet, som måste bekämpas med lagstiftning som förbjuder metoden. Parlamentet förkastar bestämt alla hänvisningar till kulturella, traditionella eller religiösa traditioner som en mildrande faktor, och uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma dessa traditionella skadliga metoder i sin strategi för att bekämpa våld mot kvinnor. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att utforma en specifik uppsättning verktyg för denna fråga, som en del av sin strategi för genomförande av EU:s riktlinjer för barnens rättigheter och om våld mot kvinnor. Parlamentet gratulerar de afrikanska statscheferna till deras beslut vid Afrikanska unionens toppmöte i juli 2011 att stödja FN:s generalförsamlings resolution om ett världsomfattande förbud mot kvinnlig könsstympning. Parlamentet fördömer också grymma, inhumana och förnedrande behandlingar, såsom påtvingad abort och tvångssterilisering, och uppmanar till särskilda åtgärder för att motverka dem. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet fördömer starkt kvinnlig könsstympning som en anakronistisk metod och en barbarisk kränkning av kvinnors och flickors kroppsliga integritet, som måste bekämpas med lagstiftning som förbjuder metoden. Parlamentet förkastar bestämt alla hänvisningar till kulturella, traditionella eller religiösa traditioner som en mildrande faktor, och uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma dessa traditionella skadliga metoder i sin strategi för att bekämpa våld mot kvinnor. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att utforma en specifik uppsättning verktyg för denna fråga, som en del av sin strategi för genomförande av EU:s riktlinjer för barnens rättigheter och om våld mot kvinnor. Parlamentet gratulerar de afrikanska statscheferna till deras beslut vid Afrikanska unionens toppmöte i juli 2011 att stödja FN:s generalförsamlings resolution om ett världsomfattande förbud mot kvinnlig könsstympning. Parlamentet fördömer också grymma, inhumana och förnedrande behandlingar, såsom påtvingad abort och tvångssterilisering, och uppmanar till särskilda åtgärder för att motverka dem.

| 104. | Europaparlamentet fördömer starkt ”tvångsäktenskap” som en kränkning av de mänskliga rättigheterna enligt artikel 16 i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar rådet att införliva frågorna om ”tvångsäktenskap” och ”könsselektiv” abort i EU:s riktlinjer om våld mot kvinnor och flickor. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att ta fram metoder för uppgiftsinsamling om samt indikatorer för dessa fenomen och uppmuntrar utrikestjänsten att införliva dessa frågor i utvecklingen och genomförandet av landstrategierna om mänskliga rättigheter. Parlamentet begär i fråga om tvångsäktenskap att medlemsstaterna ska anta och hävda lagar som förbjuder tvångsäktenskap samt utveckla en gemensam definition, inrätta nationella handlingsplaner och utbyta god praxis. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet fördömer starkt ”tvångsäktenskap” som en kränkning av de mänskliga rättigheterna enligt artikel 16 i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar rådet att införliva frågorna om ”tvångsäktenskap” och ”könsselektiv” abort i EU:s riktlinjer om våld mot kvinnor och flickor. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att ta fram metoder för uppgiftsinsamling om samt indikatorer för dessa fenomen och uppmuntrar utrikestjänsten att införliva dessa frågor i utvecklingen och genomförandet av landstrategierna om mänskliga rättigheter. Parlamentet begär i fråga om tvångsäktenskap att medlemsstaterna ska anta och hävda lagar som förbjuder tvångsäktenskap samt utveckla en gemensam definition, inrätta nationella handlingsplaner och utbyta god praxis.

| 105. | Europaparlamentet erinrar om att den resolution som FN:s råd för mänskliga rättigheter antagit om mödrars förebyggbara dödlighet, sjukdomar och mänskliga rättigheter liksom millenniemålen återigen har bekräftat att tillgång till information, utbildning och hälsovård är grundläggande mänskliga rättigheter. Parlamentet betonar att EU därför bör spela en viktig roll för att se till att kvinnor inte dör under graviditeten. Parlamentet begär att handlingsprogrammet från Kairokonferensen ska genomföras i EU:s politik för mänskliga rättigheter och utveckling, för att främja jämställdhet samt kvinnors och barns rättigheter, däribland sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i detta sammanhang. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet erinrar om att den resolution som FN:s råd för mänskliga rättigheter antagit om mödrars förebyggbara dödlighet, sjukdomar och mänskliga rättigheter liksom millenniemålen återigen har bekräftat att tillgång till information, utbildning och hälsovård är grundläggande mänskliga rättigheter. Parlamentet betonar att EU därför bör spela en viktig roll för att se till att kvinnor inte dör under graviditeten. Parlamentet begär att handlingsprogrammet från Kairokonferensen ska genomföras i EU:s politik för mänskliga rättigheter och utveckling, för att främja jämställdhet samt kvinnors och barns rättigheter, däribland sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i detta sammanhang.

Mänskliga rättigheter, religionsfrihet och förföljelsen av kristna i världen

| 106. | Europaparlamentet fördömer med kraft varje förföljelse som bygger på religion eller tro. Parlamentet är fortsatt angeläget om att förverkliga religionsfrihet i alla delar av världen, som ett led i ökade ansträngningar från EU:s sida i dess bilaterala och multilaterala insatser. Parlamentet upprepar sin oro när det gäller full och fungerande respekt för religionsfriheten för alla religiösa minoriteter i ett antal tredjeländer. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen på nytt att snarast ta fram en uppsättning verktyg för främjande av rätten till religions- och trosfrihet inom ramen för EU:s utrikespolitik, däribland mekanismer för att identifiera överträdelser och de åtgärder som EU bör vidta i dessa fall, och att göra parlamentet, det civila samhällets organisationer och akademiker delaktiga i utarbetandet av dessa. Parlamentet välkomnar EU:s åtgärder i olika FN-forum mot intolerans och diskriminering på grundval av religion eller tro och dess orubbliga och väl avvägda ställningstagande mot resolutionerna om bekämpning av förtal av religion. Parlamentet vidhåller att mötesfrihet är en viktig aspekt på rätten till religions- och trosfrihet, och betonar att registrering av religiösa grupper inte bör vara en förutsättning för att man ska kunna utöva sin tro. Parlamentet uppmanar EU:s byrå för grundläggande rättigheter att förse parlamentet med korrekta och tillförlitliga uppgifter om kränkningar av religions- och trosfriheten i EU och att ge råd om hur dessa ska hanteras. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet fördömer med kraft varje förföljelse som bygger på religion eller tro. Parlamentet är fortsatt angeläget om att förverkliga religionsfrihet i alla delar av världen, som ett led i ökade ansträngningar från EU:s sida i dess bilaterala och multilaterala insatser. Parlamentet upprepar sin oro när det gäller full och fungerande respekt för religionsfriheten för alla religiösa minoriteter i ett antal tredjeländer. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen på nytt att snarast ta fram en uppsättning verktyg för främjande av rätten till religions- och trosfrihet inom ramen för EU:s utrikespolitik, däribland mekanismer för att identifiera överträdelser och de åtgärder som EU bör vidta i dessa fall, och att göra parlamentet, det civila samhällets organisationer och akademiker delaktiga i utarbetandet av dessa. Parlamentet välkomnar EU:s åtgärder i olika FN-forum mot intolerans och diskriminering på grundval av religion eller tro och dess orubbliga och väl avvägda ställningstagande mot resolutionerna om bekämpning av förtal av religion. Parlamentet vidhåller att mötesfrihet är en viktig aspekt på rätten till religions- och trosfrihet, och betonar att registrering av religiösa grupper inte bör vara en förutsättning för att man ska kunna utöva sin tro. Parlamentet uppmanar EU:s byrå för grundläggande rättigheter att förse parlamentet med korrekta och tillförlitliga uppgifter om kränkningar av religions- och trosfriheten i EU och att ge råd om hur dessa ska hanteras.

| 107. | Parlamentet betonar särskilt vikten av att inleda en konstruktiv dialog med Islamiska konferensen (OIC) om denna fråga. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att särskilt uppmärksamma genomförandet av rätten till religions- och trosfrihet i kandidatländer och i länder inom den europeiska grannskapspolitiken, särskilt mot bakgrund av den arabiska våren. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över det ökande antalet handlingar av religiös intolerans och diskriminering i olika länder. Parlamentet fördömer skarpt allt våld mot kristna, judar, muslimer och andra religiösa samfund, samt alla former av diskriminering och intolerans som grundar sig på religion och trosuppfattning och som riktar sig mot troende, personer som frångått sin tro och icke troende. Parlamentet betonar åter att rätten till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet är en grundläggande mänsklig rättighet (23). Parlamentet bekräftar det växande behovet i ett antal länder av konfliktomvandling och försoningsinsatser, däribland dialog på olika nivåer över trosgränserna, och uppmanar EU och vice ordföranden/den höga representanten att i sina dialoger med tredjeländer inom ramen för EU:s initiativ för mänskliga rättigheter ta upp diskriminerande och provocerande innehåll i till exempel medier, och problemet med hinder för en fri trosutövning. Parlamentet anser att i tredjeländer där religiösa minoriteters rättigheter kränks kan dessa problem inte lösas genom att man skyddar och isolerar deras medlemmar från de omgivande samhällena och därigenom skapar ”parallella samhällen”. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och EU:s medlemsstater att, mot bakgrund av de senaste händelserna i länder som Nigeria, Egypten och Indonesien, vidta konkreta åtgärder för att förebygga uppkomsten av en våldsspiral. |
| --- | --- |

107.

Parlamentet betonar särskilt vikten av att inleda en konstruktiv dialog med Islamiska konferensen (OIC) om denna fråga. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att särskilt uppmärksamma genomförandet av rätten till religions- och trosfrihet i kandidatländer och i länder inom den europeiska grannskapspolitiken, särskilt mot bakgrund av den arabiska våren. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över det ökande antalet handlingar av religiös intolerans och diskriminering i olika länder. Parlamentet fördömer skarpt allt våld mot kristna, judar, muslimer och andra religiösa samfund, samt alla former av diskriminering och intolerans som grundar sig på religion och trosuppfattning och som riktar sig mot troende, personer som frångått sin tro och icke troende. Parlamentet betonar åter att rätten till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet är en grundläggande mänsklig rättighet (23). Parlamentet bekräftar det växande behovet i ett antal länder av konfliktomvandling och försoningsinsatser, däribland dialog på olika nivåer över trosgränserna, och uppmanar EU och vice ordföranden/den höga representanten att i sina dialoger med tredjeländer inom ramen för EU:s initiativ för mänskliga rättigheter ta upp diskriminerande och provocerande innehåll i till exempel medier, och problemet med hinder för en fri trosutövning. Parlamentet anser att i tredjeländer där religiösa minoriteters rättigheter kränks kan dessa problem inte lösas genom att man skyddar och isolerar deras medlemmar från de omgivande samhällena och därigenom skapar ”parallella samhällen”. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och EU:s medlemsstater att, mot bakgrund av de senaste händelserna i länder som Nigeria, Egypten och Indonesien, vidta konkreta åtgärder för att förebygga uppkomsten av en våldsspiral.

| 108. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att utveckla en permanent resurs inom generaldirektoratet för globala och multilaterala frågor med uppgift att integrera religions- och trosfriheten horisontellt över de geografiska direktoraten och enheterna, liksom att koppla frågan till det allmänna främjandet av mänskliga rättigheter inom samma generaldirektorat och föra fram frågan i internationella och multilaterala organisationer. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att årligen rapportera om utvecklingen i fråga om religions- och trosfrihet. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att utveckla en permanent resurs inom generaldirektoratet för globala och multilaterala frågor med uppgift att integrera religions- och trosfriheten horisontellt över de geografiska direktoraten och enheterna, liksom att koppla frågan till det allmänna främjandet av mänskliga rättigheter inom samma generaldirektorat och föra fram frågan i internationella och multilaterala organisationer. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att årligen rapportera om utvecklingen i fråga om religions- och trosfrihet.

| 109. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten och andra EU-institutioner att bekämpa oacceptabla sedvänjor såsom tvångskonvertering och kriminalisering/bestraffning av så kallat avfall från tron, genom påtryckningar på tredjeländer som Pakistan, Iran och Saudiarabien, som fortfarande tillämpar sådana metoder, i syfte att metoderna ska elimineras. Parlamentet uppmanar till en lika fast hållning mot tillämpningen av hädelselagar för att förfölja medlemmar av religiösa minoriteter. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten och andra EU-institutioner att bekämpa oacceptabla sedvänjor såsom tvångskonvertering och kriminalisering/bestraffning av så kallat avfall från tron, genom påtryckningar på tredjeländer som Pakistan, Iran och Saudiarabien, som fortfarande tillämpar sådana metoder, i syfte att metoderna ska elimineras. Parlamentet uppmanar till en lika fast hållning mot tillämpningen av hädelselagar för att förfölja medlemmar av religiösa minoriteter.

| 110. | Europaparlamentet uppmanar behöriga institutioner att nära samarbeta med den amerikanska kommissionen för internationell religionsfrihet i bilaterala och multilaterala forum, t.ex. i FN:s råd för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet uppmanar behöriga institutioner att nära samarbeta med den amerikanska kommissionen för internationell religionsfrihet i bilaterala och multilaterala forum, t.ex. i FN:s råd för de mänskliga rättigheterna.

Diskriminering

| 111. | Europaparlamentet fördömer alla former av kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begås mot människor som diskrimineras på grund av arbete och härkomst, och den begränsade tillgången till rättslig prövning för offren. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att stödja FN:s principer och riktlinjer för avskaffande av diskriminering på grund av arbete och härkomst. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet fördömer alla former av kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begås mot människor som diskrimineras på grund av arbete och härkomst, och den begränsade tillgången till rättslig prövning för offren. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att stödja FN:s principer och riktlinjer för avskaffande av diskriminering på grund av arbete och härkomst.

| 112. | Europaparlamentet välkomnar EU:s anslutning till FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (UNCRPD), och antagandet av den europeiska handikappsstrategin 2010–2020, särskilt handlingsområde 8. Parlamentet fördömer varje form av diskriminering grundad på funktionsnedsättning, och uppmanar alla stater att ratificera och genomföra UNCRPD. Parlamentet påpekar att EU också behöver övervaka efterlevnaden av UNCRPD inom sitt eget territorium. Parlamentet beklagar också EU:s overksamhet när det gäller mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning inom ramen för EU:s Afrikastrategi. |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet välkomnar EU:s anslutning till FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (UNCRPD), och antagandet av den europeiska handikappsstrategin 2010–2020, särskilt handlingsområde 8. Parlamentet fördömer varje form av diskriminering grundad på funktionsnedsättning, och uppmanar alla stater att ratificera och genomföra UNCRPD. Parlamentet påpekar att EU också behöver övervaka efterlevnaden av UNCRPD inom sitt eget territorium. Parlamentet beklagar också EU:s overksamhet när det gäller mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning inom ramen för EU:s Afrikastrategi.

| 113. | Europaparlamentet lovordar rådet, utrikestjänsten, vice ordföranden/den höga representanten, kommissionen och medlemsstaterna för deras engagemang för hbt-personers mänskliga rättigheter i bilaterala förbindelser med tredjeländer, i multilaterala forum och genom EIDMR. Parlamentet välkomnar FN:s generalförsamlings återinförande av sexuell läggning som grund för skydd mot utomrättsliga, summariska och godtyckliga avrättningar, och välkomnar EU:s insatser i detta avseende. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid förhandlingarna om den elfte versionen av den internationella sjukdomsklassifikationen (ICD-11) förespråka att könsidentitet bör strykas från förteckningen över psykiska och beteendemässiga störningar och se till att det görs en icke-patologiserande omklassificering. Parlamentet bekräftar att principen om icke-diskriminering, inklusive på grundval av kön och sexuell läggning, inte får äventyras i AVS-EU-partnerskapet. Parlamentet upprepar sin begäran om att kommissionen ska utarbeta en omfattande färdplan mot homofobi, transfobi och diskriminering på grundval av sexuell läggning och könsidentitet, som även tar upp människorättskränkningar på dessa grunder världen över. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bevilja asyl för personer som flyr undan förföljelse i länder där hbt-personer kriminaliseras, med beaktande av asylsökandenas välgrundade rädsla för förföljelse och mot bakgrund av deras självidentifikation som lesbiska, homosexuella, bisexuella eller transpersoner. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet lovordar rådet, utrikestjänsten, vice ordföranden/den höga representanten, kommissionen och medlemsstaterna för deras engagemang för hbt-personers mänskliga rättigheter i bilaterala förbindelser med tredjeländer, i multilaterala forum och genom EIDMR. Parlamentet välkomnar FN:s generalförsamlings återinförande av sexuell läggning som grund för skydd mot utomrättsliga, summariska och godtyckliga avrättningar, och välkomnar EU:s insatser i detta avseende. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid förhandlingarna om den elfte versionen av den internationella sjukdomsklassifikationen (ICD-11) förespråka att könsidentitet bör strykas från förteckningen över psykiska och beteendemässiga störningar och se till att det görs en icke-patologiserande omklassificering. Parlamentet bekräftar att principen om icke-diskriminering, inklusive på grundval av kön och sexuell läggning, inte får äventyras i AVS-EU-partnerskapet. Parlamentet upprepar sin begäran om att kommissionen ska utarbeta en omfattande färdplan mot homofobi, transfobi och diskriminering på grundval av sexuell läggning och könsidentitet, som även tar upp människorättskränkningar på dessa grunder världen över. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bevilja asyl för personer som flyr undan förföljelse i länder där hbt-personer kriminaliseras, med beaktande av asylsökandenas välgrundade rädsla för förföljelse och mot bakgrund av deras självidentifikation som lesbiska, homosexuella, bisexuella eller transpersoner.

| 114. | Europaparlamentet välkomnar den uppsättning verktyg som rådets arbetsgrupp för mänskliga rättigheter antog 2010 i syfte att hjälpa EU-institutionerna, medlemsstaterna, delegationerna och övriga organ att agera snabbt när hbt-personers mänskliga rättigheter kränks. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med de strukturella orsakerna bakom dessa kränkningar, och rådet att arbeta för bindande riktlinjer på detta område. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet välkomnar den uppsättning verktyg som rådets arbetsgrupp för mänskliga rättigheter antog 2010 i syfte att hjälpa EU-institutionerna, medlemsstaterna, delegationerna och övriga organ att agera snabbt när hbt-personers mänskliga rättigheter kränks. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med de strukturella orsakerna bakom dessa kränkningar, och rådet att arbeta för bindande riktlinjer på detta område.

| 115. | Europaparlamentet framhåller att traditionella nationella minoritetsgrupper har särskilda behov som skiljer sig från andra minoritetsgruppers, och att dessa minoriteters likabehandling i fråga om utbildning, hälsovård, sociala tjänster och andra offentliga tjänster behöver garanteras. Parlamentet pekar också på behovet av att främja fullständig och faktisk jämlikhet mellan personer som tillhör en nationell minoritet och personer som hör till majoriteten när det gäller deltagande i alla delar av det ekonomiska, sociala, politiska och kulturella livet. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet framhåller att traditionella nationella minoritetsgrupper har särskilda behov som skiljer sig från andra minoritetsgruppers, och att dessa minoriteters likabehandling i fråga om utbildning, hälsovård, sociala tjänster och andra offentliga tjänster behöver garanteras. Parlamentet pekar också på behovet av att främja fullständig och faktisk jämlikhet mellan personer som tillhör en nationell minoritet och personer som hör till majoriteten när det gäller deltagande i alla delar av det ekonomiska, sociala, politiska och kulturella livet.

| 116. | Europaparlamentet uppmanar EU att uppmuntra regeringarna i utvecklingsländerna att genomföra markreformer för att skydda ursprungsbefolkningars, nomadiserande folkgruppers och små och medelstora lantbrukares, särskilt kvinnors, markrättigheter och för att förhindra att företag roffar åt sig mark. Parlamentet uppmanar EU att under förhandlingar om handelsavtal säkra rätten till tillträde till naturresurser, särskilt för infödda personer och ursprungsbefolkningar. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att följa Danmarks, Nederländernas och Spaniens exempel och ratificera ILO:s konvention 169 om ursprungsfolk och stamfolk för att visa sin beslutsamhet att förse dem med ett reellt skydd. Parlamentet stöder de nu pågående kampanjerna för ratificering och genomförande av ILO:s konvention 169 från icke-signatärstaters sida för att bland annat visa EU:s engagemang för multilateralism och FN. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet uppmanar EU att uppmuntra regeringarna i utvecklingsländerna att genomföra markreformer för att skydda ursprungsbefolkningars, nomadiserande folkgruppers och små och medelstora lantbrukares, särskilt kvinnors, markrättigheter och för att förhindra att företag roffar åt sig mark. Parlamentet uppmanar EU att under förhandlingar om handelsavtal säkra rätten till tillträde till naturresurser, särskilt för infödda personer och ursprungsbefolkningar. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att följa Danmarks, Nederländernas och Spaniens exempel och ratificera ILO:s konvention 169 om ursprungsfolk och stamfolk för att visa sin beslutsamhet att förse dem med ett reellt skydd. Parlamentet stöder de nu pågående kampanjerna för ratificering och genomförande av ILO:s konvention 169 från icke-signatärstaters sida för att bland annat visa EU:s engagemang för multilateralism och FN.

| 117. | Europaparlamentet rekommenderar att det tas initiativ till EU-lagstiftning för att se till att EU:s politik och samarbetsinstrument för mänskliga rättigheter utnyttjas för att avskaffa kastdiskriminering och för agerande i länder som berörs av kastväsendet, däribland Nepal, Indien, Bangladesh, Pakistan, Sri Lanka och Jemen. |
| --- | --- |

117.

Europaparlamentet rekommenderar att det tas initiativ till EU-lagstiftning för att se till att EU:s politik och samarbetsinstrument för mänskliga rättigheter utnyttjas för att avskaffa kastdiskriminering och för agerande i länder som berörs av kastväsendet, däribland Nepal, Indien, Bangladesh, Pakistan, Sri Lanka och Jemen.

| 118. | Europaparlamentet anser att nya och befintliga finansieringsformer för stöd till det civila samhället och människorättsförsvarare, särskilt från ursprungsbefolkningar, bör få ökade anslag. Parlamentet anser att de också bör visa sin förmåga både att svara flexibelt och snabbt på kriser och pågående situationer var som helst och att få bästa möjliga valuta för pengarna samt genomslag. Parlamentet välkomnar att EU har gett sitt stöd till FN:s verksamhet för kapacitetsuppbyggnad bland urbefolkningar. Parlamentet understryker att det är nödvändigt att stärka effektiviteten hos företrädarna för urbefolkningar vid FN:s olika evenemang, genom lämpligt logistikstöd, samt tillfredsställande dokumentation och information. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta med detta stöd. |
| --- | --- |

118.

Europaparlamentet anser att nya och befintliga finansieringsformer för stöd till det civila samhället och människorättsförsvarare, särskilt från ursprungsbefolkningar, bör få ökade anslag. Parlamentet anser att de också bör visa sin förmåga både att svara flexibelt och snabbt på kriser och pågående situationer var som helst och att få bästa möjliga valuta för pengarna samt genomslag. Parlamentet välkomnar att EU har gett sitt stöd till FN:s verksamhet för kapacitetsuppbyggnad bland urbefolkningar. Parlamentet understryker att det är nödvändigt att stärka effektiviteten hos företrädarna för urbefolkningar vid FN:s olika evenemang, genom lämpligt logistikstöd, samt tillfredsställande dokumentation och information. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta med detta stöd.

Barns rättigheter

| 119. | Europaparlamentet påminner om FN:s konvention om barnets rättigheter och behovet av att dels garantera ett fullständigt skydd av de rättigheter som tas upp i konventionen, dels förebygga att de urholkas. Parlamentet välkomnar att FN:s generalförsamling den 19 december 2011 antog det fakultativa protokollet till konventionen om barnets rättigheter, i vilket det föreskrivs ett kommunikationsförfarande, och uppmanar rådet och kommissionen att påskynda ansträngningarna för att uppnå en universell ratificering av konventionen om barnets rättigheter och dess fakultativa protokoll samt att främja deras genomförande i praktiken. Parlamentet uppmanar också till beslutsamma insatser för att påskynda genomförandet av EU:s riktlinjer för främjande och skydd av barnets rättigheter och av EU:s strategi för att bekämpa alla former av våld mot barn. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att i EU:s årsrapporter om mänskliga rättigheter införa ett avsnitt om barns rättigheter. |
| --- | --- |

119.

Europaparlamentet påminner om FN:s konvention om barnets rättigheter och behovet av att dels garantera ett fullständigt skydd av de rättigheter som tas upp i konventionen, dels förebygga att de urholkas. Parlamentet välkomnar att FN:s generalförsamling den 19 december 2011 antog det fakultativa protokollet till konventionen om barnets rättigheter, i vilket det föreskrivs ett kommunikationsförfarande, och uppmanar rådet och kommissionen att påskynda ansträngningarna för att uppnå en universell ratificering av konventionen om barnets rättigheter och dess fakultativa protokoll samt att främja deras genomförande i praktiken. Parlamentet uppmanar också till beslutsamma insatser för att påskynda genomförandet av EU:s riktlinjer för främjande och skydd av barnets rättigheter och av EU:s strategi för att bekämpa alla former av våld mot barn. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att i EU:s årsrapporter om mänskliga rättigheter införa ett avsnitt om barns rättigheter.

| 120. | Europaparlamentet uppmärksammar det allvarliga problemet i flera länder i Afrika söder om Sahara med att barn anklagas för trolldom, vilket får allvarliga konsekvenser i form av allt från social utestängning till barnamord och rituella offermord på barn. Parlamentet konstaterar att staten har ett ansvar att skydda barn från alla former av våld och övergrepp, och uppmanar följaktligen utrikestjänsten att särskilt uppmärksamma barnens skydd mot alla former av våld och dessa barns situation i dialogerna om de mänskliga rättigheterna med regeringarna i de berörda länderna och i programplaneringen för finansieringsinstrumenten för yttre åtgärder. |
| --- | --- |

120.

Europaparlamentet uppmärksammar det allvarliga problemet i flera länder i Afrika söder om Sahara med att barn anklagas för trolldom, vilket får allvarliga konsekvenser i form av allt från social utestängning till barnamord och rituella offermord på barn. Parlamentet konstaterar att staten har ett ansvar att skydda barn från alla former av våld och övergrepp, och uppmanar följaktligen utrikestjänsten att särskilt uppmärksamma barnens skydd mot alla former av våld och dessa barns situation i dialogerna om de mänskliga rättigheterna med regeringarna i de berörda länderna och i programplaneringen för finansieringsinstrumenten för yttre åtgärder.

Yttrandefrihet och (sociala) medier

| 121. | Europaparlamentet betonar att yttrandefrihet, mediers oberoende och pluralism är grundläggande delar av en hållbar demokrati och ökar det civila samhällets deltagande och ger medborgarna ökat inflytande. Parlamentet kräver därför ökat stöd till att främja friheten för medier, skydda oberoende journalister, minska den digitala klyftan och underlätta tillgången till internet. |
| --- | --- |

121.

Europaparlamentet betonar att yttrandefrihet, mediers oberoende och pluralism är grundläggande delar av en hållbar demokrati och ökar det civila samhällets deltagande och ger medborgarna ökat inflytande. Parlamentet kräver därför ökat stöd till att främja friheten för medier, skydda oberoende journalister, minska den digitala klyftan och underlätta tillgången till internet.

| 122. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i anslutningsförhandlingar, i dialoger om mänskliga rättigheter och i andra kontakter om mänskliga rättigheter framföra uppmaningar om att sätta stopp för all hatförkunnelse i medier. |
| --- | --- |

122.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i anslutningsförhandlingar, i dialoger om mänskliga rättigheter och i andra kontakter om mänskliga rättigheter framföra uppmaningar om att sätta stopp för all hatförkunnelse i medier.

| 123. | Europaparlamentet konstaterar att internet och sociala medier, såväl internetbaserade som icke-internetbaserade, har blivit några av de viktigaste verktygen för individer när det gäller att utöva rätten till åsikts- och yttrandefrihet, och att de har spelat en viktig roll i fråga om att främja mänskliga rättigheter, demokratiskt deltagande, ansvar, insyn, ekonomisk utveckling och uppkomsten av nya former av offentlighet. Eftersom inte alla i samhället har tillgång till internet, främst äldre och folk på landsbygden, framhåller parlamentet emellertid att människors värdighet inte får attackeras, och fördömer all annan diskriminering i sociala medier. Parlamentet uppmanar till särskilda EU-förordningar och avtal med sådana tredjeländer som begränsar tillgången till kommunikation och information genom censur eller stängning av nätverk eller genom att göra informationsfrihet underordnat affärsintressen. Parlamentet ser med tillfredsställelse på den potential som internet och de sociala medierna har visat sig ha i samband med den arabiska vårens utveckling. Parlamentet efterlyser en närmare uppföljning av hur internet och ny teknik används under enväldiga regimer som vill begränsa användningen av dem. Parlamentet kräver ökat stöd när det gäller att främja friheten för medier, skydda oberoende journalister och bloggare, minska den digitala klyftan och underlätta oinskränkt tillgång till information och kommunikation och ocensurerad tillgång till internet (digital frihet). |
| --- | --- |

123.

Europaparlamentet konstaterar att internet och sociala medier, såväl internetbaserade som icke-internetbaserade, har blivit några av de viktigaste verktygen för individer när det gäller att utöva rätten till åsikts- och yttrandefrihet, och att de har spelat en viktig roll i fråga om att främja mänskliga rättigheter, demokratiskt deltagande, ansvar, insyn, ekonomisk utveckling och uppkomsten av nya former av offentlighet. Eftersom inte alla i samhället har tillgång till internet, främst äldre och folk på landsbygden, framhåller parlamentet emellertid att människors värdighet inte får attackeras, och fördömer all annan diskriminering i sociala medier. Parlamentet uppmanar till särskilda EU-förordningar och avtal med sådana tredjeländer som begränsar tillgången till kommunikation och information genom censur eller stängning av nätverk eller genom att göra informationsfrihet underordnat affärsintressen. Parlamentet ser med tillfredsställelse på den potential som internet och de sociala medierna har visat sig ha i samband med den arabiska vårens utveckling. Parlamentet efterlyser en närmare uppföljning av hur internet och ny teknik används under enväldiga regimer som vill begränsa användningen av dem. Parlamentet kräver ökat stöd när det gäller att främja friheten för medier, skydda oberoende journalister och bloggare, minska den digitala klyftan och underlätta oinskränkt tillgång till information och kommunikation och ocensurerad tillgång till internet (digital frihet).

| 124. | Europaparlamentet noterar den potential som internet har visat sig ha när det gäller att främja och stödja den arabiska vårens revolutioner. Parlamentet noterar emellertid att informations- och kommunikationsteknik också kan missbrukas för att kränka mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, och efterlyser därför en närmare uppföljning av hur internet och ny teknik används under sådana enväldiga regimer som vill begränsa användningen av dem. Parlamentet välkomnar kommissionens initiativ med strategin ”Ständig uppkoppling” (No disconnection strategy). Parlamentet uppmanar kommissionen att senast 2013 lägga fram förslag om smart reglering, inklusive ökad öppenhet och ansvarighet för företag baserade i EU, i syfte att förbättra övervakningen av exporten av varor och tjänster avsedda för att blockera webbplatser, genomföra massövervakningar, övervaka all internettrafik och (mobil-)kommunikation, tränga in i och skriva ut privata samtal, filtrera sökresultat och hota internetanvändare, däribland människorättsförsvarare. Parlamentet anser att telekommunikations- och internettjänsteleverantörer måste dra lärdomar av gjorda misstag, som exempelvis Vodafones beslut att ge efter för de egyptiska myndigheternas krav under de sista veckorna av Mubaraks regim på ett avbrott i tjänsterna, på spridning av propaganda till stöd för regeringen och på övervakning av oppositionen och befolkningen i allmänhet. Även företag i andra medlemsstater som har sålt telekommunikations- och informationsteknik till tredjeländer som Libyen och Tunisien etc. bör dra lärdomar av dessa misstag. Parlamentet anser att telekommunikations- och internettjänsteleverantörer och mjukvaruutvecklare måste dra lärdomar av gjorda misstag och föra en öppen dialog med politiker, icke-statliga organisationer och aktivister för att fastställa gemensamma minimikrav för konsekvensbedömningar på människorättsområdet och för ökad öppenhet. |
| --- | --- |

124.

Europaparlamentet noterar den potential som internet har visat sig ha när det gäller att främja och stödja den arabiska vårens revolutioner. Parlamentet noterar emellertid att informations- och kommunikationsteknik också kan missbrukas för att kränka mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, och efterlyser därför en närmare uppföljning av hur internet och ny teknik används under sådana enväldiga regimer som vill begränsa användningen av dem. Parlamentet välkomnar kommissionens initiativ med strategin ”Ständig uppkoppling” (No disconnection strategy). Parlamentet uppmanar kommissionen att senast 2013 lägga fram förslag om smart reglering, inklusive ökad öppenhet och ansvarighet för företag baserade i EU, i syfte att förbättra övervakningen av exporten av varor och tjänster avsedda för att blockera webbplatser, genomföra massövervakningar, övervaka all internettrafik och (mobil-)kommunikation, tränga in i och skriva ut privata samtal, filtrera sökresultat och hota internetanvändare, däribland människorättsförsvarare. Parlamentet anser att telekommunikations- och internettjänsteleverantörer måste dra lärdomar av gjorda misstag, som exempelvis Vodafones beslut att ge efter för de egyptiska myndigheternas krav under de sista veckorna av Mubaraks regim på ett avbrott i tjänsterna, på spridning av propaganda till stöd för regeringen och på övervakning av oppositionen och befolkningen i allmänhet. Även företag i andra medlemsstater som har sålt telekommunikations- och informationsteknik till tredjeländer som Libyen och Tunisien etc. bör dra lärdomar av dessa misstag. Parlamentet anser att telekommunikations- och internettjänsteleverantörer och mjukvaruutvecklare måste dra lärdomar av gjorda misstag och föra en öppen dialog med politiker, icke-statliga organisationer och aktivister för att fastställa gemensamma minimikrav för konsekvensbedömningar på människorättsområdet och för ökad öppenhet.

| 125. | Europaparlamentet välkomnar att ett förbud mot export av teknik och service ingår bland de restriktiva åtgärder som EU har vidtagit mot de regerande myndigheterna i Syrien. Parlamentet noterar att detta förbud bör bli en förebild för framtida restriktiva åtgärder mot andra repressiva regimer, särskilt gentemot Iran. Parlamentet noterar emellertid att EU:s politik bör vara väl preciserad för att vara ändamålsenlig och inte skada människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

125.

Europaparlamentet välkomnar att ett förbud mot export av teknik och service ingår bland de restriktiva åtgärder som EU har vidtagit mot de regerande myndigheterna i Syrien. Parlamentet noterar att detta förbud bör bli en förebild för framtida restriktiva åtgärder mot andra repressiva regimer, särskilt gentemot Iran. Parlamentet noterar emellertid att EU:s politik bör vara väl preciserad för att vara ändamålsenlig och inte skada människorättsförsvarare.

| 126. | Europaparlamentet noterar att ny teknik också gör det möjligt för vittnen och människorättsförsvarare att samla in information och delge dokumentation om brott mot mänskliga rättigheter som senare kan ge offren rättvisa. Parlamentet välkomnar flerpartsinitiativ och uppförandekoder, som exempelvis det globala nätverksinitiativet. Parlamentet noterar emellertid att demokratisk tillsyn samt försvar och främjande av grundläggande rättigheter är vitala uppgifter för regeringarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja utvecklingen och spridningen av digital säkerhetsteknik för att ge människorättsförsvarare inflytande genom säkra mekanismer för insamling, kryptering och lagring för denna typ av känsliga uppgifter och genom användningen av ”datormolnsteknik” för att se till att sådant material inte upptäcks och raderas. |
| --- | --- |

126.

Europaparlamentet noterar att ny teknik också gör det möjligt för vittnen och människorättsförsvarare att samla in information och delge dokumentation om brott mot mänskliga rättigheter som senare kan ge offren rättvisa. Parlamentet välkomnar flerpartsinitiativ och uppförandekoder, som exempelvis det globala nätverksinitiativet. Parlamentet noterar emellertid att demokratisk tillsyn samt försvar och främjande av grundläggande rättigheter är vitala uppgifter för regeringarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja utvecklingen och spridningen av digital säkerhetsteknik för att ge människorättsförsvarare inflytande genom säkra mekanismer för insamling, kryptering och lagring för denna typ av känsliga uppgifter och genom användningen av ”datormolnsteknik” för att se till att sådant material inte upptäcks och raderas.

Näringslivet och de mänskliga rättigheterna

| 127. | Europaparlamentet erinrar om att EU har ställt upp som mål att främja företagens sociala ansvar inom sin utrikespolitik och välkomnar kravet på bättre samstämdhet mellan EU:s och den övriga världens strategier för företags sociala ansvar. |
| --- | --- |

127.

Europaparlamentet erinrar om att EU har ställt upp som mål att främja företagens sociala ansvar inom sin utrikespolitik och välkomnar kravet på bättre samstämdhet mellan EU:s och den övriga världens strategier för företags sociala ansvar.

| 128. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att kontrollera företag som inte omfattas av nationella eller europeiska lagar, så att de inte underlåter att respektera de mänskliga rättigheterna och de sociala regler samt de hälso- och miljöregler som åläggs dem när de upprättar eller överför sin verksamhet till ett tredjeland. |
| --- | --- |

128.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att kontrollera företag som inte omfattas av nationella eller europeiska lagar, så att de inte underlåter att respektera de mänskliga rättigheterna och de sociala regler samt de hälso- och miljöregler som åläggs dem när de upprättar eller överför sin verksamhet till ett tredjeland.

| 129. | Europaparlamentet erinrar vidare om att stöd för mänskliga rättigheter och demokrati är nära förbundet med stöd för öppenhet och god samhällsstyrning. Parlamentet anser i detta sammanhang att skatteparadis och offshorejurisdiktion spelar en negativ roll i kampen mot korruption och för politisk ansvarighet i utvecklingsländer. Parlamentet kräver att EU främjar ratificering och genomförande av FN:s konvention mot korruption inom EU och i hela världen i samband med EU:s stöd till program för god samhällsstyrning i tredjeländer. |
| --- | --- |

129.

Europaparlamentet erinrar vidare om att stöd för mänskliga rättigheter och demokrati är nära förbundet med stöd för öppenhet och god samhällsstyrning. Parlamentet anser i detta sammanhang att skatteparadis och offshorejurisdiktion spelar en negativ roll i kampen mot korruption och för politisk ansvarighet i utvecklingsländer. Parlamentet kräver att EU främjar ratificering och genomförande av FN:s konvention mot korruption inom EU och i hela världen i samband med EU:s stöd till program för god samhällsstyrning i tredjeländer.

| 130. | Europaparlamentet berömmer EU för dess stöd för utvecklingen av FN:s vägledande principer om näringsliv och mänskliga rättigheter och för deras enhälliga antagande i rådet för mänskliga rättigheter. Parlamentet välkomnar det första sammanträdet i arbetsgruppen för näringsliv och mänskliga rättigheter som hölls den 16-20 januari 2012, och uppmanar EU att ge fortsatt stöd och bidra till detta organs verksamhet. Parlamentet betonar den avgörande roll som spelas av de nationella organen för mänskliga rättigheter och samarbetet mellan dessa organ inom EU och dess grannskapsländer när det gäller att främja genomförandet av FN:s vägledande principer om näringsliv och mänskliga rättigheter, erkända bland annat genom resolution 17/4 av FN:s råd för mänskliga rättigheter. Parlamentet välkomnar initiativ som syftar till att överföra god praxis för att koordinera och stimulera samarbete mellan EU:s och grannskapsländernas människorättsorgan, till exempel programmet för samarbete mellan ombudsmän från länderna i det östliga partnerskapet 2009–2013, som startades gemensamt av de polska och franska ombudsmännen för att stärka förmågan hos de östliga partnerskapsländernas ombudsmannakontor, regeringsorgan och icke-statliga organisationer när det gäller att skydda enskildas rättigheter och bygga demokratiska stater grundade på rättsstatsprincipen. Parlamentet betonar att sådana insatser bör koordineras inom EU, och att EU-organ bör utnyttja de erfarenheter som vinns i sammanhanget. |
| --- | --- |

130.

Europaparlamentet berömmer EU för dess stöd för utvecklingen av FN:s vägledande principer om näringsliv och mänskliga rättigheter och för deras enhälliga antagande i rådet för mänskliga rättigheter. Parlamentet välkomnar det första sammanträdet i arbetsgruppen för näringsliv och mänskliga rättigheter som hölls den 16-20 januari 2012, och uppmanar EU att ge fortsatt stöd och bidra till detta organs verksamhet. Parlamentet betonar den avgörande roll som spelas av de nationella organen för mänskliga rättigheter och samarbetet mellan dessa organ inom EU och dess grannskapsländer när det gäller att främja genomförandet av FN:s vägledande principer om näringsliv och mänskliga rättigheter, erkända bland annat genom resolution 17/4 av FN:s råd för mänskliga rättigheter. Parlamentet välkomnar initiativ som syftar till att överföra god praxis för att koordinera och stimulera samarbete mellan EU:s och grannskapsländernas människorättsorgan, till exempel programmet för samarbete mellan ombudsmän från länderna i det östliga partnerskapet 2009–2013, som startades gemensamt av de polska och franska ombudsmännen för att stärka förmågan hos de östliga partnerskapsländernas ombudsmannakontor, regeringsorgan och icke-statliga organisationer när det gäller att skydda enskildas rättigheter och bygga demokratiska stater grundade på rättsstatsprincipen. Parlamentet betonar att sådana insatser bör koordineras inom EU, och att EU-organ bör utnyttja de erfarenheter som vinns i sammanhanget.

| 131. | Europaparlamentet välkomnar EU:s åtagande att arbeta med företag och aktörer under 2012 för att ta fram riktlinjer om mänskliga rättigheter för industrisektorerna och för små och medelstora företag, med utgångspunkt i FN:s vägledande principer. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra sitt åtagande att i slutet av 2012 publicera en rapport om EU:s prioriteringar i fråga om genomförandet av dessa principer, och att därefter lägga fram periodiska framstegsrapporter. Parlamentet betonar att alla EU-företag bör uppfylla företags ansvar att respektera de mänskliga rättigheterna, enligt definitionen i FN:s vägledande principer. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att senast i slutet av 2012 ta fram nationella planer för principernas genomförande. |
| --- | --- |

131.

Europaparlamentet välkomnar EU:s åtagande att arbeta med företag och aktörer under 2012 för att ta fram riktlinjer om mänskliga rättigheter för industrisektorerna och för små och medelstora företag, med utgångspunkt i FN:s vägledande principer. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra sitt åtagande att i slutet av 2012 publicera en rapport om EU:s prioriteringar i fråga om genomförandet av dessa principer, och att därefter lägga fram periodiska framstegsrapporter. Parlamentet betonar att alla EU-företag bör uppfylla företags ansvar att respektera de mänskliga rättigheterna, enligt definitionen i FN:s vägledande principer. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att senast i slutet av 2012 ta fram nationella planer för principernas genomförande.

| 132. | Europaparlamentet anser att stora företags offentliggörande av social och miljörelaterad information, däribland om konsekvenserna för de mänskliga rättigheterna, är avgörande för öppenheten och för dessa företags effektivitet. Parlamentet välkomnar målsättningen för internationella kommittén för integrerad rapportering (IIRC) att utveckla en internationellt erkänd integrerad rapporteringsram. |
| --- | --- |

132.

Europaparlamentet anser att stora företags offentliggörande av social och miljörelaterad information, däribland om konsekvenserna för de mänskliga rättigheterna, är avgörande för öppenheten och för dessa företags effektivitet. Parlamentet välkomnar målsättningen för internationella kommittén för integrerad rapportering (IIRC) att utveckla en internationellt erkänd integrerad rapporteringsram.

| 133. | Europaparlamentet välkomnar ”Edinburgh”-studien som beställts av GD Näringsliv om styrelsebristerna inom EU i fråga om näringsliv och mänskliga rättigheter, och uppmanar kommissionen att lägga fram lagstiftningsförslag för att bemöta dessa brister. Parlamentet uppmanar särskilt EU att se till att offren för EU-företags överträdelser i tredjeländer får tillgång till överklagandemekanismer och rättsliga mekanismer i EU-medlemsstaterna, som exempelvis i det aktuella Trafigura-fallet. |
| --- | --- |

133.

Europaparlamentet välkomnar ”Edinburgh”-studien som beställts av GD Näringsliv om styrelsebristerna inom EU i fråga om näringsliv och mänskliga rättigheter, och uppmanar kommissionen att lägga fram lagstiftningsförslag för att bemöta dessa brister. Parlamentet uppmanar särskilt EU att se till att offren för EU-företags överträdelser i tredjeländer får tillgång till överklagandemekanismer och rättsliga mekanismer i EU-medlemsstaterna, som exempelvis i det aktuella Trafigura-fallet.

| 134. | Europaparlamentet konstaterar att transnationella bolag i allt högre grad använder sig av privata militära företag och privata säkerhetsföretag, och att detta i vissa fall har lett till att kränkningar av de mänskliga rättigheterna har begåtts av personal i dessa privata militära företag och privata säkerhetsföretag. Parlamentet anser att det finns ett behov av att anta lagstiftningsåtgärder på EU-nivå, inklusive ett omfattande normativt system för etablering, registrering, tillståndsgivning, övervakning och rapportering av sådana företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en rekommendation som banar väg för ett direktiv om harmonisering av nationella bestämmelser om tjänster som privata militära företag och privata säkerhetsföretag tillhandahåller, inbegripet tjänsteleverantörer och offentlig upphandling av tjänster, och om utarbetande av en uppförandekod som banar väg för ett beslut om reglering av export av tjänster som privata militära företag och privata säkerhetsföretag tillhandahåller tredjeländer. Parlamentet kräver att vice ordföranden/den höga representanten ska lämna detaljerad information till parlamentet om när privata militära företag och privata säkerhetsföretag anlitas för uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, och att denna information ska omfatta uppgifter om vilka yrkesmässiga krav och företagsstandarder som krävs av dessa företag samt uppgifter om tillämpliga bestämmelser, det rättsliga ansvar och de rättsliga skyldigheter som åligger företagen samt övervakningsmekanismer. |
| --- | --- |

134.

Europaparlamentet konstaterar att transnationella bolag i allt högre grad använder sig av privata militära företag och privata säkerhetsföretag, och att detta i vissa fall har lett till att kränkningar av de mänskliga rättigheterna har begåtts av personal i dessa privata militära företag och privata säkerhetsföretag. Parlamentet anser att det finns ett behov av att anta lagstiftningsåtgärder på EU-nivå, inklusive ett omfattande normativt system för etablering, registrering, tillståndsgivning, övervakning och rapportering av sådana företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en rekommendation som banar väg för ett direktiv om harmonisering av nationella bestämmelser om tjänster som privata militära företag och privata säkerhetsföretag tillhandahåller, inbegripet tjänsteleverantörer och offentlig upphandling av tjänster, och om utarbetande av en uppförandekod som banar väg för ett beslut om reglering av export av tjänster som privata militära företag och privata säkerhetsföretag tillhandahåller tredjeländer. Parlamentet kräver att vice ordföranden/den höga representanten ska lämna detaljerad information till parlamentet om när privata militära företag och privata säkerhetsföretag anlitas för uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, och att denna information ska omfatta uppgifter om vilka yrkesmässiga krav och företagsstandarder som krävs av dessa företag samt uppgifter om tillämpliga bestämmelser, det rättsliga ansvar och de rättsliga skyldigheter som åligger företagen samt övervakningsmekanismer.

| 135. | Europaparlamentet stöder främjandet av allt fler kvinnor i bolagsstyrelser på nationell, europeisk och internationell nivå. |
| --- | --- |

135.

Europaparlamentet stöder främjandet av allt fler kvinnor i bolagsstyrelser på nationell, europeisk och internationell nivå.

Förbättra Europaparlamentets insatser för de mänskliga rättigheterna

| 136. | Europaparlamentet uppmanar återigen rådet och kommissionen att systematiskt ta fasta på parlamentets resolutioner och andra meddelanden, och att lämna konkreta svar på dessa. Parlamentet bör överväga att inrätta en systematisk mekanism för att säkra en effektivare och mer handgriplig uppföljning av parlamentets beslut. |
| --- | --- |

136.

Europaparlamentet uppmanar återigen rådet och kommissionen att systematiskt ta fasta på parlamentets resolutioner och andra meddelanden, och att lämna konkreta svar på dessa. Parlamentet bör överväga att inrätta en systematisk mekanism för att säkra en effektivare och mer handgriplig uppföljning av parlamentets beslut.

| 137. | Europaparlamentet inser behovet av att integrera människorättsfrågor i arbetet i alla parlamentets utskott och delegationer som hanterar yttre förbindelser, inbegripet genom tillämpning av rekommendationerna från de rapporter som utarbetats av Europaparlamentets tillfälliga arbetsgrupper. Parlamentet rekommenderar att Europaparlamentets ledamöter, på alla sina tjänsteresor till tredjeländer, träffar människorättsförsvarare, även fängslade aktivister när det är möjligt, för att synliggöra dessa. Parlamentet välkomnar beslutet att öka de tillgängliga resurserna för underutskottet för mänskliga rättigheter med tanke på de ändringar som Lissabonfördraget innebär. |
| --- | --- |

137.

Europaparlamentet inser behovet av att integrera människorättsfrågor i arbetet i alla parlamentets utskott och delegationer som hanterar yttre förbindelser, inbegripet genom tillämpning av rekommendationerna från de rapporter som utarbetats av Europaparlamentets tillfälliga arbetsgrupper. Parlamentet rekommenderar att Europaparlamentets ledamöter, på alla sina tjänsteresor till tredjeländer, träffar människorättsförsvarare, även fängslade aktivister när det är möjligt, för att synliggöra dessa. Parlamentet välkomnar beslutet att öka de tillgängliga resurserna för underutskottet för mänskliga rättigheter med tanke på de ändringar som Lissabonfördraget innebär.

| 138. | Europaparlamentet välkomnar presidiets beslut av den 12 december 2011 om att inrätta ett direktorat för demokratistöd inom generaldirektoratet för EU-extern politik för att integrera parlamentets arbete för främjande av demokrati och göra det mer konsekvent. |
| --- | --- |

138.

Europaparlamentet välkomnar presidiets beslut av den 12 december 2011 om att inrätta ett direktorat för demokratistöd inom generaldirektoratet för EU-extern politik för att integrera parlamentets arbete för främjande av demokrati och göra det mer konsekvent.

Europeiska unionens strategiska människorättspolitik

Allmänt

| 139. | Europaparlamentet välkomnar varmt översynen av EU:s politik för mänskliga rättigheter och demokratisering, som redovisas i det gemensamma uttalandet av den 12 december 2011, och som utgör en positiv översikt över EU:s potential. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att fullt ut delta i processen och tillämpa dess resultat, såväl i sina nationella åtgärder som på EU-nivå. |
| --- | --- |

139.

Europaparlamentet välkomnar varmt översynen av EU:s politik för mänskliga rättigheter och demokratisering, som redovisas i det gemensamma uttalandet av den 12 december 2011, och som utgör en positiv översikt över EU:s potential. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att fullt ut delta i processen och tillämpa dess resultat, såväl i sina nationella åtgärder som på EU-nivå.

| 140. | Europaparlamentet stöder det faktum att meddelandet är förankrat i principerna om de mänskliga rättigheternas allmängiltighet och odelbarhet, att det är inriktat på EU:s åtgärder för främjande av tredjeländers respekt för de befintliga åtagandena och skyldigheterna med avseende på internationella mänskliga rättigheter och humanitär rätt och syftar till att stärka det internationella rättssystemet. |
| --- | --- |

140.

Europaparlamentet stöder det faktum att meddelandet är förankrat i principerna om de mänskliga rättigheternas allmängiltighet och odelbarhet, att det är inriktat på EU:s åtgärder för främjande av tredjeländers respekt för de befintliga åtagandena och skyldigheterna med avseende på internationella mänskliga rättigheter och humanitär rätt och syftar till att stärka det internationella rättssystemet.

| 141. | Europaparlamentet erkänner i efterdyningarna av den arabiska våren att fokus bör inriktas på skräddarsydda och bottenstyrda strategier och nödvändigheten att placera respekten för de mänskliga rättigheterna i centrum för EU:s utrikespolitik. Parlamentet betonar därför EU:s behov av att stödja och engagera regeringarna, parlamenten och det civila samhället i processen att respektera och övervaka de mänskliga rättigheterna. Parlamentet anser att EU måste dra lärdom av tidigare misstag, vilket åskådliggörs av att förhandlingar pågick med Libyen om ett ramavtal och ett återtagandeavtal ända fram till inbördeskrigets utbrott i landet, utan att Europaparlamentet vederbörligen informerades om detta och trots att det fanns bevis för att 1 200 fångar mördats under de tio föregående åren och för en rad fall med tortyr, påtvingade försvinnanden och utomrättsliga avrättningar. Parlamentet upprepar samtidigt att EU:s partnerskap för demokratiseringsprocesser och ekonomiskt välstånd i söder bör gå parallellt med dess engagemang i det östliga grannskapet. Parlamentet betonar att medel som på grund av negativ bedömning inte kunnat delas ut eller överföras till länder inom de europeiska grannskapsområdena bör omfördelas till andra projekt som bedrivs i den europeiska grannskapspolitikens partnerländer, inom både den södra och den östra dimensionen. |
| --- | --- |

141.

Europaparlamentet erkänner i efterdyningarna av den arabiska våren att fokus bör inriktas på skräddarsydda och bottenstyrda strategier och nödvändigheten att placera respekten för de mänskliga rättigheterna i centrum för EU:s utrikespolitik. Parlamentet betonar därför EU:s behov av att stödja och engagera regeringarna, parlamenten och det civila samhället i processen att respektera och övervaka de mänskliga rättigheterna. Parlamentet anser att EU måste dra lärdom av tidigare misstag, vilket åskådliggörs av att förhandlingar pågick med Libyen om ett ramavtal och ett återtagandeavtal ända fram till inbördeskrigets utbrott i landet, utan att Europaparlamentet vederbörligen informerades om detta och trots att det fanns bevis för att 1 200 fångar mördats under de tio föregående åren och för en rad fall med tortyr, påtvingade försvinnanden och utomrättsliga avrättningar. Parlamentet upprepar samtidigt att EU:s partnerskap för demokratiseringsprocesser och ekonomiskt välstånd i söder bör gå parallellt med dess engagemang i det östliga grannskapet. Parlamentet betonar att medel som på grund av negativ bedömning inte kunnat delas ut eller överföras till länder inom de europeiska grannskapsområdena bör omfördelas till andra projekt som bedrivs i den europeiska grannskapspolitikens partnerländer, inom både den södra och den östra dimensionen.

Processen

| 142. | Europaparlamentet kräver att snabba, öppna och införlivande framsteg ska göras mot en långtgående slutlig gemensam EU-strategi med tydliga åtgärder, tidsfrister och ansvarsområden, som ska utarbetas med fullt deltagande av aktörerna för att omsätta den ”silvertråd” som de mänskliga rättigheterna utgör i praktisk handling. Parlamentet åtar sig att tillsammans med rådet bidra på ett positivt sätt till denna interinstitutionella process, till en början genom denna resolution och därefter genom en parlamentsresolution. Parlamentet anser att denna process bör sammanfalla med att institutionerna antar en gemensam strategi med tydliga definitioner av varje institutions roll och ansvarsområden som omfattar en kontinuerlig utvärdering av genomförandet, däribland med avseende på riktlinjerna om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

142.

Europaparlamentet kräver att snabba, öppna och införlivande framsteg ska göras mot en långtgående slutlig gemensam EU-strategi med tydliga åtgärder, tidsfrister och ansvarsområden, som ska utarbetas med fullt deltagande av aktörerna för att omsätta den ”silvertråd” som de mänskliga rättigheterna utgör i praktisk handling. Parlamentet åtar sig att tillsammans med rådet bidra på ett positivt sätt till denna interinstitutionella process, till en början genom denna resolution och därefter genom en parlamentsresolution. Parlamentet anser att denna process bör sammanfalla med att institutionerna antar en gemensam strategi med tydliga definitioner av varje institutions roll och ansvarsområden som omfattar en kontinuerlig utvärdering av genomförandet, däribland med avseende på riktlinjerna om mänskliga rättigheter.

| 143. | Europaparlamentet anser att vissa åtgärder som tas upp i meddelandet bör främjas parallellt med framstegen mot en övergripande strategi, nämligen utnämningen av en särskild EU-representant för mänskliga rättigheter med en tydlig offentlig profil och internationell erfarenhet av främjande av internationella mänskliga rättigheter, inrättandet av en permanent Brysselbaserad arbetsgrupp för mänskliga rättigheter inom rådet som rutinmässigt bör anta slutsatser om människorättssituationen i specifika länder till följd av människorättsdialoger, samt fastställandet av en tidtabell för när kontaktpunkter för mänskliga rättigheter ska ha inrättats vid EU-delegationerna och för utnämningen av kontaktpersoner för människorättsförsvarare i alla tredjeländer. |
| --- | --- |

143.

Europaparlamentet anser att vissa åtgärder som tas upp i meddelandet bör främjas parallellt med framstegen mot en övergripande strategi, nämligen utnämningen av en särskild EU-representant för mänskliga rättigheter med en tydlig offentlig profil och internationell erfarenhet av främjande av internationella mänskliga rättigheter, inrättandet av en permanent Brysselbaserad arbetsgrupp för mänskliga rättigheter inom rådet som rutinmässigt bör anta slutsatser om människorättssituationen i specifika länder till följd av människorättsdialoger, samt fastställandet av en tidtabell för när kontaktpunkter för mänskliga rättigheter ska ha inrättats vid EU-delegationerna och för utnämningen av kontaktpersoner för människorättsförsvarare i alla tredjeländer.

Innehåll

| 144. | Europaparlamentet välkomnar den vikt som fästs vid landstrategierna för mänskliga rättigheter i meddelandet. Parlamentet anser att en gemensam inledande modell bör antas för att garantera en viss samstämdhet och att samråd ska krävas i samtliga fall. Parlamentet betonar att dessa strategiers potentiella värde endast kan förverkligas om deras betydelse erkänns inom hela spektret för bilaterala förbindelser med enskilda länder och om de är flexibla nog att på ett konsekvent sätt bemöta situationen för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

144.

Europaparlamentet välkomnar den vikt som fästs vid landstrategierna för mänskliga rättigheter i meddelandet. Parlamentet anser att en gemensam inledande modell bör antas för att garantera en viss samstämdhet och att samråd ska krävas i samtliga fall. Parlamentet betonar att dessa strategiers potentiella värde endast kan förverkligas om deras betydelse erkänns inom hela spektret för bilaterala förbindelser med enskilda länder och om de är flexibla nog att på ett konsekvent sätt bemöta situationen för de mänskliga rättigheterna.

| 145. | Europaparlamentet stöder vice ordförandens/den höga representantens personliga förslag om att institutionerna ska vidta specifika gemensamma åtgärder på tre områden under de kommande tre åren. Parlamentet efterfrågar tydliga kriterier för den nuvarande och framtida processen för urval av dessa områden, och begär klargöranden om hur dessa kampanjer skulle möjliggöra framsteg på specifika områden utan att inverka negativt på EU:s omfattande åtagande i fråga om alla skyldigheter som rör mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

145.

Europaparlamentet stöder vice ordförandens/den höga representantens personliga förslag om att institutionerna ska vidta specifika gemensamma åtgärder på tre områden under de kommande tre åren. Parlamentet efterfrågar tydliga kriterier för den nuvarande och framtida processen för urval av dessa områden, och begär klargöranden om hur dessa kampanjer skulle möjliggöra framsteg på specifika områden utan att inverka negativt på EU:s omfattande åtagande i fråga om alla skyldigheter som rör mänskliga rättigheter.

| 146. | Europaparlamentet betonar den vikt som i översynen fästs vid det civila samhället som en verklig partner i genomförandet av EU:s människorättsstrategi och inte bara i genomförandet av projekt. Parlamentet erkänner den särskilda betydelsen som människorättsförsvarare har i denna process, och uppmanar EU att erkänna de lokala aktörernas fulla förmåga att genomföra förändringar i fråga om de mänskliga rättigheterna i ett land och att ge deras arbete ett brett stöd. |
| --- | --- |

146.

Europaparlamentet betonar den vikt som i översynen fästs vid det civila samhället som en verklig partner i genomförandet av EU:s människorättsstrategi och inte bara i genomförandet av projekt. Parlamentet erkänner den särskilda betydelsen som människorättsförsvarare har i denna process, och uppmanar EU att erkänna de lokala aktörernas fulla förmåga att genomföra förändringar i fråga om de mänskliga rättigheterna i ett land och att ge deras arbete ett brett stöd.

| 147. | Europaparlamentet är särskilt oroat över den försämrade situationen i Turkiet och det ökade förtrycket av människorättsförsvarare och regeringens opposition, däribland folkvalda, fackföreningsmedlemmar, journalister och konstnärer, samt i synnerhet av den kurdiska befolkningen. |
| --- | --- |

147.

Europaparlamentet är särskilt oroat över den försämrade situationen i Turkiet och det ökade förtrycket av människorättsförsvarare och regeringens opposition, däribland folkvalda, fackföreningsmedlemmar, journalister och konstnärer, samt i synnerhet av den kurdiska befolkningen.

| 148. | Europaparlamentet stöder EU-begreppet ”djupgående demokrati” som myntats av vice ordföranden/den höga representanten. Parlamentet beklagar att ickediskriminerings- och jämställdhetskriterier inte ingår i detta begrepp. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att fullständigt integrera åtgärder och riktmärken för icke-diskriminering för att se till att kvinnors och minoriteters rättigheter, jämlika medborgarskap och politiska deltagande på lika villkor tydligt uppmärksammas. |
| --- | --- |

148.

Europaparlamentet stöder EU-begreppet ”djupgående demokrati” som myntats av vice ordföranden/den höga representanten. Parlamentet beklagar att ickediskriminerings- och jämställdhetskriterier inte ingår i detta begrepp. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att fullständigt integrera åtgärder och riktmärken för icke-diskriminering för att se till att kvinnors och minoriteters rättigheter, jämlika medborgarskap och politiska deltagande på lika villkor tydligt uppmärksammas.

| 149. | Europaparlamentet påpekar att stora utmaningar kvarstår när det gäller bristerna hos de befintliga människorättsdialogerna och övervakningen och genomförandet av klausulerna om mänskliga rättigheter. Parlamentet betonar återigen att dessa klausuler också måste införlivas i alla handelsavtal och sektorsvisa avtal. |
| --- | --- |

149.

Europaparlamentet påpekar att stora utmaningar kvarstår när det gäller bristerna hos de befintliga människorättsdialogerna och övervakningen och genomförandet av klausulerna om mänskliga rättigheter. Parlamentet betonar återigen att dessa klausuler också måste införlivas i alla handelsavtal och sektorsvisa avtal.

| 150. | Europaparlamentet håller med om att ”digital diplomati” är ett nytt och livskraftigt verktyg. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att ta fram tydliga riktlinjer för sina delegationer om hur man bäst utnyttjar sociala medier och om utveckling av ett regelbundet uppdaterat register för sociala medier för EU-aktörer. |
| --- | --- |

150.

Europaparlamentet håller med om att ”digital diplomati” är ett nytt och livskraftigt verktyg. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att ta fram tydliga riktlinjer för sina delegationer om hur man bäst utnyttjar sociala medier och om utveckling av ett regelbundet uppdaterat register för sociala medier för EU-aktörer.

| 151. | Europaparlamentet konstaterar att knappt hälften av världens hundra största ekonomiska aktörer i dag är privata företag. Parlamentet gratulerar kommissionen till dess ambitiösa och framåtblickande meddelande från 2011 om företags sociala ansvar och dess tydliga stöd för utarbetandet av FN:s vägledande principer om näringsliv och mänskliga rättigheter, som båda måste ligga till grund för den nya strategin. |
| --- | --- |

151.

Europaparlamentet konstaterar att knappt hälften av världens hundra största ekonomiska aktörer i dag är privata företag. Parlamentet gratulerar kommissionen till dess ambitiösa och framåtblickande meddelande från 2011 om företags sociala ansvar och dess tydliga stöd för utarbetandet av FN:s vägledande principer om näringsliv och mänskliga rättigheter, som båda måste ligga till grund för den nya strategin.

| 152. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen accepterar att alla terrorismbekämpningsåtgärder ska genomföras i fullständig förenlighet med de internationella mänskliga rättigheterna, den humanitära rätten och flyktinglagstiftningen. Parlamentet betonar att denna princip måste ingå i diskussionerna om alla nya terrorismbekämpningsåtgärder inom EU och tillsammans med partner i tredjeländer. Parlamentet anser att EU i sina kontakter med strategiska partner konsekvent måste diskutera alla fall med terrorismbekämpningsåtgärder som inte är förenliga med mänskliga rättigheter och kräva ansvarsskyldighet för kränkningar både inom och utanför EU. Parlamentet bekräftar att EU:s terrorismbekämpningspolitik specifikt bör hänvisa till det absoluta förbudet mot tortyr inom ramen för terrorismbekämpning, vilket fastställs i rådets slutsatser från den 29 april 2008. |
| --- | --- |

152.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen accepterar att alla terrorismbekämpningsåtgärder ska genomföras i fullständig förenlighet med de internationella mänskliga rättigheterna, den humanitära rätten och flyktinglagstiftningen. Parlamentet betonar att denna princip måste ingå i diskussionerna om alla nya terrorismbekämpningsåtgärder inom EU och tillsammans med partner i tredjeländer. Parlamentet anser att EU i sina kontakter med strategiska partner konsekvent måste diskutera alla fall med terrorismbekämpningsåtgärder som inte är förenliga med mänskliga rättigheter och kräva ansvarsskyldighet för kränkningar både inom och utanför EU. Parlamentet bekräftar att EU:s terrorismbekämpningspolitik specifikt bör hänvisa till det absoluta förbudet mot tortyr inom ramen för terrorismbekämpning, vilket fastställs i rådets slutsatser från den 29 april 2008.

| 153. | Europaparlamentet stöder starkt att det erkänts att människorättskränkningar i medlemsstaterna måste diskuteras och att EU:s förenlighet med sina internationella skyldigheter måste garanteras för att befästa EU:s trovärdighet. Parlamentet kräver att arbetsgruppen för grundläggande rättigheter, medborgerliga rättigheter och fri rörlighet för personer ska ges fullständiga befogenheter att undersöka var kränkningar begås och avhjälpa dessa. |
| --- | --- |

153.

Europaparlamentet stöder starkt att det erkänts att människorättskränkningar i medlemsstaterna måste diskuteras och att EU:s förenlighet med sina internationella skyldigheter måste garanteras för att befästa EU:s trovärdighet. Parlamentet kräver att arbetsgruppen för grundläggande rättigheter, medborgerliga rättigheter och fri rörlighet för personer ska ges fullständiga befogenheter att undersöka var kränkningar begås och avhjälpa dessa.

| 154. | Europaparlamentet anser att kampen mot straffrihet är ett prioriterat åtgärdsområde för EU. Parlamentet anser att uppdateringen av EU:s instrument om Internationella brottmålsdomstolen under 2011 är ett stort framsteg som måste tydliggöras i en framåtblickande EU-strategi för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

154.

Europaparlamentet anser att kampen mot straffrihet är ett prioriterat åtgärdsområde för EU. Parlamentet anser att uppdateringen av EU:s instrument om Internationella brottmålsdomstolen under 2011 är ett stort framsteg som måste tydliggöras i en framåtblickande EU-strategi för mänskliga rättigheter.

| 155. | Europaparlamentet anser att man för att skapa en verklig kultur med mänskliga rättigheter och demokrati, särskilt genom utbildning i demokratiskt medborgarskap och mänskliga rättigheter, också måste göra en tydlig översyn av den roll som tjänstemännen med ansvar för olika länder och rådets arbetsgrupper spelar och av denna strategis betydelse för deras dagliga verksamhet. |
| --- | --- |

155.

Europaparlamentet anser att man för att skapa en verklig kultur med mänskliga rättigheter och demokrati, särskilt genom utbildning i demokratiskt medborgarskap och mänskliga rättigheter, också måste göra en tydlig översyn av den roll som tjänstemännen med ansvar för olika länder och rådets arbetsgrupper spelar och av denna strategis betydelse för deras dagliga verksamhet.

| 156. | Europaparlamentet kräver att Europaparlamentet ska få en mycket viktigare roll när det gäller att främja öppenhet och ansvarsskyldighet för genomförandet av EU:s strategi för mänskliga rättigheter. Parlamentet upprepar att rådets årsrapport i sig inte utgör någon mekanism för ansvarsskyldighet. Parlamentet betonar återigen rekommendationerna om integrering av mänskliga rättigheter i sina tidigare årsrapporter, och i dokumentet från kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) från den 1 juni 2006 om integrering av mänskliga rättigheter i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och annan EU-politik, vilka ännu inte har genomförts fullt ut. |
| --- | --- |

156.

Europaparlamentet kräver att Europaparlamentet ska få en mycket viktigare roll när det gäller att främja öppenhet och ansvarsskyldighet för genomförandet av EU:s strategi för mänskliga rättigheter. Parlamentet upprepar att rådets årsrapport i sig inte utgör någon mekanism för ansvarsskyldighet. Parlamentet betonar återigen rekommendationerna om integrering av mänskliga rättigheter i sina tidigare årsrapporter, och i dokumentet från kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) från den 1 juni 2006 om integrering av mänskliga rättigheter i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och annan EU-politik, vilka ännu inte har genomförts fullt ut.

*

* *

| 157. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, utrikestjänsten, medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament, FN, Europarådet samt regeringarna i de länder och territorier som nämns i resolutionen. |
| --- | --- |

157.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, utrikestjänsten, medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament, FN, Europarådet samt regeringarna i de länder och territorier som nämns i resolutionen.

---

(1)  EUT C 290 E, 29.11.2006, s. 107.

(2)  EUT C 348 E, 21.12.2010, s. 6.

(3)  EUT C 161 E, 31.5.2011, s. 78.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2011)0507.

(5)  EUT L 76, 22.3.2011, s. 56.

(6)  EUT C 236 E, 12.8.2011, s. 69.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2011)0127.

(8)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 101.

(9)  Antagna texter, P7_TA(2011)0260.

(10)  Antagna texter, P7_TA(2011)0334.

(11)  Antagna texter, P7_TA(2011)0474.

(12)  EUT C 81 E, 15.3.2011, s. 6.

(13)  Antagna texter, P7_TA(2011)0533.

(14)  EUT C 236 E, 12.8.2011, s. 107.

(15)  EUT C 371 E, 20.12.2011, s. 5.

(16)  Antagna texter, P7_TA(2010)0489.

(17)  Antagna texter, P7_TA(2011)0576.

(18)  EUT C 99 E, 3.4.2012, p. 31.

(19)  Antagna texter, P7_TA(2012)0018.

(20)  Antagna texter, P7_TA(2011)0228.

(21)  FN:s konvention mot tortyr, FN:s konvention om barnets rättigheter, FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och Internationella konventionen till skydd för alla människor från påtvingade försvinnanden.

(22)  Gemensamt meddelande av den 12 december 2011”Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – effektivare metoder”.

(23)  Antagna texter, P7_TA(2010)0489.

---

| 7.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 258/36 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 258/36

---

Onsdagen den 18 april 2012Förhandlingarna om associeringsavtalet mellan EU och Azerbajdzjan

P7_TA(2012)0127

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2012 med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om förhandlingarna om associeringsavtalet mellan EU och Azerbajdzjan (2011/2316(INI))

2013/C 258 E/03

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av de pågående förhandlingarna mellan EU och Azerbajdzjan om associeringsavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de pågående förhandlingarna mellan EU och Azerbajdzjan om associeringsavtalet,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 10 maj 2010 om Azerbajdzjan, i vilka förhandlingsdirektiven antogs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 10 maj 2010 om Azerbajdzjan, i vilka förhandlingsdirektiven antogs,

| — | med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Azerbajdzjan och Europeiska unionen, som trädde i kraft den 1 juli 1999, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Azerbajdzjan och Europeiska unionen, som trädde i kraft den 1 juli 1999,

| — | med beaktande av handlingsplanen inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken, som antogs den 14 november 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken, som antogs den 14 november 2006,

| — | med beaktande av den förklaring som Armeniens, Azerbajdzjans och Ryska federationens presidenter undertecknade i Moskva den 2 november 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring som Armeniens, Azerbajdzjans och Ryska federationens presidenter undertecknade i Moskva den 2 november 2008,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalande som undertecknades av Armeniens, Azerbajdzjans och Rysslands presidenter den 23 januari 2012 i Sotji, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalande som undertecknades av Armeniens, Azerbajdzjans och Rysslands presidenter den 23 januari 2012 i Sotji,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet om det östliga partnerskapet i Prag den 7 maj 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet om det östliga partnerskapet i Prag den 7 maj 2009,

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 25 oktober 2010 om det östliga partnerskapet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 25 oktober 2010 om det östliga partnerskapet,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen om den södra gaskorridoren, som Azerbajdzjans president och kommissionens ordförande undertecknade den 13 januari 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen om den södra gaskorridoren, som Azerbajdzjans president och kommissionens ordförande undertecknade den 13 januari 2011,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet om det östliga partnerskapet i Warszawa den 29–30 september 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet om det östliga partnerskapet i Warszawa den 29–30 september 2011,

| — | med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011,

| — | med beaktande av uttalandena av den 20 maj, 27 maj och 12 oktober 2011 av den höga representanten, Catherine Ashton, om människorättssituationen i Azerbajdzjan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av den 20 maj, 27 maj och 12 oktober 2011 av den höga representanten, Catherine Ashton, om människorättssituationen i Azerbajdzjan,

| — | med beaktande av sina resolutioner om Azerbajdzjan, särskilt resolutionen av den 12 maj 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om Azerbajdzjan, särskilt resolutionen av den 12 maj 2011 (1),

| — | med beaktande av slutrapporten från OSSE/ODIHR om parlamentsvalet den 7 november 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten från OSSE/ODIHR om parlamentsvalet den 7 november 2010,

| — | med beaktande av yttrandet om förenligheten med människorättsnormer i lagstiftningen om icke-statliga organisationer i Republiken Azerbajdzjan, som antogs av Europarådets Venedigkommission den 14–15 oktober 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet om förenligheten med människorättsnormer i lagstiftningen om icke-statliga organisationer i Republiken Azerbajdzjan, som antogs av Europarådets Venedigkommission den 14–15 oktober 2011,

| — | med beaktande av yttrandet om lagförslaget om ändringar av lagen om politiska partier i Republiken Azerbajdzjan, som antogs av Europarådets Venedigkommission den 16–17 december 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet om lagförslaget om ändringar av lagen om politiska partier i Republiken Azerbajdzjan, som antogs av Europarådets Venedigkommission den 16–17 december 2011,

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om behovet av en EU-strategi för Sydkaukasien (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om behovet av en EU-strategi för Sydkaukasien (2),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 20 januari 2011 om en EU-strategi för Svarta havet (3) respektive den 17 januari 2008 om regionalpolitiken i Svartahavsområdet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 20 januari 2011 om en EU-strategi för Svarta havet (3) respektive den 17 januari 2008 om regionalpolitiken i Svartahavsområdet (4),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 25 maj 2011 om ny respons på ett grannskap i förändring, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 25 maj 2011 om ny respons på ett grannskap i förändring,

| — | med beaktande av sina resolutioner om översynen av den europeiska grannskapspolitiken som antogs den 7 april 2011 (5) (den östliga dimensionen) samt den 14 december 2011 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om översynen av den europeiska grannskapspolitiken som antogs den 7 april 2011 (5) (den östliga dimensionen) samt den 14 december 2011 (6),

| — | med beaktande av kommissionens framstegsrapport om Azerbajdzjan, som antogs den 25 maj 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens framstegsrapport om Azerbajdzjan, som antogs den 25 maj 2011,

| — | med beaktande av rådets beslut 2011/518/GUSP av den 25 augusti 2011 om utnämning av Europeiska unionens särskilda representant för Sydkaukasien och för krisen i Georgien (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2011/518/GUSP av den 25 augusti 2011 om utnämning av Europeiska unionens särskilda representant för Sydkaukasien och för krisen i Georgien (7),

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 13/2010 med titeln ”Har det nya europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet införts på ett bra sätt och leder det till att resultat uppnås i Södra Kaukasien (Armenien, Azerbajdzjan och Georgien)?”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 13/2010 med titeln ”Har det nya europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet införts på ett bra sätt och leder det till att resultat uppnås i Södra Kaukasien (Armenien, Azerbajdzjan och Georgien)?”,

| — | med beaktande av det nya nationella åtgärdsprogrammet för ett effektivare skydd av mänskliga fri- och rättigheter i Republiken Azerbajdzjan, som godkändes av landets president den 27 december 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nya nationella åtgärdsprogrammet för ett effektivare skydd av mänskliga fri- och rättigheter i Republiken Azerbajdzjan, som godkändes av landets president den 27 december 2011,

| — | med beaktande av det benådningsdekret som undertecknades av Azerbajdzjans president den 26 december 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det benådningsdekret som undertecknades av Azerbajdzjans president den 26 december 2011,

| — | med beaktande av artiklarna 90.4 och 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 90.4 och 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0071/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0071/2012), och av följande skäl:

| A. | Azerbajdzjan spelar en viktig roll inom EU:s östliga partnerskap, och landet har upplevt en anmärkningsvärd ekonomisk tillväxt under de senaste åren. |
| --- | --- |

A.

Azerbajdzjan spelar en viktig roll inom EU:s östliga partnerskap, och landet har upplevt en anmärkningsvärd ekonomisk tillväxt under de senaste åren.

| B. | Det östliga partnerskapet stärker de multilaterala förbindelserna mellan de inblandade länderna, bidrar till utbytet av information om och erfarenheter av omvandling, reformer och modernisering och ger EU fler instrument till stöd för dessa processer. |
| --- | --- |

B.

Det östliga partnerskapet stärker de multilaterala förbindelserna mellan de inblandade länderna, bidrar till utbytet av information om och erfarenheter av omvandling, reformer och modernisering och ger EU fler instrument till stöd för dessa processer.

| C. | Det östliga partnerskapet tillhandahåller den politiska ramen för stärkta bilaterala förbindelser genom nya associeringsavtal, där hänsyn tas till den specifika situationen i partnerlandet, den ömsesidiga nyttan och EU:s och partnerlandets ambitioner, samt EU:s strategiska intresse av stabilitet och demokratisk utveckling i regionen. |
| --- | --- |

C.

Det östliga partnerskapet tillhandahåller den politiska ramen för stärkta bilaterala förbindelser genom nya associeringsavtal, där hänsyn tas till den specifika situationen i partnerlandet, den ömsesidiga nyttan och EU:s och partnerlandets ambitioner, samt EU:s strategiska intresse av stabilitet och demokratisk utveckling i regionen.

| D. | Parlamentariskt samarbete, inom ramen för EU:s östliga partnerskap och bilateralt, är en viktig faktor för att utveckla ett långtgående politiskt samarbete mellan EU och Azerbajdzjan. |
| --- | --- |

D.

Parlamentariskt samarbete, inom ramen för EU:s östliga partnerskap och bilateralt, är en viktig faktor för att utveckla ett långtgående politiskt samarbete mellan EU och Azerbajdzjan.

| E. | Azerbajdzjan har blivit en viktig energileverantör för EU och ett viktigt transitland för energiresurser från framför allt Centralasien, och EU utgör i sin tur en stor energimarknad för Azerbajdzjan. Stora framsteg har skett på området för energisamarbete, bland annat i form av Azerbajdzjans stöd till den södra gaskorridoren. |
| --- | --- |

E.

Azerbajdzjan har blivit en viktig energileverantör för EU och ett viktigt transitland för energiresurser från framför allt Centralasien, och EU utgör i sin tur en stor energimarknad för Azerbajdzjan. Stora framsteg har skett på området för energisamarbete, bland annat i form av Azerbajdzjans stöd till den södra gaskorridoren.

| F. | Azerbajdzjan spelar en positiv roll för den europeiska grannskapspolitiken och bidrar till att lösa EU:s problem med att trygga sin energiförsörjning. |
| --- | --- |

F.

Azerbajdzjan spelar en positiv roll för den europeiska grannskapspolitiken och bidrar till att lösa EU:s problem med att trygga sin energiförsörjning.

| G. | Associeringsavtalen utgör en lämplig grund för att fördjupa förbindelserna genom ökad politisk associering, ekonomisk integration och tillnärmning till EU:s regelverk samt en utveckling av de kulturella förbindelserna, och har således stor inverkan på demokratiseringsprocessen. |
| --- | --- |

G.

Associeringsavtalen utgör en lämplig grund för att fördjupa förbindelserna genom ökad politisk associering, ekonomisk integration och tillnärmning till EU:s regelverk samt en utveckling av de kulturella förbindelserna, och har således stor inverkan på demokratiseringsprocessen.

| H. | Den multilaterala dimensionen av det östliga partnerskapet kompletterar och är oskiljbar från den bilaterala dimensionen och bör utvecklas parallellt med de pågående förhandlingarna om associeringsavtal för att bana väg för ett fullständigt genomförande av dessa och lägga grunden för ett verkligt regionalt samarbete i enlighet med principerna för den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

H.

Den multilaterala dimensionen av det östliga partnerskapet kompletterar och är oskiljbar från den bilaterala dimensionen och bör utvecklas parallellt med de pågående förhandlingarna om associeringsavtal för att bana väg för ett fullständigt genomförande av dessa och lägga grunden för ett verkligt regionalt samarbete i enlighet med principerna för den europeiska grannskapspolitiken.

| I. | Associeringsavtalet bör föra med sig påtagliga fördelar och möjligheter för såväl det azerbajdzjanska folket som EU:s invånare. |
| --- | --- |

I.

Associeringsavtalet bör föra med sig påtagliga fördelar och möjligheter för såväl det azerbajdzjanska folket som EU:s invånare.

| J. | EU har gjort de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstaten till centrala inslag i sin europeiska grannskapspolitik. |
| --- | --- |

J.

EU har gjort de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstaten till centrala inslag i sin europeiska grannskapspolitik.

| K. | Azerbajdzjans aktiva engagemang för gemensamma värden och principer, däribland demokratin, rättsstaten, gott styre och respekt för de mänskliga rättigheterna, är avgörande för att föra processen framåt och för att förhandlingarna om och det påföljande genomförandet av associeringsavtalet ska lyckas. Det finns dock för närvarande farhågor angående respekten för rättsstaten och yttrandefriheten för den sittande regeringens politiska motståndare. |
| --- | --- |

K.

Azerbajdzjans aktiva engagemang för gemensamma värden och principer, däribland demokratin, rättsstaten, gott styre och respekt för de mänskliga rättigheterna, är avgörande för att föra processen framåt och för att förhandlingarna om och det påföljande genomförandet av associeringsavtalet ska lyckas. Det finns dock för närvarande farhågor angående respekten för rättsstaten och yttrandefriheten för den sittande regeringens politiska motståndare.

| L. | Azerbajdzjan har gjort snabba framsteg inom IKT, i synnerhet när det gäller e-styrning, vilket ökar insynen i den offentliga förvaltningen och bidrar till att bekämpa korruption. Den förenklade tillgången till allmänna tjänster och information ger också demokratiseringen i Azerbajdzjan ytterligare styrfart. |
| --- | --- |

L.

Azerbajdzjan har gjort snabba framsteg inom IKT, i synnerhet när det gäller e-styrning, vilket ökar insynen i den offentliga förvaltningen och bidrar till att bekämpa korruption. Den förenklade tillgången till allmänna tjänster och information ger också demokratiseringen i Azerbajdzjan ytterligare styrfart.

| M. | Den parlamentariska församlingen Euronest ska hålla sin andra plenarsession i Baku i april 2012, vilket kommer att bli ett bra tillfälle att diskutera demokrati, politik, energi, säkerhet och sociala frågor. |
| --- | --- |

M.

Den parlamentariska församlingen Euronest ska hålla sin andra plenarsession i Baku i april 2012, vilket kommer att bli ett bra tillfälle att diskutera demokrati, politik, energi, säkerhet och sociala frågor.

| N. | EU respekterar i sina förbindelser med Armenien och Azerbajdzjan principen om suveränitet och territoriell integritet och stöder i sin strategi för regional konfliktlösning grundprinciperna i Helsingforsöverenskommelsen. Den olösta konflikten om Nagorno-Karabach undergräver stabiliteten och utvecklingen i regionen Sydkaukasien och hämmar en fullständig utveckling av den europeiska grannskapspolitiken. I det gemensamma meddelandet om ny respons på ett grannskap i förändring meddelade EU sin avsikt att arbeta mer proaktivt för att lösa konflikterna i Sydkaukasien och fördjupa sitt stöd till förtroendeskapande åtgärder och sitt engagemang i sammanhang där unionen ännu inte är representerad, som OSSE:s Minskgrupp. |
| --- | --- |

N.

EU respekterar i sina förbindelser med Armenien och Azerbajdzjan principen om suveränitet och territoriell integritet och stöder i sin strategi för regional konfliktlösning grundprinciperna i Helsingforsöverenskommelsen. Den olösta konflikten om Nagorno-Karabach undergräver stabiliteten och utvecklingen i regionen Sydkaukasien och hämmar en fullständig utveckling av den europeiska grannskapspolitiken. I det gemensamma meddelandet om ny respons på ett grannskap i förändring meddelade EU sin avsikt att arbeta mer proaktivt för att lösa konflikterna i Sydkaukasien och fördjupa sitt stöd till förtroendeskapande åtgärder och sitt engagemang i sammanhang där unionen ännu inte är representerad, som OSSE:s Minskgrupp.

| O. | EU:s särskilda representant för Sydkaukasien spelar en viktig roll för att bidra till en fredlig konfliktlösning i regionen. |
| --- | --- |

O.

EU:s särskilda representant för Sydkaukasien spelar en viktig roll för att bidra till en fredlig konfliktlösning i regionen.

| P. | Azerbajdzjan är djupt engagerat i det multilaterala parlamentariska samarbetet med den parlamentariska församlingen Euronest och är det första östliga partnerskapslandet som står värd för en av Euronests plenarsessioner, i Baku den 2–4 april 2012. |
| --- | --- |

P.

Azerbajdzjan är djupt engagerat i det multilaterala parlamentariska samarbetet med den parlamentariska församlingen Euronest och är det första östliga partnerskapslandet som står värd för en av Euronests plenarsessioner, i Baku den 2–4 april 2012.

| Q. | I och med att Azerbajdzjan valts in i FN:s säkerhetsråd för perioden 2012–2013 skapas en bra grund för ytterligare samråd om och anpassning av landets politik till EU:s förklaringar inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP), i syfte att främja djupare internationell fred och stabilitet. |
| --- | --- |

Q.

I och med att Azerbajdzjan valts in i FN:s säkerhetsråd för perioden 2012–2013 skapas en bra grund för ytterligare samråd om och anpassning av landets politik till EU:s förklaringar inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP), i syfte att främja djupare internationell fred och stabilitet.

| 1. | Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten:






  a) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att se till att associeringsavtalet blir en omfattande och framåtblickande ram för den framtida utvecklingen av förbindelserna med Azerbajdzjan, som förstärker den politiska associeringen, den ekonomiska konvergensen och tillnärmningen av lagstiftningen samt återspeglar den relation som både EU och Azerbajdzjan har beslutat sig för att utveckla. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten:

a)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att se till att associeringsavtalet blir en omfattande och framåtblickande ram för den framtida utvecklingen av förbindelserna med Azerbajdzjan, som förstärker den politiska associeringen, den ekonomiska konvergensen och tillnärmningen av lagstiftningen samt återspeglar den relation som både EU och Azerbajdzjan har beslutat sig för att utveckla.

| b) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att se till att förhandlingarna om associeringsavtalen mellan EU och Azerbajdzjan respektive EU och Armenien kopplas till trovärdiga åtaganden om att göra väsentliga framsteg mot en lösning av konflikten om Nagorno-Karabach, i linje med kraven i parlamentets betänkande om behovet av en EU-strategi för Sydkaukasien av den 20 maj 2010 och i enlighet med samtliga grundprinciper från OSSE:s Minskgrupp, vilka anges i det gemensamma uttalandet från L’Aquila av den 10 juli 2009. Sådana framsteg kan ske genom till exempel förtroendeskapande åtgärder som: en allmän demilitarisering, ett tillbakadragande av krypskyttar från skiljelinjen, ett tillbakadragande av armeniska styrkor från de ockuperade områdena först kring Nagorno-Karabach och ett återlämnande av dessa områden till Azerbajdzjan; en mekanism för ett aktivt förebyggande av incidenter och utredning av brott mot vapenvilan längs skiljelinjen; rätten för alla internflyktingar och andra flyktingar att återvända till sina hemorter och sina egendomar samt internationella säkerhetsgarantier som omfattar en verkligt multinationell fredsbevarande insats. På så sätt skulle man lägga en lämplig, gemensamt överenskommen grund för den framtida, rättsligt bindande fria viljeyttringen om Nagorno-Karabachs slutgiltiga ställning. |
| --- | --- |

b)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att se till att förhandlingarna om associeringsavtalen mellan EU och Azerbajdzjan respektive EU och Armenien kopplas till trovärdiga åtaganden om att göra väsentliga framsteg mot en lösning av konflikten om Nagorno-Karabach, i linje med kraven i parlamentets betänkande om behovet av en EU-strategi för Sydkaukasien av den 20 maj 2010 och i enlighet med samtliga grundprinciper från OSSE:s Minskgrupp, vilka anges i det gemensamma uttalandet från L’Aquila av den 10 juli 2009. Sådana framsteg kan ske genom till exempel förtroendeskapande åtgärder som: en allmän demilitarisering, ett tillbakadragande av krypskyttar från skiljelinjen, ett tillbakadragande av armeniska styrkor från de ockuperade områdena först kring Nagorno-Karabach och ett återlämnande av dessa områden till Azerbajdzjan; en mekanism för ett aktivt förebyggande av incidenter och utredning av brott mot vapenvilan längs skiljelinjen; rätten för alla internflyktingar och andra flyktingar att återvända till sina hemorter och sina egendomar samt internationella säkerhetsgarantier som omfattar en verkligt multinationell fredsbevarande insats. På så sätt skulle man lägga en lämplig, gemensamt överenskommen grund för den framtida, rättsligt bindande fria viljeyttringen om Nagorno-Karabachs slutgiltiga ställning.

| c) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att i associeringsavtalet införa klausuler och riktmärken om skyddet och främjandet av de mänskliga rättigheterna, särskilt beträffande mediefrihet och rätten till yttrande-, förenings- och mötesfrihet. Dessa klausuler och riktmärken bör återspegla principerna och rättigheterna i Azerbajdzjans grundlag samt högsta internationella och europeiska standard och i största möjliga utsträckning vägledas av Europarådets och OSSE:s ramar, som Azerbajdzjan har åtagit sig att följa. Azerbajdzjans regering bör uppmanas att uppfylla dessa åtaganden samt säkerställa att förhandlingarna till fullo tar hänsyn till behovet att trygga internflyktingarnas och de övriga flyktingarnas rättigheter och försörjning. |
| --- | --- |

c)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att i associeringsavtalet införa klausuler och riktmärken om skyddet och främjandet av de mänskliga rättigheterna, särskilt beträffande mediefrihet och rätten till yttrande-, förenings- och mötesfrihet. Dessa klausuler och riktmärken bör återspegla principerna och rättigheterna i Azerbajdzjans grundlag samt högsta internationella och europeiska standard och i största möjliga utsträckning vägledas av Europarådets och OSSE:s ramar, som Azerbajdzjan har åtagit sig att följa. Azerbajdzjans regering bör uppmanas att uppfylla dessa åtaganden samt säkerställa att förhandlingarna till fullo tar hänsyn till behovet att trygga internflyktingarnas och de övriga flyktingarnas rättigheter och försörjning.

| d) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att överväga ett deltagande av EU i OSSE:s Minskgrupp, som ett ökat engagemang från EU:s sida för att lösa konflikten mellan Armenien och Azerbajdzjan. |
| --- | --- |

d)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att överväga ett deltagande av EU i OSSE:s Minskgrupp, som ett ökat engagemang från EU:s sida för att lösa konflikten mellan Armenien och Azerbajdzjan.

| e) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att i associeringsavtalet framhålla vikten av att garantera medborgarnas grundläggande fri- och rättigheter, däribland rätten till mötes- och föreningsfrihet, den privata äganderätten, utvecklingen av det civila samhället, rättsstaten, den fortsatta korruptionsbekämpningen, den politiska mångfalden och mediernas och rättsväsendets oberoende. |
| --- | --- |

e)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att i associeringsavtalet framhålla vikten av att garantera medborgarnas grundläggande fri- och rättigheter, däribland rätten till mötes- och föreningsfrihet, den privata äganderätten, utvecklingen av det civila samhället, rättsstaten, den fortsatta korruptionsbekämpningen, den politiska mångfalden och mediernas och rättsväsendets oberoende.

| f) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att i associeringsavtalet betona vikten av att Azerbajdzjan fullt ut följer Europadomstolens domar. |
| --- | --- |

f)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att i associeringsavtalet betona vikten av att Azerbajdzjan fullt ut följer Europadomstolens domar.

| g) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att i associeringsavtalet betona att yttrandefrihet för politiska motståndare är av avgörande vikt och att tätare förbindelser med EU är beroende av att de azerbajdzjanska myndigheterna respekterar rättssäkerheten, garanterar rättvisa rättegångar för alla fångar och ovillkorligen friger alla som fängslats och åtalats på politiskt motiverade grunder. |
| --- | --- |

g)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att i associeringsavtalet betona att yttrandefrihet för politiska motståndare är av avgörande vikt och att tätare förbindelser med EU är beroende av att de azerbajdzjanska myndigheterna respekterar rättssäkerheten, garanterar rättvisa rättegångar för alla fångar och ovillkorligen friger alla som fängslats och åtalats på politiskt motiverade grunder.

| h) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att stödja Azerbajdzjans parlament såväl tekniskt som ekonomiskt för att det fullt ut ska kunna utveckla sina konstitutionella funktioner, organ och tjänster och stärka samspelet med det civila samhället. |
| --- | --- |

h)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att stödja Azerbajdzjans parlament såväl tekniskt som ekonomiskt för att det fullt ut ska kunna utveckla sina konstitutionella funktioner, organ och tjänster och stärka samspelet med det civila samhället.

| i) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att stödja de program för utvecklingsbistånd som syftar till att förbättra levnadsvillkoren för flyktingar och fördrivna personer i Azerbajdzjan. |
| --- | --- |

i)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att stödja de program för utvecklingsbistånd som syftar till att förbättra levnadsvillkoren för flyktingar och fördrivna personer i Azerbajdzjan.

| j) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att i avtalet införa klausuler om skydd av människorättsförsvarare, i enlighet med EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

j)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att i avtalet införa klausuler om skydd av människorättsförsvarare, i enlighet med EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare.

| k) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att begära att de azerbajdzjanska myndigheterna garanterar att det pågående uppförandet av nya byggnader i Baku, som delvis anses ha koppling till den förestående Eurovisionsschlagerfestivalen, sker i enlighet med gällande lagstiftning och att människor får nya bostäder genom rättsliga förfaranden som präglas av öppenhet och insyn samt att uttrycka oro över den allt mer omfattande regeringskritiken mot människorättsaktivister som utnyttjar detta kulturevenemang för att förbättra situationen för demokrati och mänskliga rättigheter i landet. |
| --- | --- |

k)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att begära att de azerbajdzjanska myndigheterna garanterar att det pågående uppförandet av nya byggnader i Baku, som delvis anses ha koppling till den förestående Eurovisionsschlagerfestivalen, sker i enlighet med gällande lagstiftning och att människor får nya bostäder genom rättsliga förfaranden som präglas av öppenhet och insyn samt att uttrycka oro över den allt mer omfattande regeringskritiken mot människorättsaktivister som utnyttjar detta kulturevenemang för att förbättra situationen för demokrati och mänskliga rättigheter i landet.

| l) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att bevilja visum åt den särskilde rapportören för politiska fångar från Europarådets parlamentariska församling, så att han kan besöka landet i enlighet med sitt mandat. |
| --- | --- |

l)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att bevilja visum åt den särskilde rapportören för politiska fångar från Europarådets parlamentariska församling, så att han kan besöka landet i enlighet med sitt mandat.

| m) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att framföra oro över det ökande antalet gripanden av människorätts- och ungdomsaktivister, svårigheterna med att registrera icke-statliga organisationer och politiska partier samt hotelserna och restriktionerna i fråga om yttrandefriheten, mötesfriheten och friheten på internet. De uppmanas även att fastställa riktmärken på detta område enligt vilka avtalet tillfälligt upphävs om riktmärkena inte uppnås. |
| --- | --- |

m)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att framföra oro över det ökande antalet gripanden av människorätts- och ungdomsaktivister, svårigheterna med att registrera icke-statliga organisationer och politiska partier samt hotelserna och restriktionerna i fråga om yttrandefriheten, mötesfriheten och friheten på internet. De uppmanas även att fastställa riktmärken på detta område enligt vilka avtalet tillfälligt upphävs om riktmärkena inte uppnås.

| n) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att kräva att de azerbajdzjanska myndigheterna antar diskrimineringslagstiftning som förbjuder diskriminering på grundval av sexuell läggning och könsidentitet på alla samhällsområden. |
| --- | --- |

n)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att kräva att de azerbajdzjanska myndigheterna antar diskrimineringslagstiftning som förbjuder diskriminering på grundval av sexuell läggning och könsidentitet på alla samhällsområden.

| o) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att anpassa målen i associeringsavtalet efter det gemensamma meddelandet om ny respons på ett grannskap i förändring, vilket skulle göra det möjligt för det civila samhällets organisationer i Azerbajdzjan att internt övervaka och säkerställa att regeringen i större utsträckning hålls ansvarig för sina reformer och förpliktelser. |
| --- | --- |

o)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att anpassa målen i associeringsavtalet efter det gemensamma meddelandet om ny respons på ett grannskap i förändring, vilket skulle göra det möjligt för det civila samhällets organisationer i Azerbajdzjan att internt övervaka och säkerställa att regeringen i större utsträckning hålls ansvarig för sina reformer och förpliktelser.

| p) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att säkerställa att associeringsavtalet följer de folkrättsliga principerna – i synnerhet de som fastställs i FN-stadgan, Helsingforsöverenskommelsen och inom ramen för OSSE, det vill säga principerna om icke-våld, territoriell integritet och rätten till självbestämmande – och att se till att avtalet gäller för hela Azerbajdzjans territorium när det väl har slutits. |
| --- | --- |

p)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att säkerställa att associeringsavtalet följer de folkrättsliga principerna – i synnerhet de som fastställs i FN-stadgan, Helsingforsöverenskommelsen och inom ramen för OSSE, det vill säga principerna om icke-våld, territoriell integritet och rätten till självbestämmande – och att se till att avtalet gäller för hela Azerbajdzjans territorium när det väl har slutits.

| q) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att förstärka EU:s konfliktlösnings- och medlingskapacitet och att spela en mer aktiv och verksam roll för att öka tilliten mellan parterna i konflikten, bland annat genom att ge dem stöd i form av EU-finansierade projekt för förtroendeskapande åtgärder som ökar det folkliga stödet för ömsesidiga eftergifter och en fredlig lösning, att understryka att EU-företrädare måste få villkorslöst tillträde till Nagorno-Karabach och de omgivande ockuperade regionerna samt att insistera på att EU bör spela en större roll i lösningen av konflikten i Nagorno-Karabach genom att stödja förtroendeskapande åtgärder som för samman de armeniska och azerbajdzjanska folken och sprider tanken om fred, försoning och tillit bland alla inblandade parter. |
| --- | --- |

q)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att förstärka EU:s konfliktlösnings- och medlingskapacitet och att spela en mer aktiv och verksam roll för att öka tilliten mellan parterna i konflikten, bland annat genom att ge dem stöd i form av EU-finansierade projekt för förtroendeskapande åtgärder som ökar det folkliga stödet för ömsesidiga eftergifter och en fredlig lösning, att understryka att EU-företrädare måste få villkorslöst tillträde till Nagorno-Karabach och de omgivande ockuperade regionerna samt att insistera på att EU bör spela en större roll i lösningen av konflikten i Nagorno-Karabach genom att stödja förtroendeskapande åtgärder som för samman de armeniska och azerbajdzjanska folken och sprider tanken om fred, försoning och tillit bland alla inblandade parter.

| r) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att välkomna det arbete som medordförandena för OSSE:s Minskgrupp och parterna själva har uträttat för att göra framsteg mot en överenskommelse om grundprinciperna, att kräva fortsatt stöd till detta arbete och betona att både Azerbajdzjan och Armenien bör vidta lämpliga åtgärder för att se till att alla beslut som fattas inom ramen för Minskgruppen för att skapa och befästa en fredlig lösning av konflikten om Nagorno-Karabach verkställs till fullo och i tid samt att överväga ett direktare och aktivare deltagande av EU i Minskgruppen. |
| --- | --- |

r)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att välkomna det arbete som medordförandena för OSSE:s Minskgrupp och parterna själva har uträttat för att göra framsteg mot en överenskommelse om grundprinciperna, att kräva fortsatt stöd till detta arbete och betona att både Azerbajdzjan och Armenien bör vidta lämpliga åtgärder för att se till att alla beslut som fattas inom ramen för Minskgruppen för att skapa och befästa en fredlig lösning av konflikten om Nagorno-Karabach verkställs till fullo och i tid samt att överväga ett direktare och aktivare deltagande av EU i Minskgruppen.

| s) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att begära att Armeniens och Azerbajdzjans ledare agerar på ett ansvarsfullt sätt, tonar ner sina uttalanden och undviker provocerande utspel, i syfte att bana väg för en verklig dialog på alla samhällsnivåer, så att allmänheten accepterar och fullt ut förstår fördelarna med en övergripande lösning och grunden därmed läggs för verkningsfulla förtroendeskapande åtgärder. |
| --- | --- |

s)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att begära att Armeniens och Azerbajdzjans ledare agerar på ett ansvarsfullt sätt, tonar ner sina uttalanden och undviker provocerande utspel, i syfte att bana väg för en verklig dialog på alla samhällsnivåer, så att allmänheten accepterar och fullt ut förstår fördelarna med en övergripande lösning och grunden därmed läggs för verkningsfulla förtroendeskapande åtgärder.

| t) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att framföra oro över den militära uppladdningen i regionen och i synnerhet Azerbajdzjans höga militärutgifter, och att i det hänseendet uppmana medlemsstaterna att sluta att förse både Azerbajdzjan och Armenien med vapen och ammunition, i enlighet med OSSE:s begäran från februari 1992, så länge de bägge parterna inte enats om och undertecknat en övergripande lösning. |
| --- | --- |

t)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att framföra oro över den militära uppladdningen i regionen och i synnerhet Azerbajdzjans höga militärutgifter, och att i det hänseendet uppmana medlemsstaterna att sluta att förse både Azerbajdzjan och Armenien med vapen och ammunition, i enlighet med OSSE:s begäran från februari 1992, så länge de bägge parterna inte enats om och undertecknat en övergripande lösning.

| u) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att framhålla behovet att alla ansträngningar görs inom ramen för det östliga partnerskapet för att få till stånd ett politiskt och ekonomiskt närmande mellan Armenien och Azerbajdzjan och att med bestämdhet fastlägga regional konfliktlösning som en del av detta närmande. |
| --- | --- |

u)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att framhålla behovet att alla ansträngningar görs inom ramen för det östliga partnerskapet för att få till stånd ett politiskt och ekonomiskt närmande mellan Armenien och Azerbajdzjan och att med bestämdhet fastlägga regional konfliktlösning som en del av detta närmande.

| v) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona att hundratusentals internflyktingar och andra flyktingar som flydde från sina hem under eller i samband med kriget i Nagorno-Karabach fortfarande är fördrivna och nekas sina rättigheter, däribland rätten till återvändande, egendomsrättigheter och rätten till personlig säkerhet. Dessa rättigheter bör ovillkorligen respekteras och omgående tillgodoses. Kommissionen och medlemsstaterna bör uppmanas att fortsätta med och utöka EU:s bistånd och ekonomiska stöd till Azerbajdzjan för att hantera internflyktingarnas situation. |
| --- | --- |

v)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona att hundratusentals internflyktingar och andra flyktingar som flydde från sina hem under eller i samband med kriget i Nagorno-Karabach fortfarande är fördrivna och nekas sina rättigheter, däribland rätten till återvändande, egendomsrättigheter och rätten till personlig säkerhet. Dessa rättigheter bör ovillkorligen respekteras och omgående tillgodoses. Kommissionen och medlemsstaterna bör uppmanas att fortsätta med och utöka EU:s bistånd och ekonomiska stöd till Azerbajdzjan för att hantera internflyktingarnas situation.

| w) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att framhålla behovet att använda associeringsavtalet som en plattform för att främja regional samverkan och regionalt samarbete, att betona de ömsesidigt förstärkande kopplingarna mellan å ena sidan en demokratisk utveckling som präglas av mångfald och å andra sidan konfliktlösning samt att se till att associeringsavtalet innehåller bestämmelser som främjar viseringsarrangemang för alla personer från länderna i Sydkaukasien. |
| --- | --- |

w)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att framhålla behovet att använda associeringsavtalet som en plattform för att främja regional samverkan och regionalt samarbete, att betona de ömsesidigt förstärkande kopplingarna mellan å ena sidan en demokratisk utveckling som präglas av mångfald och å andra sidan konfliktlösning samt att se till att associeringsavtalet innehåller bestämmelser som främjar viseringsarrangemang för alla personer från länderna i Sydkaukasien.

| x) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att klargöra hur den betydande komplementariteten mellan de olika EU-initiativen i regionen, nämligen det östliga partnerskapet och Svartahavssynergin, ska kunna utnyttjas. |
| --- | --- |

x)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att klargöra hur den betydande komplementariteten mellan de olika EU-initiativen i regionen, nämligen det östliga partnerskapet och Svartahavssynergin, ska kunna utnyttjas.

| y) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att begära att Turkiet spelar en konstruktiv roll i lösningen av konflikten om Nagorno-Karabach och lever upp till sitt ansvar i regionen. |
| --- | --- |

y)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att begära att Turkiet spelar en konstruktiv roll i lösningen av konflikten om Nagorno-Karabach och lever upp till sitt ansvar i regionen.

| z) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att säkerställa att handelskomponenten i associeringsavtalet kan utvidgas till ett djupgående och omfattande frihandelsavtal så snart Azerbajdzjan uppfyller alla nödvändiga krav – däribland ett medlemskap i Världshandelsorganisationen och att landet fullgör sina åtaganden om mänskliga rättigheter – samt att, med denna målsättning i åtanke, tillhandahålla det tekniska stöd som krävs för att förbereda Azerbajdzjan inför förhandlingarna och främja genomförandet av de nödvändiga reformerna. |
| --- | --- |

z)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att säkerställa att handelskomponenten i associeringsavtalet kan utvidgas till ett djupgående och omfattande frihandelsavtal så snart Azerbajdzjan uppfyller alla nödvändiga krav – däribland ett medlemskap i Världshandelsorganisationen och att landet fullgör sina åtaganden om mänskliga rättigheter – samt att, med denna målsättning i åtanke, tillhandahålla det tekniska stöd som krävs för att förbereda Azerbajdzjan inför förhandlingarna och främja genomförandet av de nödvändiga reformerna.

| aa) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att kraftfullt uppmana Azerbajdzjan att underteckna och ratificera Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

aa)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att kraftfullt uppmana Azerbajdzjan att underteckna och ratificera Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen.

| ab) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att kraftfullt uppmana de azerbajdzjanska myndigheterna att underteckna och ratificera konventionen om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring, liksom konventionen om klustervapen. |
| --- | --- |

ab)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att kraftfullt uppmana de azerbajdzjanska myndigheterna att underteckna och ratificera konventionen om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring, liksom konventionen om klustervapen.

| ac) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att se till att förhandlingarna om viseringslättnader och återtagandeavtal skyndas på i syfte att främja de mellanmänskliga kontakterna och prioritera rörligheten bland ungdomar och i den akademiska världen, bidra till kampen mot den olagliga invandringen samt att säkerställa att asylbestämmelserna är helt i linje med internationella förpliktelser och åtaganden och EU:s normer, särskilt på området mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

ac)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att se till att förhandlingarna om viseringslättnader och återtagandeavtal skyndas på i syfte att främja de mellanmänskliga kontakterna och prioritera rörligheten bland ungdomar och i den akademiska världen, bidra till kampen mot den olagliga invandringen samt att säkerställa att asylbestämmelserna är helt i linje med internationella förpliktelser och åtaganden och EU:s normer, särskilt på området mänskliga rättigheter.

| ad) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona vikten av att bygga upp och utveckla en stark ungdomssektor och att i det hänseendet välkomna de olika statliga program som erbjuder stipendier för utlandsstudier. |
| --- | --- |

ad)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona vikten av att bygga upp och utveckla en stark ungdomssektor och att i det hänseendet välkomna de olika statliga program som erbjuder stipendier för utlandsstudier.

| ae) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att kräva att Azerbajdzjan inte lägger hinder i vägen för utfärdande av visum till tredjelandsmedborgare av armeniskt ursprung som vill resa in i Azerbajdzjan och att landet avskaffar förbudet mot internationella telefonsamtal till Armenien. |
| --- | --- |

ae)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att kräva att Azerbajdzjan inte lägger hinder i vägen för utfärdande av visum till tredjelandsmedborgare av armeniskt ursprung som vill resa in i Azerbajdzjan och att landet avskaffar förbudet mot internationella telefonsamtal till Armenien.

| af) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uppmuntra till ett brett samarbete mellan EU och Azerbajdzjan inom olika sektorer och att i synnerhet förklara fördelarna med och främja konvergensen på lagstiftningsområdet samt tillhandahålla nödvändigt tekniskt stöd i detta syfte. |
| --- | --- |

af)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uppmuntra till ett brett samarbete mellan EU och Azerbajdzjan inom olika sektorer och att i synnerhet förklara fördelarna med och främja konvergensen på lagstiftningsområdet samt tillhandahålla nödvändigt tekniskt stöd i detta syfte.

| ag) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att kräva att de azerbajdzjanska myndigheterna driver på genomförandet av Internationella arbetsorganisationens (ILO) grundläggande konventioner. |
| --- | --- |

ag)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att kräva att de azerbajdzjanska myndigheterna driver på genomförandet av Internationella arbetsorganisationens (ILO) grundläggande konventioner.

| ah) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att förbättra insynen i förvaltningen av de offentliga finanserna och att stärka lagstiftningen om offentlig upphandling för att på ett väsentligt sätt bidra till ett gott styre och ett insynsvänligt beslutsfattande. I detta hänseende uppmanas de också att välkomna Azerbajdzjans deltagande i initiativet för öppenhet i utvinningsindustrin (EITI), som syftar till att främja öppenheten kring intäkterna från olja och gas, samt att övervaka hur landets regering uppfyller sitt åtagande om att lämna ut information om de offentliga finanserna i enlighet med lagstiftningen om rätten till tillgång till information. |
| --- | --- |

ah)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att förbättra insynen i förvaltningen av de offentliga finanserna och att stärka lagstiftningen om offentlig upphandling för att på ett väsentligt sätt bidra till ett gott styre och ett insynsvänligt beslutsfattande. I detta hänseende uppmanas de också att välkomna Azerbajdzjans deltagande i initiativet för öppenhet i utvinningsindustrin (EITI), som syftar till att främja öppenheten kring intäkterna från olja och gas, samt att övervaka hur landets regering uppfyller sitt åtagande om att lämna ut information om de offentliga finanserna i enlighet med lagstiftningen om rätten till tillgång till information.

| ai) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att vidta nödvändiga åtgärder för att i associeringsavtalet införa bestämmelser som gör det möjligt för Azerbajdzjan att delta i EU:s program och organ, som ett verktyg för att främja den europeiska integrationen på samtliga nivåer. |
| --- | --- |

ai)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att vidta nödvändiga åtgärder för att i associeringsavtalet införa bestämmelser som gör det möjligt för Azerbajdzjan att delta i EU:s program och organ, som ett verktyg för att främja den europeiska integrationen på samtliga nivåer.

| aj) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att välkomna de azerbajdzjanska myndigheternas reformer av rättsväsendet i syfte att öka domarnas oberoende, förbättra urvals- och utnämningsförfarandena och få bukt med korruptionen inom rättsväsendet och risken för påverkan från den verkställande makten; att erkänna att de nödvändiga lagarna, däribland lagen om advokatyrket, har antagits; att uppmuntra de ansvariga myndigheterna att fortsätta att införa lagstiftning mot korruption, fokusera på fall av korruption på hög nivå samt väsentligt öka insynen i de offentliga utgifterna och finansieringen av politiska partier; att betona behovet att öka rättsväsendets oberoende, effektivitet och resurser; att upprepa vikten av att domstolssystemet är fritt från politisk inblandning; att betona nödvändigheten av att uppnå ett övertygande resultat när det gäller rekrytering och utnämningar av domare och allmänna åklagare utifrån enhetliga, tydliga, objektiva och nationellt tillämpbara kriterier, och att dokumentera verkställda åtal och domar så att framstegen kan mätas; samt att begära en enhetlig rättspraxis för att säkerställa ett förutsägbart rättsväsen och allmänhetens förtroende. |
| --- | --- |

aj)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att välkomna de azerbajdzjanska myndigheternas reformer av rättsväsendet i syfte att öka domarnas oberoende, förbättra urvals- och utnämningsförfarandena och få bukt med korruptionen inom rättsväsendet och risken för påverkan från den verkställande makten; att erkänna att de nödvändiga lagarna, däribland lagen om advokatyrket, har antagits; att uppmuntra de ansvariga myndigheterna att fortsätta att införa lagstiftning mot korruption, fokusera på fall av korruption på hög nivå samt väsentligt öka insynen i de offentliga utgifterna och finansieringen av politiska partier; att betona behovet att öka rättsväsendets oberoende, effektivitet och resurser; att upprepa vikten av att domstolssystemet är fritt från politisk inblandning; att betona nödvändigheten av att uppnå ett övertygande resultat när det gäller rekrytering och utnämningar av domare och allmänna åklagare utifrån enhetliga, tydliga, objektiva och nationellt tillämpbara kriterier, och att dokumentera verkställda åtal och domar så att framstegen kan mätas; samt att begära en enhetlig rättspraxis för att säkerställa ett förutsägbart rättsväsen och allmänhetens förtroende.

| ak) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att inrätta program för partnersamverkan med EU-regioner och lokalsamhällen med nationella minoriteter som har stor autonomi. |
| --- | --- |

ak)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att inrätta program för partnersamverkan med EU-regioner och lokalsamhällen med nationella minoriteter som har stor autonomi.

| al) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att framhålla behovet av en hållbar ekonomi, bland annat genom en större diversifiering, att främja större öppenhet och insyn för energisektorn och säkerställa att utvecklingen av denna sker i linje med internationella miljönormer, att stödja utvecklingen av en marknad för förnybar energi samt att betona behovet av en miljölagstiftning som motsvarar detta. |
| --- | --- |

al)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att framhålla behovet av en hållbar ekonomi, bland annat genom en större diversifiering, att främja större öppenhet och insyn för energisektorn och säkerställa att utvecklingen av denna sker i linje med internationella miljönormer, att stödja utvecklingen av en marknad för förnybar energi samt att betona behovet av en miljölagstiftning som motsvarar detta.

| am) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona vikten av energisamarbete mellan EU och Azerbajdzjan kring en diversifiering av energikällorna samt av försörjningsvägarna för dessa till Europa och att i detta sammanhang påminna om det gemensamma uttalandet om gasförsörjning, som undertecknades den 13 januari 2011 i Baku av Europeiska kommissionens ordförande José Manuel Barroso och Azerbajdzjans president Ilham Alijev, som ett viktigt steg mot ett förverkligande av den södra gaskorridoren, samt att berömma Azerbajdzjans insatser för sådana banbrytande projekt som rörledningarna Baku–Tbilisi–Ceyhan och Baku–Tbilisi–Erzurum, som slutför AGRI-projektet. |
| --- | --- |

am)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona vikten av energisamarbete mellan EU och Azerbajdzjan kring en diversifiering av energikällorna samt av försörjningsvägarna för dessa till Europa och att i detta sammanhang påminna om det gemensamma uttalandet om gasförsörjning, som undertecknades den 13 januari 2011 i Baku av Europeiska kommissionens ordförande José Manuel Barroso och Azerbajdzjans president Ilham Alijev, som ett viktigt steg mot ett förverkligande av den södra gaskorridoren, samt att berömma Azerbajdzjans insatser för sådana banbrytande projekt som rörledningarna Baku–Tbilisi–Ceyhan och Baku–Tbilisi–Erzurum, som slutför AGRI-projektet.

| an) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona vikten av Azerbajdzjans unika geografiska belägenhet, som möjliggör direkt och obehindrad transitförbindelse mellan EU och länderna i Centralasien, att välkomna insatserna för att utveckla ett transkaspiskt transitsamarbete med Kazakstan och för att undersöka möjligheterna att inleda ett sådant samarbete med Turkmenistan, samt att välkomna rådets mandat, som undertecknades den 12 september 2011, att ingå ett rättsligt bindande avtal mellan EU, Azerbajdzjan och Turkmenistan om den transkaspiska rörledningen. |
| --- | --- |

an)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona vikten av Azerbajdzjans unika geografiska belägenhet, som möjliggör direkt och obehindrad transitförbindelse mellan EU och länderna i Centralasien, att välkomna insatserna för att utveckla ett transkaspiskt transitsamarbete med Kazakstan och för att undersöka möjligheterna att inleda ett sådant samarbete med Turkmenistan, samt att välkomna rådets mandat, som undertecknades den 12 september 2011, att ingå ett rättsligt bindande avtal mellan EU, Azerbajdzjan och Turkmenistan om den transkaspiska rörledningen.

| ao) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att säkerställa EU:s fortsatta fokus på utvecklingen av energisamarbetet med Azerbajdzjan och ett varaktigt EU-stöd samt att ge tekniskt stöd till den azerbajdzjanska statliga byrån för alternativa och förnybara energikällor för att hjälpa Azerbajdzjan att diversifiera sina energikällor, arbeta för energieffektivitet och se till att landet uppfyller EU:s klimatmål. |
| --- | --- |

ao)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att säkerställa EU:s fortsatta fokus på utvecklingen av energisamarbetet med Azerbajdzjan och ett varaktigt EU-stöd samt att ge tekniskt stöd till den azerbajdzjanska statliga byrån för alternativa och förnybara energikällor för att hjälpa Azerbajdzjan att diversifiera sina energikällor, arbeta för energieffektivitet och se till att landet uppfyller EU:s klimatmål.

| ap) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att hitta sätt att främja dialog och regionalt samarbete genom att stödja organisationer som till exempel det regionala miljöcentrumet, med hjälp av gemensamma gränsöverskridande projekt med deltagande av icke-statliga organisationer, lokalsamhällen och aktörer i Armenien, Azerbajdzjan och Georgien. |
| --- | --- |

ap)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att hitta sätt att främja dialog och regionalt samarbete genom att stödja organisationer som till exempel det regionala miljöcentrumet, med hjälp av gemensamma gränsöverskridande projekt med deltagande av icke-statliga organisationer, lokalsamhällen och aktörer i Armenien, Azerbajdzjan och Georgien.

| aq) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att låta associeringsavtalet genomsyras av en stark parlamentarisk dimension som möjliggör en full medverkan av Milli Mejlis och Europaparlamentet och stärker arbetet i den parlamentariska församlingen Euronest. |
| --- | --- |

aq)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att låta associeringsavtalet genomsyras av en stark parlamentarisk dimension som möjliggör en full medverkan av Milli Mejlis och Europaparlamentet och stärker arbetet i den parlamentariska församlingen Euronest.

| ar) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att till fullo involvera Europaparlamentet i genomförandet och övervakningen av associeringsavtalet och att fastställa tydliga riktmärken för hur associeringsavtalet ska genomföras samt föreskriva övervakningsmekanismer, bland annat att rapporter regelbundet ska avges till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

ar)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att till fullo involvera Europaparlamentet i genomförandet och övervakningen av associeringsavtalet och att fastställa tydliga riktmärken för hur associeringsavtalet ska genomföras samt föreskriva övervakningsmekanismer, bland annat att rapporter regelbundet ska avges till Europaparlamentet.

| as) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att tillhandahålla ett bättre riktat tekniskt bistånd till Azerbajdzjan så att landet kan uppfylla de åtaganden som följer av förhandlingarna om associeringsavtalet och av dess fullständiga genomförande, genom att fortsätta att erbjuda övergripande program för institutionsuppbyggnad. |
| --- | --- |

as)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att tillhandahålla ett bättre riktat tekniskt bistånd till Azerbajdzjan så att landet kan uppfylla de åtaganden som följer av förhandlingarna om associeringsavtalet och av dess fullständiga genomförande, genom att fortsätta att erbjuda övergripande program för institutionsuppbyggnad.

| at) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uppmuntra EU:s förhandlare att fortsätta sitt samarbete med Europaparlamentet och att med stöd av dokumentation fortlöpande ge parlamentet återkoppling om hur arbetet fortskrider, i enlighet med artikel 218.10 i EUF-fördraget, där det föreskrivs att parlamentet omedelbart och fullständigt ska informeras i alla skeden av förfarandet. |
| --- | --- |

at)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uppmuntra EU:s förhandlare att fortsätta sitt samarbete med Europaparlamentet och att med stöd av dokumentation fortlöpande ge parlamentet återkoppling om hur arbetet fortskrider, i enlighet med artikel 218.10 i EUF-fördraget, där det föreskrivs att parlamentet omedelbart och fullständigt ska informeras i alla skeden av förfarandet.

| au) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att främja ett djupare samarbete med och inom det östliga partnerskapet, samt att regelbundet informera Europaparlamentet om de framsteg som görs. |
| --- | --- |

au)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att främja ett djupare samarbete med och inom det östliga partnerskapet, samt att regelbundet informera Europaparlamentet om de framsteg som görs.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten samt till Azerbajdzjan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten samt till Azerbajdzjan.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0243.

(2)  EUT C 161 E, 31.5.2011, s. 136.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0025.

(4)  EUT C 41 E, 19.2.2009, s. 64.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2011)0153.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2011)0576.

(7)  EUT L 221, 27.8.2011, s. 5.

---

| 7.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 258/44 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 258/44

---

Onsdagen den 18 april 2012Förhandlingarna om associeringsavtalet mellan EU och Armenien

P7_TA(2012)0128

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2012 med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om förhandlingarna om associeringsavtalet mellan EU och Armenien (2011/2315(INI))

2013/C 258 E/04

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av de pågående förhandlingarna mellan EU och Armenien om associeringsavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de pågående förhandlingarna mellan EU och Armenien om associeringsavtalet,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 10 maj 2010 om Armenien, i vilka förhandlingsdirektiven antogs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 10 maj 2010 om Armenien, i vilka förhandlingsdirektiven antogs,

| — | med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Armenien och EU, som trädde i kraft den 1 juli 1999, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Armenien och EU, som trädde i kraft den 1 juli 1999,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 27 oktober 2011 om ett partnerskap för rörlighet mellan Europeiska unionen och Armenien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 27 oktober 2011 om ett partnerskap för rörlighet mellan Europeiska unionen och Armenien,

| — | med beaktande av handlingsplanen för den europeiska grannskapspolitiken, som antogs den 14 november 2006, och det gemensamma meddelandet av den 25 maj 2011 om ny respons på ett grannskap i förändring, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen för den europeiska grannskapspolitiken, som antogs den 14 november 2006, och det gemensamma meddelandet av den 25 maj 2011 om ny respons på ett grannskap i förändring,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet för det östliga partnerskapet i Prag den 7 maj 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet för det östliga partnerskapet i Prag den 7 maj 2009,

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 25 oktober 2010 om det östliga partnerskapet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 25 oktober 2010 om det östliga partnerskapet,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet för det östliga partnerskapet i Warszawa den 29–30 september 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet för det östliga partnerskapet i Warszawa den 29–30 september 2011,

| — | med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011,

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 27 februari 2012 om Sydkaukasien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 27 februari 2012 om Sydkaukasien,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2008 om Armenien (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2008 om Armenien (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om behovet av en EU-strategi för Sydkaukasien (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om behovet av en EU-strategi för Sydkaukasien (2),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 20 januari 2011 om en EU-strategi för Svarta havet (3) och av den 17 januari 2008 om regionalpolitiken i Svartahavsområdet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 20 januari 2011 om en EU-strategi för Svarta havet (3) och av den 17 januari 2008 om regionalpolitiken i Svartahavsområdet (4),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 7 april 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken – den östliga dimensionen (5) och av den 14 december 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 7 april 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken – den östliga dimensionen (5) och av den 14 december 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (6),

| — | med beaktande av rådets beslut 2011/518/Gusp av den 25 augusti 2011 om utnämnandet av Europeiska unionens särskilda representant för Sydkaukasien och för krisen i Georgien (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2011/518/Gusp av den 25 augusti 2011 om utnämnandet av Europeiska unionens särskilda representant för Sydkaukasien och för krisen i Georgien (7),

| — | med beaktande av kommissionens framstegsrapport om Armenien, som antogs den 25 maj 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens framstegsrapport om Armenien, som antogs den 25 maj 2011,

| — | med beaktande av den tredje omgången av människorättsdialogen mellan EU och Armenien, som ägde rum den 6 december 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den tredje omgången av människorättsdialogen mellan EU och Armenien, som ägde rum den 6 december 2011,

| — | med beaktande av den allmänna amnesti som det armeniska parlamentet antog den 26 maj 2011 efter ett förslag från president Sargsyan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna amnesti som det armeniska parlamentet antog den 26 maj 2011 efter ett förslag från president Sargsyan,

| — | med beaktande av den förklaring som Armeniens, Azerbajdzjans och Rysslands presidenter undertecknade i Moskva den 2 november 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring som Armeniens, Azerbajdzjans och Rysslands presidenter undertecknade i Moskva den 2 november 2008,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaring som Armeniens, Azerbajdzjans och Ryska federationens presidenter undertecknade i Sotji den 23 januari 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaring som Armeniens, Azerbajdzjans och Ryska federationens presidenter undertecknade i Sotji den 23 januari 2012,

| — | med beaktande av artiklarna 90.4 och 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 90.4 och 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0079/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0079/2012), och av följande skäl:

| A. | Det östliga partnerskapet tillhandahåller den politiska ramen för stärkta bilaterala förbindelser genom nya associeringsavtal, där hänsyn tas till den specifika situationen och ambitionerna i partnerlandet och EU:s strategiska intresse av stabilitet och demokratisk utveckling i regionen. |
| --- | --- |

A.

Det östliga partnerskapet tillhandahåller den politiska ramen för stärkta bilaterala förbindelser genom nya associeringsavtal, där hänsyn tas till den specifika situationen och ambitionerna i partnerlandet och EU:s strategiska intresse av stabilitet och demokratisk utveckling i regionen.

| B. | Associeringsavtalen utgör en lämplig grund för att fördjupa förbindelserna genom ökad politisk associering, socioekonomisk integration och tillnärmning till EU:s regelverk samt en utveckling av de kulturella förbindelserna. |
| --- | --- |

B.

Associeringsavtalen utgör en lämplig grund för att fördjupa förbindelserna genom ökad politisk associering, socioekonomisk integration och tillnärmning till EU:s regelverk samt en utveckling av de kulturella förbindelserna.

| C. | Den multilaterala dimensionen av det östliga partnerskapet kompletterar och är oskiljbar från den bilaterala dimensionen och bör utvecklas parallellt med de pågående förhandlingarna om associeringsavtal för att bana väg för ett fullständigt genomförande av dessa och lägga grunden för ett verkligt regionalt samarbete i enlighet med principerna för den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

C.

Den multilaterala dimensionen av det östliga partnerskapet kompletterar och är oskiljbar från den bilaterala dimensionen och bör utvecklas parallellt med de pågående förhandlingarna om associeringsavtal för att bana väg för ett fullständigt genomförande av dessa och lägga grunden för ett verkligt regionalt samarbete i enlighet med principerna för den europeiska grannskapspolitiken.

| D. | Armeniens aktiva engagemang för gemensamma värden och principer, däribland demokratin, rättsstaten, gott styre och respekt för de mänskliga rättigheterna, är avgörande för att föra processen framåt och för att förhandlingarna om och det påföljande genomförandet av associeringsavtalet ska lyckas. |
| --- | --- |

D.

Armeniens aktiva engagemang för gemensamma värden och principer, däribland demokratin, rättsstaten, gott styre och respekt för de mänskliga rättigheterna, är avgörande för att föra processen framåt och för att förhandlingarna om och det påföljande genomförandet av associeringsavtalet ska lyckas.

| E. | De armeniska myndigheterna har upprepade gånger förklarat sig villiga att ansluta sig till dessa värden och åberopat Armeniens europeiska ambitioner. Retoriken har inte alltid motsvarat verkligheten i fråga om reformtakten. Armeniens aktiva deltagande i det multilaterala parlamentariska samarbetet inom ramen för Euronest, vilket täcker de fyra tematiska plattformarna i det östliga partnerskapet, utgör ett bra exempel på landets engagemang för europeiska värden och principer. Det råder ett brett allmänt samförstånd i det armeniska samhället om vikten av detta engagemang. |
| --- | --- |

E.

De armeniska myndigheterna har upprepade gånger förklarat sig villiga att ansluta sig till dessa värden och åberopat Armeniens europeiska ambitioner. Retoriken har inte alltid motsvarat verkligheten i fråga om reformtakten. Armeniens aktiva deltagande i det multilaterala parlamentariska samarbetet inom ramen för Euronest, vilket täcker de fyra tematiska plattformarna i det östliga partnerskapet, utgör ett bra exempel på landets engagemang för europeiska värden och principer. Det råder ett brett allmänt samförstånd i det armeniska samhället om vikten av detta engagemang.

| F. | Den olösta konflikten om Nagorno-Karabach undergräver stabiliteten och utvecklingen i Armenien och regionen Sydkaukasien. I det gemensamma meddelandet om ny respons på ett grannskap i förändring meddelade EU sin avsikt att arbeta mer proaktivt för att lösa konflikterna i Sydkaukasien och att intensifiera sina ansträngningar både genom att stödja de nuvarande förhandlingsformaten och genom att förslå nya initiativ. EU:s särskilda representant för Sydkaukasien spelar en viktig roll för att bidra till en fredlig konfliktlösning i regionen. |
| --- | --- |

F.

Den olösta konflikten om Nagorno-Karabach undergräver stabiliteten och utvecklingen i Armenien och regionen Sydkaukasien. I det gemensamma meddelandet om ny respons på ett grannskap i förändring meddelade EU sin avsikt att arbeta mer proaktivt för att lösa konflikterna i Sydkaukasien och att intensifiera sina ansträngningar både genom att stödja de nuvarande förhandlingsformaten och genom att förslå nya initiativ. EU:s särskilda representant för Sydkaukasien spelar en viktig roll för att bidra till en fredlig konfliktlösning i regionen.

| G. | Ockupation av territorier som tillhör ett tredjeland är ett brott mot folkrätten och står i motsättning till grundprinciperna i den europeiska grannskapspolitiken, vilket äventyrar hela projektet med det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

G.

Ockupation av territorier som tillhör ett tredjeland är ett brott mot folkrätten och står i motsättning till grundprinciperna i den europeiska grannskapspolitiken, vilket äventyrar hela projektet med det östliga partnerskapet.

| H. | Det finns djupt oroande rapporter om att armeniska trupper sysslar med olaglig verksamhet på ockuperat azerbajdzjanskt territorium, närmare bestämt regelrätta militära manövrar, förnyelse av vapen och personal och befästning av försvarsställningar. |
| --- | --- |

H.

Det finns djupt oroande rapporter om att armeniska trupper sysslar med olaglig verksamhet på ockuperat azerbajdzjanskt territorium, närmare bestämt regelrätta militära manövrar, förnyelse av vapen och personal och befästning av försvarsställningar.

| I. | Ett korrekt genomförande av det kommande parlamentsvalet den 6 maj 2012 enligt internationella och europeiska normer, kommer att vara av yttersta vikt för utvecklingen av förbindelserna mellan EU och Armenien. Valet ska genomföras i enlighet med Armeniens nya vallag. |
| --- | --- |

I.

Ett korrekt genomförande av det kommande parlamentsvalet den 6 maj 2012 enligt internationella och europeiska normer, kommer att vara av yttersta vikt för utvecklingen av förbindelserna mellan EU och Armenien. Valet ska genomföras i enlighet med Armeniens nya vallag.

| J. | Förhandlingarna om associeringsavtalet mellan EU och Armenien har gått framåt i god takt och fungerat som en drivkraft för interna reformer. |
| --- | --- |

J.

Förhandlingarna om associeringsavtalet mellan EU och Armenien har gått framåt i god takt och fungerat som en drivkraft för interna reformer.

| 1. | Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten.






  a) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att se till att associeringsavtalet blir en omfattande och framåtblickande ram för den framtida utvecklingen av förbindelserna med Armenien, som förstärker den politiska associeringen, den ekonomiska konvergensen och tillnärmningen av lagstiftningen. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten.

a)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att se till att associeringsavtalet blir en omfattande och framåtblickande ram för den framtida utvecklingen av förbindelserna med Armenien, som förstärker den politiska associeringen, den ekonomiska konvergensen och tillnärmningen av lagstiftningen.

| b) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att se till att förhandlingarna om associeringsavtalen mellan EU och Azerbajdzjan respektive EU och Armenien kopplas till trovärdiga åtaganden om att göra väsentliga framsteg mot en lösning av konflikten om Nagorno-Karabach, i linje med kraven i parlamentets betänkande om behovet av en EU-strategi för Sydkaukasien av den 20 maj 2010 och i enlighet med samtliga grundprinciper från OSSE:s Minskgrupp, vilka anges i det gemensamma uttalandet från L’Aquila av den 10 juli 2009. Sådana framsteg kan ske genom till exempel förtroendeskapande åtgärder som: en allmän demilitarisering, ett tillbakadragande av krypskyttar från skiljelinjen, ett tillbakadragande av armeniska styrkor från de ockuperade områdena kring Nagorno-Karabach och ett återlämnande av dessa områden till Azerbajdzjan; en mekanism för ett aktivt förebyggande av incidenter och utredning av brott mot vapenvilan längs skiljelinjen; rätten för alla internflyktingar och andra flyktingar att återvända till sina hemorter och sina egendomar samt internationella säkerhetsgarantier som omfattar en verkligt multinationell fredsbevarande insats. På så sätt skulle man lägga en lämplig, gemensamt överenskommen grund för den framtida, rättsligt bindande fria viljeyttringen om Nagorno-Karabachs slutgiltiga ställning. |
| --- | --- |

b)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att se till att förhandlingarna om associeringsavtalen mellan EU och Azerbajdzjan respektive EU och Armenien kopplas till trovärdiga åtaganden om att göra väsentliga framsteg mot en lösning av konflikten om Nagorno-Karabach, i linje med kraven i parlamentets betänkande om behovet av en EU-strategi för Sydkaukasien av den 20 maj 2010 och i enlighet med samtliga grundprinciper från OSSE:s Minskgrupp, vilka anges i det gemensamma uttalandet från L’Aquila av den 10 juli 2009. Sådana framsteg kan ske genom till exempel förtroendeskapande åtgärder som: en allmän demilitarisering, ett tillbakadragande av krypskyttar från skiljelinjen, ett tillbakadragande av armeniska styrkor från de ockuperade områdena kring Nagorno-Karabach och ett återlämnande av dessa områden till Azerbajdzjan; en mekanism för ett aktivt förebyggande av incidenter och utredning av brott mot vapenvilan längs skiljelinjen; rätten för alla internflyktingar och andra flyktingar att återvända till sina hemorter och sina egendomar samt internationella säkerhetsgarantier som omfattar en verkligt multinationell fredsbevarande insats. På så sätt skulle man lägga en lämplig, gemensamt överenskommen grund för den framtida, rättsligt bindande fria viljeyttringen om Nagorno-Karabachs slutgiltiga ställning.

| c) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona att demokratiska, öppna, fria och rättvisa konkurrensutsatta val är av yttersta vikt och bör ta sig uttryck inte bara på själva valdagen i maj 2012 genom att valet genomförs korrekt, utan också genom mångfald, en fri politisk debatt, yttrandefrihet och lika tillgång för alla politiska krafter till de allmänna radio- och tv-kanalerna, mötesfrihet och fri rörlighet under hela valprocessen, både före och efter valet; att betona att EU-delegationen i Armenien bör förses med nödvändiga resurser för att öka EU:s bidrag till valprocessernas kvalitet samt att berömma antagandet av Armeniens nya vallag, som överensstämmer med internationella förpliktelser och rekommendationer. |
| --- | --- |

c)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona att demokratiska, öppna, fria och rättvisa konkurrensutsatta val är av yttersta vikt och bör ta sig uttryck inte bara på själva valdagen i maj 2012 genom att valet genomförs korrekt, utan också genom mångfald, en fri politisk debatt, yttrandefrihet och lika tillgång för alla politiska krafter till de allmänna radio- och tv-kanalerna, mötesfrihet och fri rörlighet under hela valprocessen, både före och efter valet; att betona att EU-delegationen i Armenien bör förses med nödvändiga resurser för att öka EU:s bidrag till valprocessernas kvalitet samt att berömma antagandet av Armeniens nya vallag, som överensstämmer med internationella förpliktelser och rekommendationer.

| d) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona att det är mycket viktigt att genomföra en öppen, oberoende och opartisk utredning av händelserna den 1 mars 2008 som inbegriper en oberoende utredning av polisens ingripande för att skingra demonstrationen. |
| --- | --- |

d)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona att det är mycket viktigt att genomföra en öppen, oberoende och opartisk utredning av händelserna den 1 mars 2008 som inbegriper en oberoende utredning av polisens ingripande för att skingra demonstrationen.

| e) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att erkänna Armeniens europeiska strävanden och betrakta dessa som en värdefull drivkraft och en nödvändig katalysator för genomförandet av reformer och för allmänhetens stöd till dessa reformer, som syftar till att stärka Armeniens åtagande om gemensamma värden och principerna om rättsstaten, mänskliga rättigheter och gott styre. |
| --- | --- |

e)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att erkänna Armeniens europeiska strävanden och betrakta dessa som en värdefull drivkraft och en nödvändig katalysator för genomförandet av reformer och för allmänhetens stöd till dessa reformer, som syftar till att stärka Armeniens åtagande om gemensamma värden och principerna om rättsstaten, mänskliga rättigheter och gott styre.

| f) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att i associeringsavtalet införa klausuler och riktmärken om skyddet och främjandet av de mänskliga rättigheterna som återspeglar högsta internationella och europeiska standard och i största möjliga utsträckning vägleds av Europarådets och OSSE:s ramar samt den pågående dialogen om mänskliga rättigheter mellan EU och Armenien. |
| --- | --- |

f)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att i associeringsavtalet införa klausuler och riktmärken om skyddet och främjandet av de mänskliga rättigheterna som återspeglar högsta internationella och europeiska standard och i största möjliga utsträckning vägleds av Europarådets och OSSE:s ramar samt den pågående dialogen om mänskliga rättigheter mellan EU och Armenien.

| g) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att i associeringsavtalet framhålla vikten av att garantera de grundläggande friheterna, däribland mötes- och föreningsfriheten, utvecklingen av det civila samhället, rättsstaten, den fortsatta korruptionsbekämpningen, marknadens konkurrenskraft samt mediernas oberoende. |
| --- | --- |

g)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att i associeringsavtalet framhålla vikten av att garantera de grundläggande friheterna, däribland mötes- och föreningsfriheten, utvecklingen av det civila samhället, rättsstaten, den fortsatta korruptionsbekämpningen, marknadens konkurrenskraft samt mediernas oberoende.

| h) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att kräva att de armeniska myndigheterna antar diskrimineringslagstiftning som förbjuder diskriminering på grundval av sexuell läggning och könsidentitet på alla samhällsområden. |
| --- | --- |

h)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att kräva att de armeniska myndigheterna antar diskrimineringslagstiftning som förbjuder diskriminering på grundval av sexuell läggning och könsidentitet på alla samhällsområden.

| i) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uppmuntra de armeniska myndigheterna till fortsatta och förnyade ansträngningar för att reformera landets lagstiftning. |
| --- | --- |

i)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uppmuntra de armeniska myndigheterna till fortsatta och förnyade ansträngningar för att reformera landets lagstiftning.

| j) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uppmuntra de armeniska myndigheterna att fortsätta att utveckla ombudsmannaämbetet med ansvar för mänskliga rättigheter, framför allt genom att tillhandahålla ytterligare ekonomiska och mänskliga resurser och genom att stödja de nyinrättade regionala kontoren, samt att försäkra sig om att stöd till institutioner som ombudsmannaämbetet med ansvar för mänskliga rättigheter balanseras proportionellt med stöd till organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

j)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uppmuntra de armeniska myndigheterna att fortsätta att utveckla ombudsmannaämbetet med ansvar för mänskliga rättigheter, framför allt genom att tillhandahålla ytterligare ekonomiska och mänskliga resurser och genom att stödja de nyinrättade regionala kontoren, samt att försäkra sig om att stöd till institutioner som ombudsmannaämbetet med ansvar för mänskliga rättigheter balanseras proportionellt med stöd till organisationer i det civila samhället.

| k) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att särskilt betona betydelsen av rättsväsendets oberoende, öppna upphandlingsförfaranden, åtskillnad mellan politik och affärsverksamhet och behovet att avlägsna oligarkiska strukturer inom ekonomin, tillförlitliga domstolsförfaranden som garanterar en rättvis rättegång och tillgång till rättvisa för alla medborgare, en säker miljö för undersökande journalister, tillgång till information och oberoende och sociala medier samt ett förebyggande av allt slags tortyr och misshandel i fängelser och häkten. Den armeniska regeringen bör uppmuntras att göra sitt yttersta för att fortsätta att följa bästa praxis i EU och EU:s rekommendationer inom dessa områden. |
| --- | --- |

k)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att särskilt betona betydelsen av rättsväsendets oberoende, öppna upphandlingsförfaranden, åtskillnad mellan politik och affärsverksamhet och behovet att avlägsna oligarkiska strukturer inom ekonomin, tillförlitliga domstolsförfaranden som garanterar en rättvis rättegång och tillgång till rättvisa för alla medborgare, en säker miljö för undersökande journalister, tillgång till information och oberoende och sociala medier samt ett förebyggande av allt slags tortyr och misshandel i fängelser och häkten. Den armeniska regeringen bör uppmuntras att göra sitt yttersta för att fortsätta att följa bästa praxis i EU och EU:s rekommendationer inom dessa områden.

| l) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona den vikt som EU lägger vid förebyggande och bekämpning av korruption i länderna inom det östliga partnerskapet, särskilt i ljuset av rådets slutsatser från dess 3 135:e möte den 13 och 14 december 2011 om samarbete i rättsliga och inrikes frågor inom ramen för det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

l)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona den vikt som EU lägger vid förebyggande och bekämpning av korruption i länderna inom det östliga partnerskapet, särskilt i ljuset av rådets slutsatser från dess 3 135:e möte den 13 och 14 december 2011 om samarbete i rättsliga och inrikes frågor inom ramen för det östliga partnerskapet.

| m) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona kopplingen mellan reformeringen av brottsbekämpande myndigheter i partnerländerna och åtgärder mot ekonomisk brottslighet, korruption, penningtvätt och finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

m)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona kopplingen mellan reformeringen av brottsbekämpande myndigheter i partnerländerna och åtgärder mot ekonomisk brottslighet, korruption, penningtvätt och finansiering av terrorism.

| n) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona behovet att bekämpa straffrihet för personal inom brottsbekämpande myndigheter och inom polisen, bland annat genom att garantera fullständiga utredningar av tortyr och rättighetskränkningar i häkten och på slutna institutioner. |
| --- | --- |

n)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona behovet att bekämpa straffrihet för personal inom brottsbekämpande myndigheter och inom polisen, bland annat genom att garantera fullständiga utredningar av tortyr och rättighetskränkningar i häkten och på slutna institutioner.

| o) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att se till att det civila samhället och icke-statliga organisationer i Armenien regelbundet och systematiskt rådfrågas genom hela förhandlingsprocessen om associeringsavtalet samt att se till att deras rekommendationer noteras och beaktas där så är lämpligt. |
| --- | --- |

o)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att se till att det civila samhället och icke-statliga organisationer i Armenien regelbundet och systematiskt rådfrågas genom hela förhandlingsprocessen om associeringsavtalet samt att se till att deras rekommendationer noteras och beaktas där så är lämpligt.

| p) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att säkerställa att associeringsavtalet följer de folkrättsliga principerna – i synnerhet de som fastställs i FN-stadgan, Helsingforsöverenskommelsen och inom ramen för OSSE, det vill säga principerna om icke-våld, territoriell integritet och rätten till självbestämmande. |
| --- | --- |

p)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att säkerställa att associeringsavtalet följer de folkrättsliga principerna – i synnerhet de som fastställs i FN-stadgan, Helsingforsöverenskommelsen och inom ramen för OSSE, det vill säga principerna om icke-våld, territoriell integritet och rätten till självbestämmande.

| q) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att påminna alla parter om att en fredlig lösning av konflikten om Nagorno-Karabach är den enda vägen att gå och att betona att allt hot om våld undergräver världssamfundets gemensamma ansträngningar. |
| --- | --- |

q)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att påminna alla parter om att en fredlig lösning av konflikten om Nagorno-Karabach är den enda vägen att gå och att betona att allt hot om våld undergräver världssamfundets gemensamma ansträngningar.

| r) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uppmana Armenien och Azerbajdzjan att vidta förtroendeskapande åtgärder längs fronten, bland annat ett tillbakadragande av krypskyttar från skiljelinjen (i enlighet med OSSE:s rekommendationer), ett tillbakadragande och upphörande av användandet av allt artilleri och en betydande ökning av antalet observatörer från OSSE – som en tillfällig lösning till dess att en multinationell fredsbevarande styrka med mandat från FN kan sättas in som en del av genomförandet av ett fredsavtal – samt att uppmana Armenien att sluta att skicka vanliga värnpliktiga att tjänstgöra i Nagorno-Karabach. |
| --- | --- |

r)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uppmana Armenien och Azerbajdzjan att vidta förtroendeskapande åtgärder längs fronten, bland annat ett tillbakadragande av krypskyttar från skiljelinjen (i enlighet med OSSE:s rekommendationer), ett tillbakadragande och upphörande av användandet av allt artilleri och en betydande ökning av antalet observatörer från OSSE – som en tillfällig lösning till dess att en multinationell fredsbevarande styrka med mandat från FN kan sättas in som en del av genomförandet av ett fredsavtal – samt att uppmana Armenien att sluta att skicka vanliga värnpliktiga att tjänstgöra i Nagorno-Karabach.

| s) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att förstärka EU:s konfliktlösnings- och medlingskapacitet, bland annat genom att öka stödet till Minskgruppens arbete och erbjuda sig att spela en aktivare och kraftfullare roll för att stödja genomförandet av förtroendeskapande åtgärder och öka tilliten mellan parterna i konflikten, bland annat genom att verka för en intensivare förhandlingsprocess och bistå dem genom EU-finansierade projekt som syftar till att öka det folkliga stödet för ömsesidiga eftergifter och en fredlig lösning samt genom att stödja humanitära program i de konfliktdrabbade områdena, särskilt för minröjningsarbete. |
| --- | --- |

s)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att förstärka EU:s konfliktlösnings- och medlingskapacitet, bland annat genom att öka stödet till Minskgruppens arbete och erbjuda sig att spela en aktivare och kraftfullare roll för att stödja genomförandet av förtroendeskapande åtgärder och öka tilliten mellan parterna i konflikten, bland annat genom att verka för en intensivare förhandlingsprocess och bistå dem genom EU-finansierade projekt som syftar till att öka det folkliga stödet för ömsesidiga eftergifter och en fredlig lösning samt genom att stödja humanitära program i de konfliktdrabbade områdena, särskilt för minröjningsarbete.

| t) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att insistera på att EU bör spela en större roll i lösningen av konflikten i Nagorno-Karabach genom att stödja förtroendeskapande åtgärder som för samman de armeniska och azerbajdzjanska folken och sprider tanken om fred, försoning och tillit bland alla inblandade parter; att betona att både Azerbajdzjan och Armenien bör vidta lämpliga åtgärder för att se till att alla beslut som fattas inom ramen för Minskgruppen för att skapa och befästa en fredlig lösning av konflikten om Nagorno-Karabach verkställs till fullo och i tid samt att understryka behovet av förbehållslöst tillträde till Nagorno-Karabach och angränsande ockuperade områden för EU-företrädare. |
| --- | --- |

t)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att insistera på att EU bör spela en större roll i lösningen av konflikten i Nagorno-Karabach genom att stödja förtroendeskapande åtgärder som för samman de armeniska och azerbajdzjanska folken och sprider tanken om fred, försoning och tillit bland alla inblandade parter; att betona att både Azerbajdzjan och Armenien bör vidta lämpliga åtgärder för att se till att alla beslut som fattas inom ramen för Minskgruppen för att skapa och befästa en fredlig lösning av konflikten om Nagorno-Karabach verkställs till fullo och i tid samt att understryka behovet av förbehållslöst tillträde till Nagorno-Karabach och angränsande ockuperade områden för EU-företrädare.

| u) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att överväga ett deltagande av EU i OSSE:s Minskgrupp, som ett ökat engagemang från EU:s sida för att lösa konflikten mellan Armenien och Azerbajdzjan. |
| --- | --- |

u)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att överväga ett deltagande av EU i OSSE:s Minskgrupp, som ett ökat engagemang från EU:s sida för att lösa konflikten mellan Armenien och Azerbajdzjan.

| v) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att stärka Europeiska unionens konfliktlösningskapacitet i Sydkaukasien, bland annat genom att stödja Minskgruppens insatser och bana väg för genomförandet av förtroendeskapande åtgärder, så som både Azerbajdzjans och Armeniens presidenter har kommit överens om, och att betona behovet att snarast möjligt finna en fredlig lösning på konflikten mellan Armenien och Azerbajdzjan på grundval av de folkrättsliga principerna och de beslut och akter som antagits på detta område. |
| --- | --- |

v)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att stärka Europeiska unionens konfliktlösningskapacitet i Sydkaukasien, bland annat genom att stödja Minskgruppens insatser och bana väg för genomförandet av förtroendeskapande åtgärder, så som både Azerbajdzjans och Armeniens presidenter har kommit överens om, och att betona behovet att snarast möjligt finna en fredlig lösning på konflikten mellan Armenien och Azerbajdzjan på grundval av de folkrättsliga principerna och de beslut och akter som antagits på detta område.

| w) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att begära att konfliktens alla externa aktörer visar god vilja och bidrar på ett positivt sätt till en snabb och fredlig lösning. |
| --- | --- |

w)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att begära att konfliktens alla externa aktörer visar god vilja och bidrar på ett positivt sätt till en snabb och fredlig lösning.

| x) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att begära att ledarskiktet i Armenien och Azerbajdzjan agerar ansvarsfullt, tonar ner sina uttalanden och undviker provocerande utspel, i syfte att bana väg för en verklig dialog på alla samhällsnivåer och lägga grunden för verkningsfulla förtroendeskapande åtgärder. |
| --- | --- |

x)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att begära att ledarskiktet i Armenien och Azerbajdzjan agerar ansvarsfullt, tonar ner sina uttalanden och undviker provocerande utspel, i syfte att bana väg för en verklig dialog på alla samhällsnivåer och lägga grunden för verkningsfulla förtroendeskapande åtgärder.

| y) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uttrycka oro över den militära uppladdningen i regionen och i synnerhet Armeniens höga militärutgifter, som tar resurser från mer angelägna problem som fattigdomsbekämpning, social trygghet och ekonomisk utveckling, och att i detta sammanhang uppmana medlemsstaterna att sluta att förse såväl Azerbajdzjan som Armenien med vapen och ammunition, i enlighet med OSSE:s begäran från februari 1992, så länge de bägge parterna inte enats om och undertecknat en övergripande lösning. |
| --- | --- |

y)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uttrycka oro över den militära uppladdningen i regionen och i synnerhet Armeniens höga militärutgifter, som tar resurser från mer angelägna problem som fattigdomsbekämpning, social trygghet och ekonomisk utveckling, och att i detta sammanhang uppmana medlemsstaterna att sluta att förse såväl Azerbajdzjan som Armenien med vapen och ammunition, i enlighet med OSSE:s begäran från februari 1992, så länge de bägge parterna inte enats om och undertecknat en övergripande lösning.

| z) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att i detta sammanhang uppmärksamma utredningsbehovet rörande rapporter om en bosättningspolitik från de armeniska myndigheters sida som tillämpas i syfte att öka den armeniska befolkningens andel i de ockuperade områdena i Nagorno-Karabach. |
| --- | --- |

z)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att i detta sammanhang uppmärksamma utredningsbehovet rörande rapporter om en bosättningspolitik från de armeniska myndigheters sida som tillämpas i syfte att öka den armeniska befolkningens andel i de ockuperade områdena i Nagorno-Karabach.

| aa) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona vikten av att de protokoll som undertecknades mellan Armenien och Turkiet i Zürich 2009 ratificeras; att intensifiera insatserna för att underlätta normaliseringen av förbindelserna mellan länderna med ett förbehållslöst öppnande av gränsen; att välkomna beslutet att inleda förhandlingar om ett djupgående och omfattande frihandelsavtal; att i detta sammanhang betona att det är oacceptabelt att ha en ständigt stängd gräns mellan länder som strävar efter medlemskap i eller associering med EU samt att kräva ett slut på denna situation. |
| --- | --- |

aa)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona vikten av att de protokoll som undertecknades mellan Armenien och Turkiet i Zürich 2009 ratificeras; att intensifiera insatserna för att underlätta normaliseringen av förbindelserna mellan länderna med ett förbehållslöst öppnande av gränsen; att välkomna beslutet att inleda förhandlingar om ett djupgående och omfattande frihandelsavtal; att i detta sammanhang betona att det är oacceptabelt att ha en ständigt stängd gräns mellan länder som strävar efter medlemskap i eller associering med EU samt att kräva ett slut på denna situation.

| ab) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att kräva att Armenien arbetar för en anpassning av sin politik gentemot Iran till EU:s förhållningssätt mot detta land. |
| --- | --- |

ab)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att kräva att Armenien arbetar för en anpassning av sin politik gentemot Iran till EU:s förhållningssätt mot detta land.

| ac) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att framhålla behovet att använda associeringsavtalet som en plattform för att främja regional samverkan och regionalt samarbete, att betona de ömsesidigt förstärkande kopplingarna mellan å ena sidan en demokratisk utveckling som präglas av mångfald och å andra sidan konfliktlösning, att särskilt betona vikten av att skapa synergieffekter på områdena transport och energi samt att uppmana alla parter att helt och fullt medverka i det östliga partnerskapets multinationella samarbete utan att koppla detta till konflikterna. |
| --- | --- |

ac)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att framhålla behovet att använda associeringsavtalet som en plattform för att främja regional samverkan och regionalt samarbete, att betona de ömsesidigt förstärkande kopplingarna mellan å ena sidan en demokratisk utveckling som präglas av mångfald och å andra sidan konfliktlösning, att särskilt betona vikten av att skapa synergieffekter på områdena transport och energi samt att uppmana alla parter att helt och fullt medverka i det östliga partnerskapets multinationella samarbete utan att koppla detta till konflikterna.

| ad) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att hitta sätt att främja dialog och regionalt samarbete genom att stödja organisationer som till exempel det regionala miljöcentrumet, med hjälp av gemensamma gränsöverskridande projekt med deltagande av icke-statliga organisationer, lokalsamhällen och aktörer i Armenien, Azerbajdzjan och Georgien. |
| --- | --- |

ad)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att hitta sätt att främja dialog och regionalt samarbete genom att stödja organisationer som till exempel det regionala miljöcentrumet, med hjälp av gemensamma gränsöverskridande projekt med deltagande av icke-statliga organisationer, lokalsamhällen och aktörer i Armenien, Azerbajdzjan och Georgien.

| ae) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att kraftfullt uppmana Armenien att ratificera Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen utan ytterligare dröjsmål som ett avgörande steg på vägen mot att anpassa den nationella lagstiftningen till internationella rättsliga avtal som har antagits av EU-länderna. |
| --- | --- |

ae)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att kraftfullt uppmana Armenien att ratificera Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen utan ytterligare dröjsmål som ett avgörande steg på vägen mot att anpassa den nationella lagstiftningen till internationella rättsliga avtal som har antagits av EU-länderna.

| af) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att kraftfullt uppmana de armeniska myndigheterna att underteckna och ratificera konventionen om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av truppminor och om deras förstöring samt konventionen om klustervapen. |
| --- | --- |

af)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att kraftfullt uppmana de armeniska myndigheterna att underteckna och ratificera konventionen om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av truppminor och om deras förstöring samt konventionen om klustervapen.

| ag) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona betydelsen av rörlighet för att främja europeisk integration; att prioritera rörligheten bland ungdomar och i den akademiska världen under förhandlingarna om viseringslättnader och återtagandeavtal; att uppmana Armenien att förbättra sina nationella lagar om högre utbildning med särskild betoning på samordningsförfaranden för akademiska examina och rättslig reglering av praktikplatser för studerande, mot bakgrund av Bolognaprocessen, samt att säkerställa att asylbestämmelserna är helt i linje med internationella förpliktelser och åtaganden och EU:s normer. |
| --- | --- |

ag)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona betydelsen av rörlighet för att främja europeisk integration; att prioritera rörligheten bland ungdomar och i den akademiska världen under förhandlingarna om viseringslättnader och återtagandeavtal; att uppmana Armenien att förbättra sina nationella lagar om högre utbildning med särskild betoning på samordningsförfaranden för akademiska examina och rättslig reglering av praktikplatser för studerande, mot bakgrund av Bolognaprocessen, samt att säkerställa att asylbestämmelserna är helt i linje med internationella förpliktelser och åtaganden och EU:s normer.

| ah) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att garantera insynen i förvaltningen av de offentliga finanserna och att stärka lagstiftningen om offentlig upphandling, i syfte att garantera ett gott styre och ett insynsvänligt beslutsfattande. |
| --- | --- |

ah)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att garantera insynen i förvaltningen av de offentliga finanserna och att stärka lagstiftningen om offentlig upphandling, i syfte att garantera ett gott styre och ett insynsvänligt beslutsfattande.

| ai) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uppmuntra till ett brett samarbete mellan EU och Armenien inom olika sektorer och att i synnerhet förklara fördelarna med och främja konvergensen på lagstiftningsområdet samt tillhandahålla nödvändigt ekonomiskt och tekniskt stöd i detta syfte. |
| --- | --- |

ai)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uppmuntra till ett brett samarbete mellan EU och Armenien inom olika sektorer och att i synnerhet förklara fördelarna med och främja konvergensen på lagstiftningsområdet samt tillhandahålla nödvändigt ekonomiskt och tekniskt stöd i detta syfte.

| aj) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att välkomna införlivandet av EU:s bästa praxis och rekommendationer i Armenien under utarbetandet av nationella arbetsplaner på området rättvisa, frihet och säkerhet samt att särskilt uppmärksamma de påtagliga resultat som uppnåtts på migrationsområdet genom undertecknandet av den gemensamma förklaringen om partnerskap för rörlighet. |
| --- | --- |

aj)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att välkomna införlivandet av EU:s bästa praxis och rekommendationer i Armenien under utarbetandet av nationella arbetsplaner på området rättvisa, frihet och säkerhet samt att särskilt uppmärksamma de påtagliga resultat som uppnåtts på migrationsområdet genom undertecknandet av den gemensamma förklaringen om partnerskap för rörlighet.

| ak) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att vidta nödvändiga åtgärder för att i associeringsavtalet införa bestämmelser som gör det möjligt för Armenien att delta i EU:s program och organ, som ett grundläggande verktyg för att främja den europeiska integrationen på samtliga nivåer. |
| --- | --- |

ak)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att vidta nödvändiga åtgärder för att i associeringsavtalet införa bestämmelser som gör det möjligt för Armenien att delta i EU:s program och organ, som ett grundläggande verktyg för att främja den europeiska integrationen på samtliga nivåer.

| al) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att framhålla behovet av en hållbar ekonomi, bland annat genom att främja förnybara energikällor och energieffektivitet i linje med EU:s klimatmål, samt att säkerställa att utvecklingen av energisektorn sker i överensstämmelse med EU:s miljönormer och FN:s konvention om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang (Esbokonventionen). |
| --- | --- |

al)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att framhålla behovet av en hållbar ekonomi, bland annat genom att främja förnybara energikällor och energieffektivitet i linje med EU:s klimatmål, samt att säkerställa att utvecklingen av energisektorn sker i överensstämmelse med EU:s miljönormer och FN:s konvention om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang (Esbokonventionen).

| am) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att upprepa sin begäran att kärnkraftverket Medzamor ska läggas ned före 2016, eftersom det inte kan uppgraderas till de gällande internationellt överenskomna och erkända kraven. |
| --- | --- |

am)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att upprepa sin begäran att kärnkraftverket Medzamor ska läggas ned före 2016, eftersom det inte kan uppgraderas till de gällande internationellt överenskomna och erkända kraven.

| an) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att fortsätta att tillhandahålla nödvändigt tekniskt stöd för att möjliggöra en snar inledning av förhandlingarna om alla aspekter av associeringsavtalet samt att försäkra sig om att de nyligen inledda förhandlingarna om det djupgående och omfattande frihandelsavtalet fortsätter i obruten takt. |
| --- | --- |

an)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att fortsätta att tillhandahålla nödvändigt tekniskt stöd för att möjliggöra en snar inledning av förhandlingarna om alla aspekter av associeringsavtalet samt att försäkra sig om att de nyligen inledda förhandlingarna om det djupgående och omfattande frihandelsavtalet fortsätter i obruten takt.

| ao) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att låta associeringsavtalet genomsyras av en stark parlamentarisk dimension som gör det möjligt för Armeniens nationalförsamling och Europaparlamentet att till fullo medverka i genomförandet och övervakningen av associeringsavtalet; att stödja Armeniens parlament såväl tekniskt som ekonomiskt för att det till fullo ska kunna utveckla sina konstitutionella funktioner, organ och tjänster, däribland fullt utvecklade ständiga utskott, och stärka samspelet med det civila samhället samt att förse Europaparlamentet med regelbunden information om läget i förhandlingsprocessen. |
| --- | --- |

ao)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att låta associeringsavtalet genomsyras av en stark parlamentarisk dimension som gör det möjligt för Armeniens nationalförsamling och Europaparlamentet att till fullo medverka i genomförandet och övervakningen av associeringsavtalet; att stödja Armeniens parlament såväl tekniskt som ekonomiskt för att det till fullo ska kunna utveckla sina konstitutionella funktioner, organ och tjänster, däribland fullt utvecklade ständiga utskott, och stärka samspelet med det civila samhället samt att förse Europaparlamentet med regelbunden information om läget i förhandlingsprocessen.

| ap) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att i associeringsavtalet ta med tydliga riktmärken för hur det ska genomföras samt föreskriva övervakningsmekanismer, bland annat att rapporter regelbundet ska avges till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

ap)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att i associeringsavtalet ta med tydliga riktmärken för hur det ska genomföras samt föreskriva övervakningsmekanismer, bland annat att rapporter regelbundet ska avges till Europaparlamentet.

| aq) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att tillhandahålla ett bättre riktat ekonomiskt och tekniskt bistånd till Armenien så att landet kan uppfylla de åtaganden som följer av förhandlingarna om associeringsavtalet och av dess fullständiga genomförande, genom att fortsätta att erbjuda övergripande program för institutionsuppbyggnad, även på områden som civilförvaltning och reform av rättsväsendet. |
| --- | --- |

aq)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att tillhandahålla ett bättre riktat ekonomiskt och tekniskt bistånd till Armenien så att landet kan uppfylla de åtaganden som följer av förhandlingarna om associeringsavtalet och av dess fullständiga genomförande, genom att fortsätta att erbjuda övergripande program för institutionsuppbyggnad, även på områden som civilförvaltning och reform av rättsväsendet.

| ar) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uppmuntra de armeniska myndigheterna att dra full nytta av EU:s rådgivande högnivågrupp i samband med förhandlingarna och genomförandet och hålla EU:s rådgivare fullständigt informerade även om verksamheten inom det östliga partnerskapets panel för flaggskeppsinitiativet om integrerad gränsförvaltning samt att överväga att tillhandahålla sådant bistånd till alla östliga partner. |
| --- | --- |

ar)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uppmuntra de armeniska myndigheterna att dra full nytta av EU:s rådgivande högnivågrupp i samband med förhandlingarna och genomförandet och hålla EU:s rådgivare fullständigt informerade även om verksamheten inom det östliga partnerskapets panel för flaggskeppsinitiativet om integrerad gränsförvaltning samt att överväga att tillhandahålla sådant bistånd till alla östliga partner.

| as) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att erkänna Armeniens ambitiösa reformprogram inom ramen för det östliga partnerskapet och att tillhandahålla lämpligt stöd i enlighet med principen ”mer för mer”, beroende på reformtakten och mätt mot riktmärken för demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

as)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att erkänna Armeniens ambitiösa reformprogram inom ramen för det östliga partnerskapet och att tillhandahålla lämpligt stöd i enlighet med principen ”mer för mer”, beroende på reformtakten och mätt mot riktmärken för demokrati och mänskliga rättigheter.

| at) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att i linje med det gemensamma meddelandet om ny respons på ett grannskap i förändring öka EU:s stöd till det civila samhällets organisationer i Armenien, så att de kan utöva intern övervakning över reformer och utfästelser och se till att regeringen i högre grad ställs till svars för detta. |
| --- | --- |

at)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att i linje med det gemensamma meddelandet om ny respons på ett grannskap i förändring öka EU:s stöd till det civila samhällets organisationer i Armenien, så att de kan utöva intern övervakning över reformer och utfästelser och se till att regeringen i högre grad ställs till svars för detta.

| au) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uppmuntra EU:s förhandlare att fortsätta sitt goda samarbete med Europaparlamentet och att med stöd av dokumentation fortlöpande ge parlamentet återkoppling om hur arbetet fortskrider, i enlighet med artikel 218.10 i EUF-fördraget, där det föreskrivs att parlamentet omedelbart och fullständigt ska informeras i alla skeden av förfarandet. |
| --- | --- |

au)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uppmuntra EU:s förhandlare att fortsätta sitt goda samarbete med Europaparlamentet och att med stöd av dokumentation fortlöpande ge parlamentet återkoppling om hur arbetet fortskrider, i enlighet med artikel 218.10 i EUF-fördraget, där det föreskrivs att parlamentet omedelbart och fullständigt ska informeras i alla skeden av förfarandet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten samt till Armenien. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten samt till Armenien.

---

(1)  EUT C 66 E, 20.3.2009, s. 67.

(2)  EUT C 161 E, 31.5.2011, s. 136.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0025.

(4)  EUT C 41 E, 19.2.2009, s. 64.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2011)0153.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2011)0576.

(7)  EUT L 221, 27.8.2011, s. 5.

---

| 7.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 258/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 258/51

---

Onsdagen den 18 april 2012Fisk som en gemensam nytta

P7_TA(2012)0129

Europaparlamentets förklaring av den 18 april 2012 om fisk som en gemensam nytta

2013/C 258 E/05

Europaparlamentet avger denna förklaring

| — | med beaktande av artikel 117 i Förenta nationernas havsrättskonvention (UNCLOS) från 1982, i vilken det föreskrivs att ”alla stater är skyldiga att själva eller i samarbete med andra stater vidta (...) åtgärder (...) som krävs för att bevara och förvalta levande marina resurser”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 117 i Förenta nationernas havsrättskonvention (UNCLOS) från 1982, i vilken det föreskrivs att ”alla stater är skyldiga att själva eller i samarbete med andra stater vidta (...) åtgärder (...) som krävs för att bevara och förvalta levande marina resurser”,

| — | med beaktande av avtalet från 1993 om att främja fiskefartygens iakttagande av internationella bevarande- och förvaltningsåtgärder på det fria havet, samt FAO:s uppförandekod för ansvarsfullt fiske från 1995, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet från 1993 om att främja fiskefartygens iakttagande av internationella bevarande- och förvaltningsåtgärder på det fria havet, samt FAO:s uppförandekod för ansvarsfullt fiske från 1995,

| — | med beaktande av artikel 123 i arbetsordningen, och av följande skäl, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123 i arbetsordningen, och av följande skäl,

| A. | Den genomsnittliga globala årskonsumtionen av fisk har slagit rekord och uppgår nu till 17 kilo per person, och fisk utgör 15 % av proteinintaget för mer än tre miljarder människor; |
| --- | --- |

A.

Den genomsnittliga globala årskonsumtionen av fisk har slagit rekord och uppgår nu till 17 kilo per person, och fisk utgör 15 % av proteinintaget för mer än tre miljarder människor;

| B. | Global hållbarhet inom fiske är en förutsättning för bevarandet av fiskbestånden och för att framtida generationer ska kunna ha tillgång till denna ovärderliga marina resurs. Vidare medför koncentrationen av privat ägande inom fiskeindustrin många negativa effekter; |
| --- | --- |

B.

Global hållbarhet inom fiske är en förutsättning för bevarandet av fiskbestånden och för att framtida generationer ska kunna ha tillgång till denna ovärderliga marina resurs. Vidare medför koncentrationen av privat ägande inom fiskeindustrin många negativa effekter;

| C. | Det behövs globala åtgärder för att skydda denna resurs och se till att den ses som en gemensam nytta, samtidigt som man måste säkerställa en rättvis fördelning av de kollektiva fördelar som dessa åtgärder medför; |
| --- | --- |

C.

Det behövs globala åtgärder för att skydda denna resurs och se till att den ses som en gemensam nytta, samtidigt som man måste säkerställa en rättvis fördelning av de kollektiva fördelar som dessa åtgärder medför;

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja lagstiftningsåtgärder på EU- och medlemsstatsnivå, vad gäller fisk som en global kollektiv nytta. Vidare uppmanar parlamentet kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att skydda marina resurser, garantera tillgång till och hållbar användning av dessa resurser genom internationell samordning samt genomföra en informationskampanj för EU-medborgare; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja lagstiftningsåtgärder på EU- och medlemsstatsnivå, vad gäller fisk som en global kollektiv nytta. Vidare uppmanar parlamentet kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att skydda marina resurser, garantera tillgång till och hållbar användning av dessa resurser genom internationell samordning samt genomföra en informationskampanj för EU-medborgare;

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna (1) till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna (1) till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Förteckningen över ledamöter som har undertecknat förklaringen offentliggörs i bilaga 1 till protokollet av den 18 april 2012 (P7_PV(2012)04-18(ANN1)).

---

| 7.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 258/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 258/51

---

Onsdagen den 18 april 2012Barn med Downs syndrom

P7_TA(2012)0130

Europaparlamentets förklaring av den 18 april 2012 om barn med Downs syndrom

2013/C 258 E/06

Europaparlamentet avger denna förklaring

| — | med beaktande av artikel 123 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Sannolikheten för att ett barn föds med Downs syndrom är 1 per 600–1 000 födslar. |
| --- | --- |

A.

Sannolikheten för att ett barn föds med Downs syndrom är 1 per 600–1 000 födslar.

| B. | Downs syndrom är den vanligaste genetiska orsaken till inlärningssvårigheter. |
| --- | --- |

B.

Downs syndrom är den vanligaste genetiska orsaken till inlärningssvårigheter.

| C. | Medfödda missbildningar är en av de främsta orsakerna till barndödlighet och långvarig invaliditet, och barn med Downs syndrom kan lida av flera medfödda missbildningar, varav hjärtfel är den vanligaste. |
| --- | --- |

C.

Medfödda missbildningar är en av de främsta orsakerna till barndödlighet och långvarig invaliditet, och barn med Downs syndrom kan lida av flera medfödda missbildningar, varav hjärtfel är den vanligaste.

| D. | I artikel 26 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna anges det att ”unionen erkänner och respekterar rätten för personer med funktionshinder att få del av åtgärder som syftar till att säkerställa deras oberoende, sociala och yrkesmässiga integrering och deltagande i samhällslivet”. |
| --- | --- |

D.

I artikel 26 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna anges det att ”unionen erkänner och respekterar rätten för personer med funktionshinder att få del av åtgärder som syftar till att säkerställa deras oberoende, sociala och yrkesmässiga integrering och deltagande i samhällslivet”.

| E. | Europeiska unionen har ratificerat FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionshinder, i vilken universella minimistandarder för att skydda och garantera en rad medborgerliga, politiska, sociala och ekonomiska rättigheter fastställs. |
| --- | --- |

E.

Europeiska unionen har ratificerat FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionshinder, i vilken universella minimistandarder för att skydda och garantera en rad medborgerliga, politiska, sociala och ekonomiska rättigheter fastställs.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att






  — | bidra till den sociala integreringen av barn med Downs syndrom med hjälp av en informationskampanj på nationell och europeisk nivå, |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att

—

bidra till den sociala integreringen av barn med Downs syndrom med hjälp av en informationskampanj på nationell och europeisk nivå,

| — | främja alleuropeisk forskning om behandling av denna sjukdom, |
| --- | --- |

—

främja alleuropeisk forskning om behandling av denna sjukdom,

| — | utarbeta en europeisk strategi för att skydda rättigheterna för barn med Downs syndrom i EU. |
| --- | --- |

—

utarbeta en europeisk strategi för att skydda rättigheterna för barn med Downs syndrom i EU.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna (1) till kommissionen, rådet och de berörda nationella myndigheterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna (1) till kommissionen, rådet och de berörda nationella myndigheterna.

---

(1)  Förteckningen över ledamöter som har undertecknat förklaringen offentliggörs i bilaga 2 till protokollet av den 18 april 2012 (P7_PV(2012)04-18(ANN2)).

---

Torsdagen den 19 april 2012

| 7.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 258/53 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 258/53

---

Torsdagen den 19 april 2012Uppmaning om konkreta åtgärder för att bekämpa skattefusk och skatteflykt

P7_TA(2012)0137

Europaparlamentets resolution av den 19 april 2012 om begäran om konkreta åtgärder för att bekämpa skattefusk och skatteflykt (2012/2599(RSP))

2013/C 258 E/07

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 1 och 2 mars 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 1 och 2 mars 2012,

| — | med beaktande av frågan för muntligt besvarande B7-0635/2011 till kommissionen av den 4 oktober 2011 om förenligheten mellan tyska och brittiska skatteavtal med Schweiz och EU:s direktiv om skatt på sparande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan för muntligt besvarande B7-0635/2011 till kommissionen av den 4 oktober 2011 om förenligheten mellan tyska och brittiska skatteavtal med Schweiz och EU:s direktiv om skatt på sparande,

| — | med beaktande av OECD:s undersökning från mars 2012 om upplägg med hybridinstrument som utnyttjar skattemässiga skevheter mellan olika länder ”Hybrid mismatch arrangements: Tax policy and compliance issues”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s undersökning från mars 2012 om upplägg med hybridinstrument som utnyttjar skattemässiga skevheter mellan olika länder ”Hybrid mismatch arrangements: Tax policy and compliance issues”,

| — | med beaktande av betänkandet om förslaget till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas, vilket antogs av Europaparlamentets utskott för ekonomiska och monetära frågor den 21 mars 2012 (A7-0080/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet om förslaget till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas, vilket antogs av Europaparlamentets utskott för ekonomiska och monetära frågor den 21 mars 2012 (A7-0080/2012),

| — | med beaktande av sin resolution av den 2 februari 2012 om det årliga skattebetänkandet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 2 februari 2012 om det årliga skattebetänkandet (1),

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Enligt uppskattningar orsakar skatteflykt och skatteundandragande omfattande belopp av förlorade offentliga inkomster i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

A.

Enligt uppskattningar orsakar skatteflykt och skatteundandragande omfattande belopp av förlorade offentliga inkomster i EU:s medlemsstater.

| B. | Förlorade inkomster innebär en ökning av underskotts- och skuldnivåerna i medlemsstaterna och en minskning av de medel som står till förfogande för att främja offentliga investeringar, tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

B.

Förlorade inkomster innebär en ökning av underskotts- och skuldnivåerna i medlemsstaterna och en minskning av de medel som står till förfogande för att främja offentliga investeringar, tillväxt och sysselsättning.

| C. | Omfattningen av skattefusket och skatteflykten undergräver medborgarnas förtroende för en rättvis och legitim skatteuppbörd. |
| --- | --- |

C.

Omfattningen av skattefusket och skatteflykten undergräver medborgarnas förtroende för en rättvis och legitim skatteuppbörd.

| D. | De offentligt tillgängliga uppgifterna om skatteundandragande och skatteflykt i varje enskild medlemsstat måste avsevärt förbättras. |
| --- | --- |

D.

De offentligt tillgängliga uppgifterna om skatteundandragande och skatteflykt i varje enskild medlemsstat måste avsevärt förbättras.

| E. | Medlemsstaterna bör i princip undvika att inleda bilaterala förhandlingar med länder utanför EU och bör, om de trots allt skulle finna det nödvändigt att ingå sådana bilaterala avtal, omgående informera kommissionen så att eventuella brott mot EU-lagstiftningen kan undvikas. |
| --- | --- |

E.

Medlemsstaterna bör i princip undvika att inleda bilaterala förhandlingar med länder utanför EU och bör, om de trots allt skulle finna det nödvändigt att ingå sådana bilaterala avtal, omgående informera kommissionen så att eventuella brott mot EU-lagstiftningen kan undvikas.

| F. | Länder som omfattas av stödprogram har, efter att de skärpt skatteuppbörden och avskaffat förmåner i enlighet med förslagen från trojkan, kunnat konstatera att flera av deras större företag lämnat landet för att utnyttja skattefördelar som erbjuds av andra länder. |
| --- | --- |

F.

Länder som omfattas av stödprogram har, efter att de skärpt skatteuppbörden och avskaffat förmåner i enlighet med förslagen från trojkan, kunnat konstatera att flera av deras större företag lämnat landet för att utnyttja skattefördelar som erbjuds av andra länder.

| G. | Tydliga EU-regler behövs för att undvika sådana former av skattekonkurrens som undergräver återhämtningsstrategierna i de berörda länderna. |
| --- | --- |

G.

Tydliga EU-regler behövs för att undvika sådana former av skattekonkurrens som undergräver återhämtningsstrategierna i de berörda länderna.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets slutsatser av den 1 och 2 mars 2012, i vilka man uppmanade medlemsstaterna att vid behov se över sina skattesystem i syfte att göra dem mer ändamålsenliga och effektiva, undanröja omotiverade undantag, bredda skattebasen, flytta beskattningen bort från arbete, förbättra skatteuppbördens effektivitet och bekämpa skatteundandragande, snabbt stärka kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande, också med avseende på tredjeländer, och att avlägga rapport senast i juni 2012. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets slutsatser av den 1 och 2 mars 2012, i vilka man uppmanade medlemsstaterna att vid behov se över sina skattesystem i syfte att göra dem mer ändamålsenliga och effektiva, undanröja omotiverade undantag, bredda skattebasen, flytta beskattningen bort från arbete, förbättra skatteuppbördens effektivitet och bekämpa skatteundandragande, snabbt stärka kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande, också med avseende på tredjeländer, och att avlägga rapport senast i juni 2012.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omgående ta itu med de frågor som väckts i samband med översynen av EU-direktivet om skatt på sparande, och att nå en snabb överenskommelse med Schweiz och de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omgående ta itu med de frågor som väckts i samband med översynen av EU-direktivet om skatt på sparande, och att nå en snabb överenskommelse med Schweiz och de berörda medlemsstaterna.

| 3. | Europaparlamentet understryker vikten av att man mer allmänt tillämpar ett automatiskt informationsbyte och breddar tillämpningsområdet för direktivet om skatt på sparande i syfte att effektivt avskaffa banksekretessen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker vikten av att man mer allmänt tillämpar ett automatiskt informationsbyte och breddar tillämpningsområdet för direktivet om skatt på sparande i syfte att effektivt avskaffa banksekretessen.

| 4. | Europaparlamentet upprepar behovet av att fokusera på den nyckelroll som en gemensam konsoliderad skattebas kan spela i kampen mot skattefusk. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet upprepar behovet av att fokusera på den nyckelroll som en gemensam konsoliderad skattebas kan spela i kampen mot skattefusk.

| 5. | Europaparlamentet anser att en förutsättning för att hantera skatteundandragande är att man skärper regleringen och transparensen när det gäller bolagsregister och register över truster. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att en förutsättning för att hantera skatteundandragande är att man skärper regleringen och transparensen när det gäller bolagsregister och register över truster.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar de förslag om landsvis rapportering som kommissionen lagt fram inom ramen för redovisnings- och transparensdirektiven. Parlamentet påminner om att krav på landsvis rapportering för gränsöverskridande bolag är av avgörande betydelse för att upptäcka skatteundandragande på företagsnivå. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar de förslag om landsvis rapportering som kommissionen lagt fram inom ramen för redovisnings- och transparensdirektiven. Parlamentet påminner om att krav på landsvis rapportering för gränsöverskridande bolag är av avgörande betydelse för att upptäcka skatteundandragande på företagsnivå.

| 7. | Europaparlamentet efterlyser en översyn av direktivet om moder- och dotterbolag och direktivet om räntor och royalties, i syfte att undvika skatteflykt via hybrida finansiella instrument inom EU. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet efterlyser en översyn av direktivet om moder- och dotterbolag och direktivet om räntor och royalties, i syfte att undvika skatteflykt via hybrida finansiella instrument inom EU.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa områden inom vilka förbättringar av både EU-lagstiftningen och det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna kan genomföras i syfte att minska skattefusk. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa områden inom vilka förbättringar av både EU-lagstiftningen och det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna kan genomföras i syfte att minska skattefusk.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att trygga ett smidigt samarbete och en smidig samordning när det gäller deras skattesystem, i syfte att undvika oavsiktlig utebliven beskattning, skatteundandragande och skattefusk. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att trygga ett smidigt samarbete och en smidig samordning när det gäller deras skattesystem, i syfte att undvika oavsiktlig utebliven beskattning, skatteundandragande och skattefusk.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anslå tillräckliga medel till de nationella myndigheter som har behörighet att bekämpa skattefusk. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anslå tillräckliga medel till de nationella myndigheter som har behörighet att bekämpa skattefusk.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, i enlighet med artikel 65 i EUF-fördraget och i nära samarbete med kommissionen och tillsammans med ECB, vidta åtgärder för att hindra överträdelser av nationella lagar och förordningar, särskilt inom beskattningen. Parlamentet konstaterar att detta är särskilt viktigt för medlemsstater som brottas med, eller hotas av, allvarliga svårigheter avseende sin finansiella stabilitet i euroområdet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, i enlighet med artikel 65 i EUF-fördraget och i nära samarbete med kommissionen och tillsammans med ECB, vidta åtgärder för att hindra överträdelser av nationella lagar och förordningar, särskilt inom beskattningen. Parlamentet konstaterar att detta är särskilt viktigt för medlemsstater som brottas med, eller hotas av, allvarliga svårigheter avseende sin finansiella stabilitet i euroområdet.

| 12. | Europaparlamentet understryker vikten av att genomföra nya och innovativa strategier för att bekämpa momsbedrägerier inom hela EU. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker vikten av att genomföra nya och innovativa strategier för att bekämpa momsbedrägerier inom hela EU.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över de bilaterala avtal som för närvarande är i kraft mellan medlemsstaterna och bilaterala avtal mellan medlemsstaterna och tredje länder, i den mån som dessa bidrar till skatteundandragande och försvårar en effektiv källbeskattning i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över de bilaterala avtal som för närvarande är i kraft mellan medlemsstaterna och bilaterala avtal mellan medlemsstaterna och tredje länder, i den mån som dessa bidrar till skatteundandragande och försvårar en effektiv källbeskattning i medlemsstaterna.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rapportera om möjligheterna till samordning på EU-nivå om ändringar av bilaterala avtal mellan medlemsstaterna så att avtalen anpassas till Europeiska rådets mål och på detta sätt försvåra skatteundandragande. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rapportera om möjligheterna till samordning på EU-nivå om ändringar av bilaterala avtal mellan medlemsstaterna så att avtalen anpassas till Europeiska rådets mål och på detta sätt försvåra skatteundandragande.

| 15. | Europaparlamentet påminner om sin begäran om ökad transparens och strängare kontroll för att hindra utnyttjandet av skatteparadis, dvs. utländska icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner som särskilt kännetecknas av inga eller endast nominella skatter, brist på effektivt utbyte av information med utländska skattemyndigheter och en bristande insyn i lagstiftningsmässiga, rättsliga eller administrativa bestämmelser, eller en icke-samarbetsvillig jurisdiktion som identifierats av Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling eller arbetsgruppen för finansiella åtgärder. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påminner om sin begäran om ökad transparens och strängare kontroll för att hindra utnyttjandet av skatteparadis, dvs. utländska icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner som särskilt kännetecknas av inga eller endast nominella skatter, brist på effektivt utbyte av information med utländska skattemyndigheter och en bristande insyn i lagstiftningsmässiga, rättsliga eller administrativa bestämmelser, eller en icke-samarbetsvillig jurisdiktion som identifierats av Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling eller arbetsgruppen för finansiella åtgärder.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0030.

---

Fredagen den 20 april 2012

| 7.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 258/55 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 258/55

---

Fredagen den 20 april 2012Modernisering av Europas system för högre utbildning

P7_TA(2012)0139

Europaparlamentets resolution av den 20 april 2012 om modernisering av Europas system för högre utbildning (2011/2294(INI))

2013/C 258 E/08

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 september 2011”Stöd till tillväxt och sysselsättning – en agenda för modernisering av Europas system för högre utbildning” (COM(2011)0567) och det bifogade arbetsdokumentet om den senaste utvecklingen inom europeiska system för högre utbildning (SEC(2011)1063), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 september 2011”Stöd till tillväxt och sysselsättning – en agenda för modernisering av Europas system för högre utbildning” (COM(2011)0567) och det bifogade arbetsdokumentet om den senaste utvecklingen inom europeiska system för högre utbildning (SEC(2011)1063),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 juni 2011”En budget för Europa 2020” (COM(2011)0500), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 juni 2011”En budget för Europa 2020” (COM(2011)0500),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2010”Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin: Innovationsunionen” (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2010”Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin: Innovationsunionen” (COM(2010)0546),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 september 2010”Unga på väg – Ett initiativ för att släppa fram potentialen hos ungdomar att uppnå smart och hållbar tillväxt för alla i Europeiska unionen” (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 september 2010”Unga på väg – Ett initiativ för att släppa fram potentialen hos ungdomar att uppnå smart och hållbar tillväxt för alla i Europeiska unionen” (COM(2010)0477),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010”Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010”Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 maj 2006”Att förverkliga moderniseringsagendan för universiteten: utbildning, forskning och innovation” (COM(2006)0208), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 maj 2006”Att förverkliga moderniseringsagendan för universiteten: utbildning, forskning och innovation” (COM(2006)0208),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 28 november 2011 om moderniseringen av den högre utbildningen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 28 november 2011 om moderniseringen av den högre utbildningen (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 28 juni 2011 om att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 28 juni 2011 om att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte (2),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 14 februari 2011 om utbildningens roll i genomförandet av Europa 2020-strategin (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 14 februari 2011 om utbildningens roll i genomförandet av Europa 2020-strategin (3),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 11 maj 2010 om utbildningens sociala dimension (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 11 maj 2010 om utbildningens sociala dimension (4),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 11 maj 2010 om internationaliseringen av den högre utbildningen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 11 maj 2010 om internationaliseringen av den högre utbildningen (5),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 12 maj 2009 om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete (”Utbildning 2020”) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 12 maj 2009 om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete (”Utbildning 2020”) (6),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 17 juni 2010, särskilt delen med titeln ”En ny europeisk strategi för sysselsättning och tillväxt” (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 17 juni 2010, särskilt delen med titeln ”En ny europeisk strategi för sysselsättning och tillväxt” (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2011 om agendan för ny kompetens och arbetstillfällen (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2011 om agendan för ny kompetens och arbetstillfällen (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om Unga på väg: – en ram för att förbättra Europas utbildningssystem (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om Unga på väg: – en ram för att förbättra Europas utbildningssystem (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2010”En EU-strategi för ungdomar – Satsa på ungdomars egna möjligheter” (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2010”En EU-strategi för ungdomar – Satsa på ungdomars egna möjligheter” (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om rörlighet och integrering av människor med funktionshinder och EU:s handikappstrategi 2010–2020 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om rörlighet och integrering av människor med funktionshinder och EU:s handikappstrategi 2010–2020 (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2011 om en EU-strategi för integrering av romer (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2011 om en EU-strategi för integrering av romer (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om dialogen mellan universitet och näringsliv: Ett nytt partnerskap för modernisering av Europas universitet (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om dialogen mellan universitet och näringsliv: Ett nytt partnerskap för modernisering av Europas universitet (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 september 2008 om Bolognaprocessen och studentrörligheten (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 september 2008 om Bolognaprocessen och studentrörligheten (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2012 om EU-institutionernas bidrag till konsolideringen av och framstegen för Bolognaprocessen (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2012 om EU-institutionernas bidrag till konsolideringen av och framstegen för Bolognaprocessen (15),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0057/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0057/2012), och av följande skäl:

| A. | Som en följd av den ekonomiska krisen och dess konsekvenser i form av åtstramningsåtgärder och budgetnedskärningar, demografiska förändringar, snabba tekniska framsteg och den därmed uppstående efterfrågan på nya färdigheter står Europas system för högre utbildning inför allvarliga utmaningar som kräver långtgående reformer som inte får inverka negativt på undervisningskvaliteten. |
| --- | --- |

A.

Som en följd av den ekonomiska krisen och dess konsekvenser i form av åtstramningsåtgärder och budgetnedskärningar, demografiska förändringar, snabba tekniska framsteg och den därmed uppstående efterfrågan på nya färdigheter står Europas system för högre utbildning inför allvarliga utmaningar som kräver långtgående reformer som inte får inverka negativt på undervisningskvaliteten.

| B. | I ett kunskapsbaserat samhälle är utbildning, forskning och innovation avgörande inför framtiden. |
| --- | --- |

B.

I ett kunskapsbaserat samhälle är utbildning, forskning och innovation avgörande inför framtiden.

| C. | Enskilda personer måste ges stöd att se över sitt yrkesliv och de kommer att behöva vidga och uppdatera sina kunskaper och färdigheter i en allt snabbare takt för att möta arbetsmarknadens utmaningar. Här finns en skillnad mellan yrkesinriktad utbildning, där harmonisering på EU-nivå är genomförbar och önskvärd, och utbildning inom humaniora, där det måste finnas en stor frihet och självständighet inom utbildningen och forskningen med tanke på såväl de historiska och kulturella skillnaderna mellan EU:s medlemsstater som skillnaderna när det gäller undervisning och särskilda uppdrag mellan olika högskolor. |
| --- | --- |

C.

Enskilda personer måste ges stöd att se över sitt yrkesliv och de kommer att behöva vidga och uppdatera sina kunskaper och färdigheter i en allt snabbare takt för att möta arbetsmarknadens utmaningar. Här finns en skillnad mellan yrkesinriktad utbildning, där harmonisering på EU-nivå är genomförbar och önskvärd, och utbildning inom humaniora, där det måste finnas en stor frihet och självständighet inom utbildningen och forskningen med tanke på såväl de historiska och kulturella skillnaderna mellan EU:s medlemsstater som skillnaderna när det gäller undervisning och särskilda uppdrag mellan olika högskolor.

| D. | Fram till 2020 bör, enligt Europa 2020-strategin, 40 procent av 30–34-åringarna i EU ha avslutat en högre utbildning eller motsvarande, mot bakgrund av uppskattningen att 35 procent av alla jobb inom EU kommer att kräva sådana kvalifikationer. 2010 hade endast 26 procent av arbetskraften i EU uppnått denna kvalifikationsnivå. |
| --- | --- |

D.

Fram till 2020 bör, enligt Europa 2020-strategin, 40 procent av 30–34-åringarna i EU ha avslutat en högre utbildning eller motsvarande, mot bakgrund av uppskattningen att 35 procent av alla jobb inom EU kommer att kräva sådana kvalifikationer. 2010 hade endast 26 procent av arbetskraften i EU uppnått denna kvalifikationsnivå.

| E. | Mer än 21 procent av ungdomarna i EU är arbetslösa. |
| --- | --- |

E.

Mer än 21 procent av ungdomarna i EU är arbetslösa.

| F. | 16,5 procent av ungdomarna i EU varken studerade eller arbetade 2010. |
| --- | --- |

F.

16,5 procent av ungdomarna i EU varken studerade eller arbetade 2010.

| G. | År 2010 var arbetslösheten bland utexaminerade med högskoleutbildning 5,4 procent, jämfört med 15 procent bland dem som endast har grundskoleutbildning. Det tar dock allt längre tid för merparten av de utexaminerade från högskolorna att få fast anställning. |
| --- | --- |

G.

År 2010 var arbetslösheten bland utexaminerade med högskoleutbildning 5,4 procent, jämfört med 15 procent bland dem som endast har grundskoleutbildning. Det tar dock allt längre tid för merparten av de utexaminerade från högskolorna att få fast anställning.

| H. | Över 60 procent av dem som tar universitetsexamen är kvinnor, men majoriteten av de högre befattningarna på universiteten (t.ex. forskar- och professorstjänster) innehas fortfarande av män. |
| --- | --- |

H.

Över 60 procent av dem som tar universitetsexamen är kvinnor, men majoriteten av de högre befattningarna på universiteten (t.ex. forskar- och professorstjänster) innehas fortfarande av män.

| I. | Endast 13 procent av alla institutioner inom sektorn för högre utbildning leds av kvinnor och endast 9 procent av universiteten har en kvinnlig chef. Kvinnor har därmed avsevärt mindre inflytande när det gäller beslutsfattande inom forskning. |
| --- | --- |

I.

Endast 13 procent av alla institutioner inom sektorn för högre utbildning leds av kvinnor och endast 9 procent av universiteten har en kvinnlig chef. Kvinnor har därmed avsevärt mindre inflytande när det gäller beslutsfattande inom forskning.

| J. | Av de 200 främsta högskolorna i världen finns 75 i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

J.

Av de 200 främsta högskolorna i världen finns 75 i EU:s medlemsstater.

| K. | Bara 200 av Europas 4 000 högskolor finns med i rankningen av de 500 främsta högskolorna i världen. |
| --- | --- |

K.

Bara 200 av Europas 4 000 högskolor finns med i rankningen av de 500 främsta högskolorna i världen.

| L. | Universiteten är en viktig och nära tusenårig europeisk institution vars betydelse för samhällsutvecklingen inte kan reduceras till dess bidrag till ekonomin och vars utveckling inte enbart kan vara beroende av deras anpassning till de ekonomiska behoven inom den rådande ekonomiska modellen. |
| --- | --- |

L.

Universiteten är en viktig och nära tusenårig europeisk institution vars betydelse för samhällsutvecklingen inte kan reduceras till dess bidrag till ekonomin och vars utveckling inte enbart kan vara beroende av deras anpassning till de ekonomiska behoven inom den rådande ekonomiska modellen.

| M. | Alla ungdomar måste få lika tillträde till högre utbildning och yrkesutbildning. |
| --- | --- |

M.

Alla ungdomar måste få lika tillträde till högre utbildning och yrkesutbildning.

| N. | Universiteten främjar människors självständighet och kreativitet och bidrar i mycket hög grad till värdesättandet av kunskap, och medlemsstaterna bör följaktligen göra allt i sin makt för att göra den högre utbildningen tillgänglig för så många som möjligt utan diskriminering på grund av sociala, ekonomiska, kulturella, rasrelaterade eller politiska skäl. |
| --- | --- |

N.

Universiteten främjar människors självständighet och kreativitet och bidrar i mycket hög grad till värdesättandet av kunskap, och medlemsstaterna bör följaktligen göra allt i sin makt för att göra den högre utbildningen tillgänglig för så många som möjligt utan diskriminering på grund av sociala, ekonomiska, kulturella, rasrelaterade eller politiska skäl.

| O. | Utbildningen, särskilt den högre utbildningen, svarar för formandet av de attityder och värderingar som ligger till grund för det civila samhället. |
| --- | --- |

O.

Utbildningen, särskilt den högre utbildningen, svarar för formandet av de attityder och värderingar som ligger till grund för det civila samhället.

| P. | Enligt medlemsstaternas lagstiftningar är högre utbildning ett väsentligt verktyg som är avgörande för EU-medborgarnas framtid. |
| --- | --- |

P.

Enligt medlemsstaternas lagstiftningar är högre utbildning ett väsentligt verktyg som är avgörande för EU-medborgarnas framtid.

| Q. | Utbildning är medlemsstaternas ansvar, och det är viktigt att högskolorna först och främst finansieras genom tillräckliga offentliga anslag. |
| --- | --- |

Q.

Utbildning är medlemsstaternas ansvar, och det är viktigt att högskolorna först och främst finansieras genom tillräckliga offentliga anslag.

| R. | Inrättandet av ett europeiskt område för högre utbildning är en viktig satsning som kan bidra till den europeiska integrationen samtidigt som utbildningsmångfalden i EU:s medlemsstater och den högre utbildningens samhällsuppdrag måste respekteras. |
| --- | --- |

R.

Inrättandet av ett europeiskt område för högre utbildning är en viktig satsning som kan bidra till den europeiska integrationen samtidigt som utbildningsmångfalden i EU:s medlemsstater och den högre utbildningens samhällsuppdrag måste respekteras.

| S. | EU har en viktig roll att spela när det gäller att stärka detta område genom att stödja medlemsstaternas insatser och samarbete i fråga om utbildning. |
| --- | --- |

S.

EU har en viktig roll att spela när det gäller att stärka detta område genom att stödja medlemsstaternas insatser och samarbete i fråga om utbildning.

Högskolornas roll i förändring

| 1. | Europaparlamentet uppmanar högskolorna att med hjälp av ekonomiskt stöd och olika utbildningsplaner integrera livslångt lärande i sina kursplaner och anpassa sig till ett studentunderlag som omfattar vuxna, äldre, personer som saknar studietradition, heltidsstuderande som måste arbeta under studietiden samt personer med funktionsnedsättning och uppmanar därför högskolorna att införa program som syftar till att undanröja de hinder och begränsningar som finns. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar högskolorna att med hjälp av ekonomiskt stöd och olika utbildningsplaner integrera livslångt lärande i sina kursplaner och anpassa sig till ett studentunderlag som omfattar vuxna, äldre, personer som saknar studietradition, heltidsstuderande som måste arbeta under studietiden samt personer med funktionsnedsättning och uppmanar därför högskolorna att införa program som syftar till att undanröja de hinder och begränsningar som finns.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar högskolorna att ta hänsyn till behoven hos de yrkesverksamma som för sitt livslånga lärande regelbundet behöver uppdatera och bredda sina kunskaper, genom att bland annat anordna och förbättra uppdateringskurser som är tillgängliga för alla samhällsgrupper, nära samarbete med arbetsgivare och utveckling av kurser som är anpassade till arbetsmarknadens behov och som skulle göra det lättare för arbetslösa att åter börja studera. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar högskolorna att ta hänsyn till behoven hos de yrkesverksamma som för sitt livslånga lärande regelbundet behöver uppdatera och bredda sina kunskaper, genom att bland annat anordna och förbättra uppdateringskurser som är tillgängliga för alla samhällsgrupper, nära samarbete med arbetsgivare och utveckling av kurser som är anpassade till arbetsmarknadens behov och som skulle göra det lättare för arbetslösa att åter börja studera.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar högskolorna att behålla sin självständighet på undervisnings- och forskningsområdet och samtidigt utforma särskilda utbildningsprogram för att tillgodose behoven hos yrkesverksamma som vill uppdatera sina kunskaper. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar högskolorna att behålla sin självständighet på undervisnings- och forskningsområdet och samtidigt utforma särskilda utbildningsprogram för att tillgodose behoven hos yrkesverksamma som vill uppdatera sina kunskaper.

| 4. | Europaparlamentet upprepar att den högre utbildningen kan främja social integration, socialt avancemang och social rörlighet uppåt. Med respekt för subsidiaritetsprincipen uppmanar parlamentet medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter samt högskolor att öka, bland annat genom tillräckliga bidragsfinansieringssystem, sina insatser för att öka möjligheterna till lika tillgång till utbildning för alla, från den tidiga barndomen till högskolenivå, oavsett kön, etniskt ursprung, språk, religion, funktionshinder eller social bakgrund och att bekämpa alla former av diskriminering, erkänna mångkulturalism och flerspråkighet, inklusive teckenspråk, som grundläggande EU-värderingar som måste främjas. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet upprepar att den högre utbildningen kan främja social integration, socialt avancemang och social rörlighet uppåt. Med respekt för subsidiaritetsprincipen uppmanar parlamentet medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter samt högskolor att öka, bland annat genom tillräckliga bidragsfinansieringssystem, sina insatser för att öka möjligheterna till lika tillgång till utbildning för alla, från den tidiga barndomen till högskolenivå, oavsett kön, etniskt ursprung, språk, religion, funktionshinder eller social bakgrund och att bekämpa alla former av diskriminering, erkänna mångkulturalism och flerspråkighet, inklusive teckenspråk, som grundläggande EU-värderingar som måste främjas.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att lägga större vikt vid och stödja högskolor som tillgodoser traditionella nationella, etniska eller språkliga minoriteter med särskild inriktning på hotade kulturer och språk. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att lägga större vikt vid och stödja högskolor som tillgodoser traditionella nationella, etniska eller språkliga minoriteter med särskild inriktning på hotade kulturer och språk.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar högskolorna att uppmuntra studenter till att delta i idrott. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar högskolorna att uppmuntra studenter till att delta i idrott.

| 7. | Europaparlamentet betonar att statliga, privata och religiösa former av högre utbildning över hela Europa kompletterar varandra. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att statliga, privata och religiösa former av högre utbildning över hela Europa kompletterar varandra.

| 8. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av att främja demokratiska värderingar, och understryker samtidigt vikten av att tillägna sig goda kunskaper om den europeiska integrationen och en medvetenhet om att tidigare totalitära regimer i Europa är en del av vår gemensamma historia. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av att främja demokratiska värderingar, och understryker samtidigt vikten av att tillägna sig goda kunskaper om den europeiska integrationen och en medvetenhet om att tidigare totalitära regimer i Europa är en del av vår gemensamma historia.

| 9. | Europaparlamentet understryker också behovet av att fortsätta traditionell utbildning i akademisk anda och inte låta utbildningssystemet helt underordnas arbetsmarknaden, med tanke på behovet av att forma etiska och moraliska värden bland studenterna samtidigt som vetenskapliga framsteg eftersträvas. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker också behovet av att fortsätta traditionell utbildning i akademisk anda och inte låta utbildningssystemet helt underordnas arbetsmarknaden, med tanke på behovet av att forma etiska och moraliska värden bland studenterna samtidigt som vetenskapliga framsteg eftersträvas.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och högskolorna att fastställa en allmän ram som omfattar regler, ansvar, politiska och utbildningsrelaterade mål, kvalitet på och prioriteringar för utbildning och forskning, för att främja bästa praxis och möta de utmaningar som informationssamhället för med sig. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och högskolorna att fastställa en allmän ram som omfattar regler, ansvar, politiska och utbildningsrelaterade mål, kvalitet på och prioriteringar för utbildning och forskning, för att främja bästa praxis och möta de utmaningar som informationssamhället för med sig.

| 11. | Europaparlamentet understryker att högskolepersonal och studenter såväl som deras organisationer och föreningar måste vara engagerade i moderniseringen av högskolorna och parlamentet betonar att både framstående forskning, i vid mening, och framstående undervisning samt vetenskapliga framsteg måste belönas, utan att de högre utbildningsinstitutioner– exempelvis humanistiska fakulteter – som inte uppfyller de bedömnings- och effektivitetskriterier som enbart gäller färdigheter som efterfrågas av marknadsekonomin missgynnas. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker att högskolepersonal och studenter såväl som deras organisationer och föreningar måste vara engagerade i moderniseringen av högskolorna och parlamentet betonar att både framstående forskning, i vid mening, och framstående undervisning samt vetenskapliga framsteg måste belönas, utan att de högre utbildningsinstitutioner– exempelvis humanistiska fakulteter – som inte uppfyller de bedömnings- och effektivitetskriterier som enbart gäller färdigheter som efterfrågas av marknadsekonomin missgynnas.

Information om universitet och högskolor

| 12. | Europaparlamentet betonar att kvaliteten på och relevansen hos högre utbildning är en nödvändig förutsättning för att till fullo utnyttja EU:s intellektuella kapital. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att kvaliteten på och relevansen hos högre utbildning är en nödvändig förutsättning för att till fullo utnyttja EU:s intellektuella kapital.

| 13. | Europaparlamentet föreslår att det införs klara och enhetliga kriterier för att ta fram EU-omfattande rankningar av högskolor, så att framtida studenter kan göra välgrundade val av högskola och förses med omfattande information om högskolorna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet föreslår att det införs klara och enhetliga kriterier för att ta fram EU-omfattande rankningar av högskolor, så att framtida studenter kan göra välgrundade val av högskola och förses med omfattande information om högskolorna.

| 14. | Europaparlamentet stöder kommissionens initiativ att i samarbete med alla högskolor, studenter och andra berörda parter lansera ett flerdimensionellt verktyg för en differentierad klassificering och rankning av högskolor utifrån egenskaper såsom en lång tradition av tillhandahållande av högre utbildning i Europa, undervisningens kvalitet, stöd till studenter (t.ex. stipendier, rådgivning, bostäder) fysisk tillgänglighet och tillgänglighet när det gäller information och kommunikation, regionalt engagemang och kunskapsöverföring. Däremot motsätter sig parlamentet att det införs en klassificering av högskolor som bygger på oenhetliga prestationsindikatorer som inte beaktar mångfalden av utbildningsvägar, program och den språkliga mångfalden bland de europeiska universiteten. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet stöder kommissionens initiativ att i samarbete med alla högskolor, studenter och andra berörda parter lansera ett flerdimensionellt verktyg för en differentierad klassificering och rankning av högskolor utifrån egenskaper såsom en lång tradition av tillhandahållande av högre utbildning i Europa, undervisningens kvalitet, stöd till studenter (t.ex. stipendier, rådgivning, bostäder) fysisk tillgänglighet och tillgänglighet när det gäller information och kommunikation, regionalt engagemang och kunskapsöverföring. Däremot motsätter sig parlamentet att det införs en klassificering av högskolor som bygger på oenhetliga prestationsindikatorer som inte beaktar mångfalden av utbildningsvägar, program och den språkliga mångfalden bland de europeiska universiteten.

| 15. | Europaparlamentet betonar samtidigt att detta verktyg inte får användas enbart till att sammanställa traditionella rankningstabeller och att de aktuella högskolornas särdrag bör beaktas i resultatet av rankningen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar samtidigt att detta verktyg inte får användas enbart till att sammanställa traditionella rankningstabeller och att de aktuella högskolornas särdrag bör beaktas i resultatet av rankningen.

| 16. | Europaparlamentet föreslår att en enhetlig mekanism bör inrättas för att övervaka och utvärdera såväl offentliga som privata högskolors uppfyllande av akademiska standarder. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet föreslår att en enhetlig mekanism bör inrättas för att övervaka och utvärdera såväl offentliga som privata högskolors uppfyllande av akademiska standarder.

Finansiering av system för högre utbildning

| 17. | Europaparlamentet betonar att högre utbildning är för allmänhetens bästa, främjar kultur, mångfald, demokratiska värden och personlig utveckling samt förbereder studenter att bli aktiva medborgare som stöder europeisk sammanhållning. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att högre utbildning är för allmänhetens bästa, främjar kultur, mångfald, demokratiska värden och personlig utveckling samt förbereder studenter att bli aktiva medborgare som stöder europeisk sammanhållning.

| 18. | Europaparlamentet framhåller på nytt att medlemsstaterna bör uppnå målet att investera 2 procent av sin BNP i utbildning. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet framhåller på nytt att medlemsstaterna bör uppnå målet att investera 2 procent av sin BNP i utbildning.

| 19. | Europaparlamentet påpekar att framför allt offentlig, men även privat finansiering, är av största vikt för moderniseringen av systemet för högre utbildning. Parlamentet understryker att investeringar i högre utbildning i Europa är avgörande för att få bukt med den nuvarande ekonomiska krisen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och högskolorna att bygga ut stipendiat- och studiestödsprogrammen och att utveckla innovativa finansieringsmekanismer som kan bidra till att högskolorna fungerar mer effektivt, komplettera offentlig finansiering utan att öka belastningen på hushållen, och göra den högre utbildningen tillgänglig för alla. Parlamentet beklagar de avsevärda budgetnedskärningarna på utbildningsområdet i flera medlemsstater, samt de ständigt stigande utbildningsavgifterna, vilket leder till att allt fler studenter hamnar i en otrygg situation. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påpekar att framför allt offentlig, men även privat finansiering, är av största vikt för moderniseringen av systemet för högre utbildning. Parlamentet understryker att investeringar i högre utbildning i Europa är avgörande för att få bukt med den nuvarande ekonomiska krisen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och högskolorna att bygga ut stipendiat- och studiestödsprogrammen och att utveckla innovativa finansieringsmekanismer som kan bidra till att högskolorna fungerar mer effektivt, komplettera offentlig finansiering utan att öka belastningen på hushållen, och göra den högre utbildningen tillgänglig för alla. Parlamentet beklagar de avsevärda budgetnedskärningarna på utbildningsområdet i flera medlemsstater, samt de ständigt stigande utbildningsavgifterna, vilket leder till att allt fler studenter hamnar i en otrygg situation.

| 20. | Europaparlamentet begär att kostnaderna för högre utbildning som har att göra med investeringar i utvecklingen av högskoleinfrastruktur samt investeringar i universitetspersonal ska tas med i EU:s budget för 2014–2020, inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet begär att kostnaderna för högre utbildning som har att göra med investeringar i utvecklingen av högskoleinfrastruktur samt investeringar i universitetspersonal ska tas med i EU:s budget för 2014–2020, inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden.

Övergången från högre utbildning till arbetsmarknaden

| 21. | Europaparlamentet uppmanar högskolorna att anpassa sig till de nya utmaningarna genom att skapa nya studievägar som svarar mot arbetsmarknadens behov, med hänsyn till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, genom att bevara en lämplig balans mellan teoretiska och praktiska kunskaper. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar högskolorna att anpassa sig till de nya utmaningarna genom att skapa nya studievägar som svarar mot arbetsmarknadens behov, med hänsyn till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, genom att bevara en lämplig balans mellan teoretiska och praktiska kunskaper.

| 22. | Europaparlamentet vill se ett främjande av bästa praxis som hjälper högskolorna att stärka undervisningen och forskningen på alla ämnesområden genom att engagera studenterna och förmedla nyckelkompetenser för arbetsmarknaden för att underlätta ungdomars övergång från högre utbildning till arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet vill se ett främjande av bästa praxis som hjälper högskolorna att stärka undervisningen och forskningen på alla ämnesområden genom att engagera studenterna och förmedla nyckelkompetenser för arbetsmarknaden för att underlätta ungdomars övergång från högre utbildning till arbetsmarknaden.

| 23. | Europaparlamentet vill att högskolorna att öppnas för att erbjuda fortsatt yrkesutbildning och att de ska utarbeta lämpliga studiekurser för yrkesverksamma utan studentexamen så att denna ytterligare potential utnyttjas för att öka antalet utexaminerade. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet vill att högskolorna att öppnas för att erbjuda fortsatt yrkesutbildning och att de ska utarbeta lämpliga studiekurser för yrkesverksamma utan studentexamen så att denna ytterligare potential utnyttjas för att öka antalet utexaminerade.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslaget om en kvalitetsram för praktiktjänstgöring och understryker framgången med Erasmus-praktiktjänstgöring som ger studenter möjlighet att skaffa sig arbetslivserfarenhet utomlands, och insisterar på att denna åtgärd ska fortsätta och stärkas genom lämplig finansiering inom det nya programmet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslaget om en kvalitetsram för praktiktjänstgöring och understryker framgången med Erasmus-praktiktjänstgöring som ger studenter möjlighet att skaffa sig arbetslivserfarenhet utomlands, och insisterar på att denna åtgärd ska fortsätta och stärkas genom lämplig finansiering inom det nya programmet.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar högskolor och utbildningsansvariga institutioner på regional, nationell och europeisk nivå att följa trender och den förändrade efterfrågan på arbetsmarknaden, så att de bättre återspeglar framtida behov av utbildningar. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar högskolor och utbildningsansvariga institutioner på regional, nationell och europeisk nivå att följa trender och den förändrade efterfrågan på arbetsmarknaden, så att de bättre återspeglar framtida behov av utbildningar.

| 26. | Europaparlamentet understryker behovet av att kunna spåra utexaminerades sysselsättningsresultat för att mäta hur väl den högre utbildningen svarar mot arbetsmarknadens behov. Parlamentet välkomnar därför kommissionens åtagande att förbättra tillgången till sådana uppgifter främst i syfte att förse studenterna med information för att vägleda dem i deras studieval samtidigt som högskolorna och forskningsinstituten får den information de behöver för att kunna kartlägga och därefter utveckla studieprogram som omfattar såväl allmänna kunskaper som specifika yrkesfärdigheter genom livslångt lärande, i en ständig dialog med berörda aktörer inom kunskapsproduktion men även med samhället i stort och staten. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker behovet av att kunna spåra utexaminerades sysselsättningsresultat för att mäta hur väl den högre utbildningen svarar mot arbetsmarknadens behov. Parlamentet välkomnar därför kommissionens åtagande att förbättra tillgången till sådana uppgifter främst i syfte att förse studenterna med information för att vägleda dem i deras studieval samtidigt som högskolorna och forskningsinstituten får den information de behöver för att kunna kartlägga och därefter utveckla studieprogram som omfattar såväl allmänna kunskaper som specifika yrkesfärdigheter genom livslångt lärande, i en ständig dialog med berörda aktörer inom kunskapsproduktion men även med samhället i stort och staten.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samla in och offentliggöra statistiska uppgifter gällande sambandet mellan olika högskoleexamina och anställningsmöjligheter på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samla in och offentliggöra statistiska uppgifter gällande sambandet mellan olika högskoleexamina och anställningsmöjligheter på arbetsmarknaden.

| 28. | Europaparlamentet vill att det ska inrättas en internationell databank, liknande AlmaLaurea, som hjälper utexaminerade att hitta lämpliga arbets-, utbildnings-, studie- och forskningsmöjligheter, att ekonomiska hinder ska undanröjas genom stipendier och studielån för att säkerställa en verklig jämlikhet bland studenter, och därmed stimulera till rörlighet och matchning av kompetens och arbetstillfällen. Parlamentet upprepar att denna information måste förmedlas på ett lämpligt sätt så att den är lättillgänglig för studenter, nyutexaminerade, arbetslösa, arbetssökande och arbetsgivare. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet vill att det ska inrättas en internationell databank, liknande AlmaLaurea, som hjälper utexaminerade att hitta lämpliga arbets-, utbildnings-, studie- och forskningsmöjligheter, att ekonomiska hinder ska undanröjas genom stipendier och studielån för att säkerställa en verklig jämlikhet bland studenter, och därmed stimulera till rörlighet och matchning av kompetens och arbetstillfällen. Parlamentet upprepar att denna information måste förmedlas på ett lämpligt sätt så att den är lättillgänglig för studenter, nyutexaminerade, arbetslösa, arbetssökande och arbetsgivare.

| 29. | Europaparlamentet anser att ungdomsgarantier är ett värdefullt verktyg för att underlätta övergången från högre utbildning till arbete och uppmanar medlemsstaterna att införa sådana i sina nationella övergångsstrategier. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att ungdomsgarantier är ett värdefullt verktyg för att underlätta övergången från högre utbildning till arbete och uppmanar medlemsstaterna att införa sådana i sina nationella övergångsstrategier.

| 30. | Europaparlamentet erinrar om den viktiga roll som strukturfonderna kan spela i detta sammanhang. Parlamentet välkomnar åtagandet i meddelandet ”Initiativet Bättre möjligheter för unga” (COM(2011)0933 om att fullt ut utnyttja alla tillgängliga resurser och uppmanar högskolor och lokala myndigheter att ta detta tillfälle i akt för att öka stödet och vägledningen till studenter på väg ut på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet erinrar om den viktiga roll som strukturfonderna kan spela i detta sammanhang. Parlamentet välkomnar åtagandet i meddelandet ”Initiativet Bättre möjligheter för unga” (COM(2011)0933 om att fullt ut utnyttja alla tillgängliga resurser och uppmanar högskolor och lokala myndigheter att ta detta tillfälle i akt för att öka stödet och vägledningen till studenter på väg ut på arbetsmarknaden.

Könsfördelningen inom den högre utbildningen

| 31. | Europaparlamentet konstaterar att det ännu inte råder någon jämn könsfördelning inom de europeiska utbildningssystemen, trots de åtgärder som har vidtagits i nästan alla länder mot bristen på jämställdhet, och att sådana skillnader påverkar både utbildningsresultaten och valet av studier och yrken, och har en negativ inverkan på den ekonomiska tillväxten och välfärdsstaten. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet konstaterar att det ännu inte råder någon jämn könsfördelning inom de europeiska utbildningssystemen, trots de åtgärder som har vidtagits i nästan alla länder mot bristen på jämställdhet, och att sådana skillnader påverkar både utbildningsresultaten och valet av studier och yrken, och har en negativ inverkan på den ekonomiska tillväxten och välfärdsstaten.

| 32. | Europaparlamentet påpekar att många kvinnliga studenter på yrkesskolor och i gymnasier fortsätter att välja yrken som speglar de traditionella könsrollerna. Parlamentet understryker därför behovet av bättre yrkesvägledning för att kunna bekämpa de stereotyper som fortfarande finns kvar. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påpekar att många kvinnliga studenter på yrkesskolor och i gymnasier fortsätter att välja yrken som speglar de traditionella könsrollerna. Parlamentet understryker därför behovet av bättre yrkesvägledning för att kunna bekämpa de stereotyper som fortfarande finns kvar.

| 33. | Europaparlamentet framhåller att kvinnors högre utbildning inte är tillräckligt marknadsanpassad och att de därför ofta är överkvalificerade och underbetalda för sina arbeten och ofta blir arbetslösa eller får tillfälliga anställningar, vilket i början av yrkeslivet innebär ytterligare nackdelar på arbetsmarknaden och bidrar till att löneskillnaderna förstärks. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet framhåller att kvinnors högre utbildning inte är tillräckligt marknadsanpassad och att de därför ofta är överkvalificerade och underbetalda för sina arbeten och ofta blir arbetslösa eller får tillfälliga anställningar, vilket i början av yrkeslivet innebär ytterligare nackdelar på arbetsmarknaden och bidrar till att löneskillnaderna förstärks.

| 34. | Europaparlamentet påminner om att det i samtliga medlemsstater fortfarande vidtas mycket få åtgärder för att informera om och främja jämställdhet inom utbildningssektorn. Parlamentet föreslår därför att lärare ska få särskild jämställdhetsutbildning. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påminner om att det i samtliga medlemsstater fortfarande vidtas mycket få åtgärder för att informera om och främja jämställdhet inom utbildningssektorn. Parlamentet föreslår därför att lärare ska få särskild jämställdhetsutbildning.

| 35. | Europaparlamentet betonar att en nödvändig förutsättning för att jämställdheten ska öka och gå framåt är att kvinnor och män delar på ansvaret för hem och familj. Parlamentet uppmanar universitet och högskolor att vara medvetna om att kvinnliga studenter kan ha särskilda ytterligare förpliktelser vid sidan av studierna, till exempel att ta hand om småbarn eller äldre släktingar. Parlamentet understryker att universiteten måste erbjuda föräldrar, och framför allt kvinnor, en lättillgänglig barnomsorg av hög kvalitet till ett rimligt pris, däribland kommunal service, för att de lättare ska kunna delta på lika villkor i studier och forskning. Parlamentet efterlyser också ett större utbud av studieformer, t.ex. deltids- och distansstudier, och påminner mot denna bakgrund medlemsstaterna och EU-institutionerna om att de måste utöka det ekonomiska stödet till livslångt lärande för att göra det möjligt för kvinnor att fortsätta sina studier, att återvända till arbetslivet och att hitta en balans mellan sina yrkesmässiga och privata förpliktelser. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att en nödvändig förutsättning för att jämställdheten ska öka och gå framåt är att kvinnor och män delar på ansvaret för hem och familj. Parlamentet uppmanar universitet och högskolor att vara medvetna om att kvinnliga studenter kan ha särskilda ytterligare förpliktelser vid sidan av studierna, till exempel att ta hand om småbarn eller äldre släktingar. Parlamentet understryker att universiteten måste erbjuda föräldrar, och framför allt kvinnor, en lättillgänglig barnomsorg av hög kvalitet till ett rimligt pris, däribland kommunal service, för att de lättare ska kunna delta på lika villkor i studier och forskning. Parlamentet efterlyser också ett större utbud av studieformer, t.ex. deltids- och distansstudier, och påminner mot denna bakgrund medlemsstaterna och EU-institutionerna om att de måste utöka det ekonomiska stödet till livslångt lärande för att göra det möjligt för kvinnor att fortsätta sina studier, att återvända till arbetslivet och att hitta en balans mellan sina yrkesmässiga och privata förpliktelser.

Engagerade högskolor

| 36. | Europaparlamentet uppmuntrar högskolorna att fördjupa samarbetet med regionerna och att etablera ett dynamiskt samarbete med regionala myndigheter, kommuner, offentliga organ, icke-statliga organisationer och små och medelstora företag i syfte att förbättra den regionala utvecklingen. Härigenom bör också dialogen mellan högskolorna och arbetsgivarna stärkas. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmuntrar högskolorna att fördjupa samarbetet med regionerna och att etablera ett dynamiskt samarbete med regionala myndigheter, kommuner, offentliga organ, icke-statliga organisationer och små och medelstora företag i syfte att förbättra den regionala utvecklingen. Härigenom bör också dialogen mellan högskolorna och arbetsgivarna stärkas.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar de centrala och regionala myndigheterna i medlemsstaterna att inbegripa och stödja högskolor i gränsöverskridande samarbeten. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar de centrala och regionala myndigheterna i medlemsstaterna att inbegripa och stödja högskolor i gränsöverskridande samarbeten.

| 38. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att öka samspelet mellan de olika sidorna i kunskapstriangeln (utbildning, forskning, innovation) som en viktig aspekt för att skapa tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att öka samspelet mellan de olika sidorna i kunskapstriangeln (utbildning, forskning, innovation) som en viktig aspekt för att skapa tillväxt och sysselsättning.

| 39. | Europaparlamentet påpekar att utarbetandet av kursplaner och forskningsprogram för högskolan bör förbli en uppgift för universiteten själva, med hänsyn till arbetsmarknadens behov vad gäller anställbarhet. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet påpekar att utarbetandet av kursplaner och forskningsprogram för högskolan bör förbli en uppgift för universiteten själva, med hänsyn till arbetsmarknadens behov vad gäller anställbarhet.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens stöd för ”kunskapsallianser” och ”Sektorskompetensallianser” där högskolor utbyter information med företag när de utvecklar kursplaner för att åtgärda kompetensbrister. Parlamentet uppmanar företag och företagare, inklusive små och medelstora företag, att aktivt utveckla samarbeten med högskolor genom att tillhandahålla högkvalitativa praktikplatser för studenter och universitetslektorer och därmed dra fördel av lektorernas allmänna överförbara färdigheter. Parlamentet påpekar dock att högskolorna skapar kulturellt innehåll som inte enbart omfattar yrkesfärdigheter utan även allmänna kunskaper i form av erfarenheter och intellektuell förståelse av verkligheten och de gemensamma värderingar som människor lever efter. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens stöd för ”kunskapsallianser” och ”Sektorskompetensallianser” där högskolor utbyter information med företag när de utvecklar kursplaner för att åtgärda kompetensbrister. Parlamentet uppmanar företag och företagare, inklusive små och medelstora företag, att aktivt utveckla samarbeten med högskolor genom att tillhandahålla högkvalitativa praktikplatser för studenter och universitetslektorer och därmed dra fördel av lektorernas allmänna överförbara färdigheter. Parlamentet påpekar dock att högskolorna skapar kulturellt innehåll som inte enbart omfattar yrkesfärdigheter utan även allmänna kunskaper i form av erfarenheter och intellektuell förståelse av verkligheten och de gemensamma värderingar som människor lever efter.

| 41. | Europaparlamentet vill se åtaganden om mer flexibla och innovativa metoder för inlärning och överföringsmetoder som alltid ställer studentens behov i centrum. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet vill se åtaganden om mer flexibla och innovativa metoder för inlärning och överföringsmetoder som alltid ställer studentens behov i centrum.

| 42. | Europaparlamentet konstaterar att högskolor och företag måste samarbeta gränsöverskridande om praktikprogram och med att utforma studenternas framtida yrkeskarriärer genom att kartlägga de konkreta utvecklingstrender, förväntningar och utmaningar som studenterna kommer att ställas inför på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet konstaterar att högskolor och företag måste samarbeta gränsöverskridande om praktikprogram och med att utforma studenternas framtida yrkeskarriärer genom att kartlägga de konkreta utvecklingstrender, förväntningar och utmaningar som studenterna kommer att ställas inför på arbetsmarknaden.

| 43. | Europaparlamentet understryker nyttan av att utveckla mekanismer och förvaltningsstrategier som underlättar överföringen av innovativa idéer och forskningsresultat till samhället och näringslivet och gör det möjligt för samhället och för företag att bidra till den högre utbildningen vad gäller nuvarande och förväntade behov av kompetens och innovationer med hänsyn till bästa praxis från hela världen. Parlamentet påpekar att det finns en risk att sådana mekanismer endast gynnar forskningsinstitut och högskolor inriktade på innovation och teknik och att utbildning som enbart är inriktad på humaniora därmed missgynnas. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet understryker nyttan av att utveckla mekanismer och förvaltningsstrategier som underlättar överföringen av innovativa idéer och forskningsresultat till samhället och näringslivet och gör det möjligt för samhället och för företag att bidra till den högre utbildningen vad gäller nuvarande och förväntade behov av kompetens och innovationer med hänsyn till bästa praxis från hela världen. Parlamentet påpekar att det finns en risk att sådana mekanismer endast gynnar forskningsinstitut och högskolor inriktade på innovation och teknik och att utbildning som enbart är inriktad på humaniora därmed missgynnas.

| 44. | Europaparlamentet bekräftar på nytt värdet av det demokratiska styrelseskicket som på ett grundläggande sätt garanterar akademisk frihet och främjar aktivt deltagande av alla aktörer inom högskolan. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet bekräftar på nytt värdet av det demokratiska styrelseskicket som på ett grundläggande sätt garanterar akademisk frihet och främjar aktivt deltagande av alla aktörer inom högskolan.

| 45. | Europaparlamentet understryker att man vid samarbetet måste värna om öppenhet, en jämlik fördelning av rättigheter och skyldigheter mellan berörda samarbetspartner och högskolor samt en balanserad representationsprincip, så att högskolorna självständigt kan utveckla och organisera sig som en allmän tillgång i enlighet med akademiska principer. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet understryker att man vid samarbetet måste värna om öppenhet, en jämlik fördelning av rättigheter och skyldigheter mellan berörda samarbetspartner och högskolor samt en balanserad representationsprincip, så att högskolorna självständigt kan utveckla och organisera sig som en allmän tillgång i enlighet med akademiska principer.

| 46. | Europaparlamentet betonar också att principen om demokrati och självstyrning inom högskolorna och bland deras personal och studenter ska beaktas och bevaras i samband med alla samarbetsprojekt. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar också att principen om demokrati och självstyrning inom högskolorna och bland deras personal och studenter ska beaktas och bevaras i samband med alla samarbetsprojekt.

| 47. | Europaparlamentet begär därför att högskolorna och deras olika organ ska offentliggöra samarbetsavtal med utomstående parter. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet begär därför att högskolorna och deras olika organ ska offentliggöra samarbetsavtal med utomstående parter.

| 48. | Europaparlamentet understryker vikten av samarbete mellan högskolor och europeiska icke-statliga organisationer och frivilligorganisationer, för att stärka studenternas medborgaranda och deras vilja att aktivt engagera sig i arbetet inom den icke-statliga sektorn. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet understryker vikten av samarbete mellan högskolor och europeiska icke-statliga organisationer och frivilligorganisationer, för att stärka studenternas medborgaranda och deras vilja att aktivt engagera sig i arbetet inom den icke-statliga sektorn.

| 49. | Europaparlamentet understryker vikten av idrott i utbildningsprocessen och uppmanar medlemsstaterna att stödja och uppmuntra idrottsaktiviteter bland studenter och att öka stödet till idrottsprogram på gräsrotsnivå. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet understryker vikten av idrott i utbildningsprocessen och uppmanar medlemsstaterna att stödja och uppmuntra idrottsaktiviteter bland studenter och att öka stödet till idrottsprogram på gräsrotsnivå.

| 50. | Europaparlamentet påpekar att omfattningen och intensiteten i samverkan mellan högskolor och deras partner i näringslivet och i samhället varierar kraftigt mellan medlemsstaterna, institutioner och akademiska discipliner. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet påpekar att omfattningen och intensiteten i samverkan mellan högskolor och deras partner i näringslivet och i samhället varierar kraftigt mellan medlemsstaterna, institutioner och akademiska discipliner.

| 51. | Europaparlamentet betonar att det behövs kontinuerliga investeringar i kopplingen mellan utbildning, kultur, forskning och innovation. Parlamentet betonar vikten av ytterligare stöd och utveckling av Europeiska institutet för innovation och teknik med dess kunskaps- och innovationsgemenskaper. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet betonar att det behövs kontinuerliga investeringar i kopplingen mellan utbildning, kultur, forskning och innovation. Parlamentet betonar vikten av ytterligare stöd och utveckling av Europeiska institutet för innovation och teknik med dess kunskaps- och innovationsgemenskaper.

| 52. | Europaparlamentet betonar vikten av kultur inom högre utbildning och kräver att särskilda kriterier för humaniora ska inkluderas både vad gäller innovation och forskning. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet betonar vikten av kultur inom högre utbildning och kräver att särskilda kriterier för humaniora ska inkluderas både vad gäller innovation och forskning.

| 53. | Europaparlamentet understryker behovet av att högskolorna engageras, att stöd ges till studentinitiativ samt att hjälp ges till samordning av dessa aktiviteter mellan andra högskolor, företag och lokala myndigheter från olika medlemsstater. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet understryker behovet av att högskolorna engageras, att stöd ges till studentinitiativ samt att hjälp ges till samordning av dessa aktiviteter mellan andra högskolor, företag och lokala myndigheter från olika medlemsstater.

Ömsesidigt erkännande av kvalifikationer

| 54. | Europaparlamentet erkänner de fördelar som mångfalden bland högskolor i Europa innebär, och uppmanar medlemsstaterna och dessa högskolor att utveckla tydliga, integrerade banor som gör det möjligt för studerande att gå vidare från andra typer av utbildning till högre utbildning och växla mellan olika spår och typer av läroanstalter. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet erkänner de fördelar som mångfalden bland högskolor i Europa innebär, och uppmanar medlemsstaterna och dessa högskolor att utveckla tydliga, integrerade banor som gör det möjligt för studerande att gå vidare från andra typer av utbildning till högre utbildning och växla mellan olika spår och typer av läroanstalter.

| 55. | Parlamentet betonar dock att mångfalden av ämnen, utbildningar, undervisningsmetoder och universitetssystem inom EU måste bevaras. Parlamentet anser därför att det måste tas fram en nationell kvalifikationsram samtidigt som ett ömsesidigt erkännande av examensbevis och kvalifikationer i alla medlemsstater främjas. |
| --- | --- |

55.

Parlamentet betonar dock att mångfalden av ämnen, utbildningar, undervisningsmetoder och universitetssystem inom EU måste bevaras. Parlamentet anser därför att det måste tas fram en nationell kvalifikationsram samtidigt som ett ömsesidigt erkännande av examensbevis och kvalifikationer i alla medlemsstater främjas.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar alla EU-länder att genomföra de nationella kvalifikationsramar som är kopplade till kvalifikationsramen för det europeiska området för högre utbildning, och att utarbeta och ge ekonomiskt stöd till ömsesidigt erkännande. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar alla EU-länder att genomföra de nationella kvalifikationsramar som är kopplade till kvalifikationsramen för det europeiska området för högre utbildning, och att utarbeta och ge ekonomiskt stöd till ömsesidigt erkännande.

| 57. | Europaparlamentet påpekar att studentrörlighet, framför allt studier vid andra högskolor inom ramen för Erasmusprogrammet, bidrar till utbytet av bästa praxis och därigenom moderniseringen av högskolan. Kvalifikationer som förvärvats genom studier vid andra högskolor måste därför erkännas av den egna högskolan. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet påpekar att studentrörlighet, framför allt studier vid andra högskolor inom ramen för Erasmusprogrammet, bidrar till utbytet av bästa praxis och därigenom moderniseringen av högskolan. Kvalifikationer som förvärvats genom studier vid andra högskolor måste därför erkännas av den egna högskolan.

| 58. | Europaparlamentet stöder kommissionens förslag att förbättra erkännandet av utlandsstudier genom att förstärka det europeiska systemet för överföring av studiemeriter. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att genomföra ytterligare insatser för att effektivisera erkännandet och öka samordningen av akademiska kvalifikationer. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet stöder kommissionens förslag att förbättra erkännandet av utlandsstudier genom att förstärka det europeiska systemet för överföring av studiemeriter. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att genomföra ytterligare insatser för att effektivisera erkännandet och öka samordningen av akademiska kvalifikationer.

Förbättrad rörlighet inom och utanför det europeiska området för högre utbildning

| 59. | Europaparlamentet upprepar att högre utbildning är till den europeiska allmänhetens gemensamma bästa och att medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter och EU har ett gemensamt ansvar för att utveckla och stärka det europeiska området för högre utbildning, det europeiska forskningsområdet och Bolognaprocessen. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet upprepar att högre utbildning är till den europeiska allmänhetens gemensamma bästa och att medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter och EU har ett gemensamt ansvar för att utveckla och stärka det europeiska området för högre utbildning, det europeiska forskningsområdet och Bolognaprocessen.

| 60. | Europaparlamentet betonar att ökad samordning mellan medlemsstaterna på högskoleområdet – även genom starkt ekonomiskt och politiskt stöd för överenskommelser om gemensamma grundläggande kursplaner och väldefinierade lärandemål – är en förutsättning för att målen för anställbarhet och tillväxt i Europa ska kunna uppnås. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka samarbetet mellan relevanta departement för att uppdatera befintliga kursplaner så att dessa svarar mot arbetsmarknadens behov. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet betonar att ökad samordning mellan medlemsstaterna på högskoleområdet – även genom starkt ekonomiskt och politiskt stöd för överenskommelser om gemensamma grundläggande kursplaner och väldefinierade lärandemål – är en förutsättning för att målen för anställbarhet och tillväxt i Europa ska kunna uppnås. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka samarbetet mellan relevanta departement för att uppdatera befintliga kursplaner så att dessa svarar mot arbetsmarknadens behov.

| 61. | Europaparlamentet påpekar behovet av samarbete mellan det europeiska området för högre utbildning och det europeiska forskningsområdet som ett medel för att stödja universitetens forskningsprogram både inom naturvetenskap och humaniora. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet påpekar behovet av samarbete mellan det europeiska området för högre utbildning och det europeiska forskningsområdet som ett medel för att stödja universitetens forskningsprogram både inom naturvetenskap och humaniora.

| 62. | Europaparlamentet begär att det europeiska området för högre utbildning och det europeiska forskningsområdet ska göras ännu mer attraktivt för studenter och forskare från hela världen och att samarbetet med länder utanför EU i utbildningsfrågor och frågor som rör personalens och studenternas rörlighet ska stärkas, i synnerhet med de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken eller gränsar direkt till EU, i syfte att omvandla det europeiska området för högre utbildning och det europeiska forskningsområdet till ett utbildnings- och kunskapscentrum på såväl makroregional som global nivå, särskilt för utbytesprogram och yrkesinriktade utbildningsprogram. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet begär att det europeiska området för högre utbildning och det europeiska forskningsområdet ska göras ännu mer attraktivt för studenter och forskare från hela världen och att samarbetet med länder utanför EU i utbildningsfrågor och frågor som rör personalens och studenternas rörlighet ska stärkas, i synnerhet med de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken eller gränsar direkt till EU, i syfte att omvandla det europeiska området för högre utbildning och det europeiska forskningsområdet till ett utbildnings- och kunskapscentrum på såväl makroregional som global nivå, särskilt för utbytesprogram och yrkesinriktade utbildningsprogram.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå att programmen Erasmus och Leonardo da Vinci inrättas i Medelhavsländerna i syfte att främja rörligheten över gränserna för studenter från båda sidor av Medelhavet. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå att programmen Erasmus och Leonardo da Vinci inrättas i Medelhavsländerna i syfte att främja rörligheten över gränserna för studenter från båda sidor av Medelhavet.

| 64. | Europaparlamentet vill att det ska inrättas program för rörlighet, utbyte, forskning och praktik för studenter från de länder som ingår i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet vill att det ska inrättas program för rörlighet, utbyte, forskning och praktik för studenter från de länder som ingår i det östliga partnerskapet.

| 65. | Europaparlamentet påminner om att rörligheten bland studenter och lärare är viktig och uppmanar därför kommissionen att uppvisa resultat i arbetet med EU:s viseringskodex. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet påminner om att rörligheten bland studenter och lärare är viktig och uppmanar därför kommissionen att uppvisa resultat i arbetet med EU:s viseringskodex.

| 66. | Europaparlamentet erinrar om målet att 20 procent av Europas utexaminerade bör vara rörliga före 2020 och understryker vikten av språkkunskaper som en förutsättning för ökad rörlighet inom det europeiska området för högre utbildning och anställbarhet. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet erinrar om målet att 20 procent av Europas utexaminerade bör vara rörliga före 2020 och understryker vikten av språkkunskaper som en förutsättning för ökad rörlighet inom det europeiska området för högre utbildning och anställbarhet.

| 67. | Europaparlamentet stöder stärkandet av språk- och teckenspråksundervisningen – samt undervisningen i och utvecklingen av lokala och regionala språk – inom ramen för det europeiska området för högre utbildning och ser detta som en nödvändig förutsättning för att ett verkligt europeiskt medborgarskap som bygger på mångkulturalism och flerspråkighet ska kunna utvecklas. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet stöder stärkandet av språk- och teckenspråksundervisningen – samt undervisningen i och utvecklingen av lokala och regionala språk – inom ramen för det europeiska området för högre utbildning och ser detta som en nödvändig förutsättning för att ett verkligt europeiskt medborgarskap som bygger på mångkulturalism och flerspråkighet ska kunna utvecklas.

| 68. | Europaparlamentet betonar att varje medlemsstats system för högre utbildning ska garantera en hög undervisningskvalitet så att de ökade möjligheterna till studentrörlighet inte leder till att kompetensflykten, som redan nu är ett allvarligt samhällsproblem i vissa medlemsstater, förvärras. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet betonar att varje medlemsstats system för högre utbildning ska garantera en hög undervisningskvalitet så att de ökade möjligheterna till studentrörlighet inte leder till att kompetensflykten, som redan nu är ett allvarligt samhällsproblem i vissa medlemsstater, förvärras.

| 69. | Europaparlamentet påpekar att de ihållande skillnaderna mellan de högre utbildningssystemen i Västeuropa och Central- och Östeuropa måste åtgärdas med hjälp av verkliga integrationsåtgärder, i syfte att stimulera och stödja gränsöverskridande samarbeten mellan högskolor. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utarbeta en strategi samt en yrkesinriktad plan och ekonomisk handlingsplan för att minska dessa avsevärda regionala skillnader. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet påpekar att de ihållande skillnaderna mellan de högre utbildningssystemen i Västeuropa och Central- och Östeuropa måste åtgärdas med hjälp av verkliga integrationsåtgärder, i syfte att stimulera och stödja gränsöverskridande samarbeten mellan högskolor. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utarbeta en strategi samt en yrkesinriktad plan och ekonomisk handlingsplan för att minska dessa avsevärda regionala skillnader.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, EU och de europeiska systemen för högre utbildning att utreda möjligheten att införa en obligatorisk utbildningsperiod på ett universitet i en annan medlemsstat än studentens hemland. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, EU och de europeiska systemen för högre utbildning att utreda möjligheten att införa en obligatorisk utbildningsperiod på ett universitet i en annan medlemsstat än studentens hemland.

| 71. | Europaparlamentet upprepar principen att lånesystem inte kan ersätta de bidragssystem som införts för att främja tillgången till utbildning för alla studenter, oavsett deras sociala bakgrund. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet upprepar principen att lånesystem inte kan ersätta de bidragssystem som införts för att främja tillgången till utbildning för alla studenter, oavsett deras sociala bakgrund.

| 72. | Europaparlamentet ber kommissionens att ytterligare klargöra sitt förslag om att skapa ett finansiellt instrument för att hjälpa studenter att säkra finansiering för en mastersutbildning utanför hemlandet, oavsett deras sociala bakgrund och ekonomiska situation. Parlamentet begär rättvis och öppen tillgång till systemet i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet ber kommissionens att ytterligare klargöra sitt förslag om att skapa ett finansiellt instrument för att hjälpa studenter att säkra finansiering för en mastersutbildning utanför hemlandet, oavsett deras sociala bakgrund och ekonomiska situation. Parlamentet begär rättvis och öppen tillgång till systemet i alla medlemsstater.

| 73. | Europaparlamentet stöder kommissionens förslag om att öka den tillgängliga EU-budgeten för utbildning, forskning och ungdomar i den kommande fleråriga budgetramen, och på så sätt stärka medlemsstaternas insatser, eftersom satsningar på utbildning och forskning är av central betydelse för att uppnå målen i Europa 2020-strategin och en smart och hållbar tillväxt för alla i Europa. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet stöder kommissionens förslag om att öka den tillgängliga EU-budgeten för utbildning, forskning och ungdomar i den kommande fleråriga budgetramen, och på så sätt stärka medlemsstaternas insatser, eftersom satsningar på utbildning och forskning är av central betydelse för att uppnå målen i Europa 2020-strategin och en smart och hållbar tillväxt för alla i Europa.

*

* *

| 74. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/educ/126375.pdf

(2)  EUT C 199, 7.7.2011, s. 1.

(3)  EUT C 70, 4.3.2011, s. 1.

(4)  EUT C 135, 26.5.2010, s. 2.

(5)  EUT C 135, 26.5.2010, s. 12.

(6)  EUT C 119, 28.5.2009, s. 2.

(7)  http://ec.europa.eu/eu2020/pdf/council_conclusion_17_june_en.pdf

(8)  Antagna texter, P7_TA(2011)0466.

(9)  Antagna texter, P7_TA(2011)0230.

(10)  EUT C 161 E, 31.5.2011, s. 21.

(11)  Antagna texter, P7_TA(2011)0453.

(12)  Antagna texter, P7_TA(2011)0092.

(13)  EUT C 161 E, 31.5.2011, s. 95.

(14)  EUT C 8 E, 14.1.2010, s. 18.

(15)  Antagna texter, P7_TA(2012)0072.

---

| 7.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 258/64 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 258/64

---

Fredagen den 20 april 2012En konkurrenskraftig digital inre marknad – e-förvaltning som en spjutspets

P7_TA(2012)0140

Europaparlamentets resolution av den 20 april 2012 om en konkurrenskraftig digital inre marknad – e-förvaltning som en spjutspets (2011/2178(INI))

2013/C 258 E/09

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska gemenskapens regelverk om den inre marknaden och informationssamhället, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska gemenskapens regelverk om den inre marknaden och informationssamhället,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om en digital agenda för Europa (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om en digital agenda för Europa (COM(2010)0245),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 maj 2010 om en ny digital agenda för Europa: 2015.eu (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 maj 2010 om en ny digital agenda för Europa: 2015.eu (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 september 2010 om fullbordandet av den inre marknaden för e-handel (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 september 2010 om fullbordandet av den inre marknaden för e-handel (2),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 31 maj 2010 om en digital agenda för Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 31 maj 2010 om en digital agenda för Europa,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 17 juni 2010 om Europa 2020-strategin, däribland den digitala agendan (punkt 7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 17 juni 2010 om Europa 2020-strategin, däribland den digitala agendan (punkt 7),

| — | med beaktande av ”Vägledningen för upphandling av standardbaserad IKT – delar av god praxis”, offentliggjord av kommissionen den 23 december 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ”Vägledningen för upphandling av standardbaserad IKT – delar av god praxis”, offentliggjord av kommissionen den 23 december 2011,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om att utnyttja fördelarna med elektronisk fakturering i Europa (COM(2010)0712), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om att utnyttja fördelarna med elektronisk fakturering i Europa (COM(2010)0712),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 922/2009/EG av den 16 september 2009 om lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar i EU (ISA) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 922/2009/EG av den 16 september 2009 om lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar i EU (ISA) (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”EU:s handlingsplan för e-förvaltning 2011–2015 – Utnyttja IKT för att skapa en smart, hållbar och innovativ förvaltning” (COM(2010)0743), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”EU:s handlingsplan för e-förvaltning 2011–2015 – Utnyttja IKT för att skapa en smart, hållbar och innovativ förvaltning” (COM(2010)0743),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Interoperabilitet för europeiska offentliga tjänster – Europeiska interoperabilitetsstrategin (EIS) för EU:s offentliga tjänster (bilaga 1) och Europeiska interoperabilitetsramen (EIF) för EU:s offentliga tjänster (bilaga 2)” (COM(2010)0744), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Interoperabilitet för europeiska offentliga tjänster – Europeiska interoperabilitetsstrategin (EIS) för EU:s offentliga tjänster (bilaga 1) och Europeiska interoperabilitetsramen (EIF) för EU:s offentliga tjänster (bilaga 2)” (COM(2010)0744),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Handlingsplan för e-förvaltning inom ramen för initiativet i2010: Ett snabbare införande av e-förvaltning i Europa till nytta för alla” (COM(2006)0173), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Handlingsplan för e-förvaltning inom ramen för initiativet i2010: Ett snabbare införande av e-förvaltning i Europa till nytta för alla” (COM(2006)0173),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden: Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden: Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt” (COM(2011)0206),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 31 mars 2011”Skydd av kritisk informationsinfrastruktur – Resultat och kommande åtgärder: vägen mot global it-säkerhet” (COM(2011)0163), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 31 mars 2011”Skydd av kritisk informationsinfrastruktur – Resultat och kommande åtgärder: vägen mot global it-säkerhet” (COM(2011)0163),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 mars 2009”Skydd av kritisk informationsinfrastruktur – Skydd mot storskaliga it-attacker och avbrott: förbättrad beredskap, säkerhet och motståndskraft i Europa” (COM(2009)0149), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 mars 2009”Skydd av kritisk informationsinfrastruktur – Skydd mot storskaliga it-attacker och avbrott: förbättrad beredskap, säkerhet och motståndskraft i Europa” (COM(2009)0149),

| — | med beaktande av kommissionens strategi om öppna uppgifter, offentliggjord i december 2011, bestående av: Kommissionens meddelande ”Öppna uppgifter – En drivkraft för innovation, tillväxt och öppen styrning”, kommissionens förslag till direktiv om ändring av direktiv 2003/98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (COM(2011)0877) och kommissionens beslut 2011/833/EU av den 12 december 2011 om vidareutnyttjande av dokument från kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens strategi om öppna uppgifter, offentliggjord i december 2011, bestående av: Kommissionens meddelande ”Öppna uppgifter – En drivkraft för innovation, tillväxt och öppen styrning”, kommissionens förslag till direktiv om ändring av direktiv 2003/98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (COM(2011)0877) och kommissionens beslut 2011/833/EU av den 12 december 2011 om vidareutnyttjande av dokument från kommissionen,

| — | med beaktande av studien om den ekonomiska effekten av information från den offentliga sektorn som genomfördes av kommissionen 2011 (Vickery-studien), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien om den ekonomiska effekten av information från den offentliga sektorn som genomfördes av kommissionen 2011 (Vickery-studien),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om en gemensam europeisk köplag (COM(2011)0635), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om en gemensam europeisk köplag (COM(2011)0635),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om ett samstämmigt ramverk för stärkande av tilliten på den digitala inre marknaden för e-handel och onlinetjänster (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om ett samstämmigt ramverk för stärkande av tilliten på den digitala inre marknaden för e-handel och onlinetjänster (COM(2011)0942),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Grönbok – mot en gemensam Europeisk marknad för kort-, internet- och mobilbetalningar” (COM(2011)0941), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Grönbok – mot en gemensam Europeisk marknad för kort-, internet- och mobilbetalningar” (COM(2011)0941),

| — | med beaktande av 2011 års lägesrapport om den digitala agendan för Europa, offentliggjord den 22 december 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2011 års lägesrapport om den digitala agendan för Europa, offentliggjord den 22 december 2011,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Europeisk rapport om digital konkurrenskraft – De största landvinningarna för strategin i2010 under 2005–2009” (COM(2009)0390), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Europeisk rapport om digital konkurrenskraft – De största landvinningarna för strategin i2010 under 2005–2009” (COM(2009)0390),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2011 om Europeiska bredbandssektorn – investeringar i digitalt baserad tillväxt (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2011 om Europeiska bredbandssektorn – investeringar i digitalt baserad tillväxt (4),

| — | med beaktande av studien om IKTs samhällsinverkan – Smart 2007/0068, offentliggjord den 30 april 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien om IKTs samhällsinverkan – Smart 2007/0068, offentliggjord den 30 april 2010,

| — | med beaktande av rapporten om den ekonomiska effekten av information från den offentliga sektorn – Smart 2007/0020, offentliggjord i januari 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om den ekonomiska effekten av information från den offentliga sektorn – Smart 2007/0020, offentliggjord i januari 2010,

| — | med beaktande av rapporten framtagen för kommissionen ”Handlingsplan för e-förvaltning inom ramen för i2010 – Lägesrapport (Smart 2008/0042)”, offentliggjord i november 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten framtagen för kommissionen ”Handlingsplan för e-förvaltning inom ramen för i2010 – Lägesrapport (Smart 2008/0042)”, offentliggjord i november 2009,

| — | med beaktande av det svenska ordförandeskapets slutsatser av den 10 november 2009 från Visby-konferensen: Visby Agenda: creating impact for an eUnion 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det svenska ordförandeskapets slutsatser av den 10 november 2009 från Visby-konferensen: Visby Agenda: creating impact for an eUnion 2015,

| — | med beaktande av det svenska ordförandeskapets rapport ”A Green Knowledge Society – An ICT policy agenda to 2015 for Europe’s future knowledge society”, offentliggjord i september 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det svenska ordförandeskapets rapport ”A Green Knowledge Society – An ICT policy agenda to 2015 for Europe’s future knowledge society”, offentliggjord i september 2009,

| — | med beaktande av kommissionens rapport om det offentliga samrådet om molnbaserade datortjänster (Cloud Computing: Public Consultation Report), offentliggjord den 5 december 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om det offentliga samrådet om molnbaserade datortjänster (Cloud Computing: Public Consultation Report), offentliggjord den 5 december 2011,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Handlingsplan för bättre e-signaturer och e-legitimation för att förenkla tillhandahållandet av gränsöverskridande offentliga tjänster på den inre marknaden” (COM(2008)0798), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Handlingsplan för bättre e-signaturer och e-legitimation för att förenkla tillhandahållandet av gränsöverskridande offentliga tjänster på den inre marknaden” (COM(2008)0798),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (5),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för rättsliga frågor (A7-0083/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för rättsliga frågor (A7-0083/2012), och av följande skäl:

| A. | Informations- och kommunikationstekniken (IKT) har en djupgående direkt och indirekt inverkan på EU-medborgarnas politiska, ekonomiska, sociala och kulturella liv samt på deras vardagsliv, och en konkurrenskraftig digital inre marknad som skulle vara fri från konkurrensförvridning och som skulle avlägsna alla hinder för gränslösa e-tjänster skulle vara till avsevärd nytta för dem. |
| --- | --- |

A.

Informations- och kommunikationstekniken (IKT) har en djupgående direkt och indirekt inverkan på EU-medborgarnas politiska, ekonomiska, sociala och kulturella liv samt på deras vardagsliv, och en konkurrenskraftig digital inre marknad som skulle vara fri från konkurrensförvridning och som skulle avlägsna alla hinder för gränslösa e-tjänster skulle vara till avsevärd nytta för dem.

| B. | E-förvaltning sammanför samtliga tekniker och användningsområden med koppling till information på nätet, vägledning och administrativa förfaranden under ett paraply. |
| --- | --- |

B.

E-förvaltning sammanför samtliga tekniker och användningsområden med koppling till information på nätet, vägledning och administrativa förfaranden under ett paraply.

| C. | IKT-sektorn står direkt för 5 procent av Europeiska unionens BNP, med ett marknadsvärde på 660 miljarder EUR per år, men bidrar med betydligt mer till den totala produktivitetsökningen (20 procent direkt från IKT-sektorn och 30 procent från IKT-investeringar). |
| --- | --- |

C.

IKT-sektorn står direkt för 5 procent av Europeiska unionens BNP, med ett marknadsvärde på 660 miljarder EUR per år, men bidrar med betydligt mer till den totala produktivitetsökningen (20 procent direkt från IKT-sektorn och 30 procent från IKT-investeringar).

| D. | Reglerna för e-fakturering är inte enhetliga, och fördelarna med denna metod är till stor del outnyttjade. |
| --- | --- |

D.

Reglerna för e-fakturering är inte enhetliga, och fördelarna med denna metod är till stor del outnyttjade.

| E. | IKT kan utgöra ett väsentligt bidrag till EU 2020-strategin, särskilt vad gäller sysselsättning, hållbar ekonomisk tillväxt och produktivitetsökning, medborgarinflytande, forskning och utveckling, energi, innovation och miljö samt vad gäller att ta itu med de stora samhälleliga utmaningarna. |
| --- | --- |

E.

IKT kan utgöra ett väsentligt bidrag till EU 2020-strategin, särskilt vad gäller sysselsättning, hållbar ekonomisk tillväxt och produktivitetsökning, medborgarinflytande, forskning och utveckling, energi, innovation och miljö samt vad gäller att ta itu med de stora samhälleliga utmaningarna.

| F. | Små och medelstora företag spelar en särskilt viktig roll på den digitala marknaden. |
| --- | --- |

F.

Små och medelstora företag spelar en särskilt viktig roll på den digitala marknaden.

| G. | Datormolnet är ett ekonomiskt och miljövänligt verktyg som förbättrar offentliga och privata företags it-prestanda och minskar kostnaderna för behandling och lagring av uppgifter. Detta medför naturligtvis fördelar, men innebär också bristande säkerhet i uppkopplingen mellan användaren och servern och att användaren tappar en viss kontroll. |
| --- | --- |

G.

Datormolnet är ett ekonomiskt och miljövänligt verktyg som förbättrar offentliga och privata företags it-prestanda och minskar kostnaderna för behandling och lagring av uppgifter. Detta medför naturligtvis fördelar, men innebär också bristande säkerhet i uppkopplingen mellan användaren och servern och att användaren tappar en viss kontroll.

| H. | Den digitala agendans resultattavla för 2011 visar framsteg, men 26 procent av EU-medborgarna har aldrig använt internet och endast 48 procent av befolkningen som tillhör missgynnade grupper har använt det. |
| --- | --- |

H.

Den digitala agendans resultattavla för 2011 visar framsteg, men 26 procent av EU-medborgarna har aldrig använt internet och endast 48 procent av befolkningen som tillhör missgynnade grupper har använt det.

| I. | Den digitala klyftan, både vad gäller tillgång till internet och digital kompetens, påverkar direkt införandet av e-förvaltning och hindrar medborgarnas deltagande i det offentliga livet och i demokratin. |
| --- | --- |

I.

Den digitala klyftan, både vad gäller tillgång till internet och digital kompetens, påverkar direkt införandet av e-förvaltning och hindrar medborgarnas deltagande i det offentliga livet och i demokratin.

| J. | En konkurrenskraftig digital inre marknad måste säkerställa ett framgångsrikt genomförande av ultrasnabba bredbands- och telekommunikationsnätverk i alla EU-regioner samt avlägsna hinder mellan infrastrukturutvecklingens olika nivåer i och mellan EU:s medlemsstater, för att demografisk hållbarhet ska kunna säkerställas i glesbefolkade regioner. |
| --- | --- |

J.

En konkurrenskraftig digital inre marknad måste säkerställa ett framgångsrikt genomförande av ultrasnabba bredbands- och telekommunikationsnätverk i alla EU-regioner samt avlägsna hinder mellan infrastrukturutvecklingens olika nivåer i och mellan EU:s medlemsstater, för att demografisk hållbarhet ska kunna säkerställas i glesbefolkade regioner.

| 1. | Europaparlamentet är medvetet om IKT sektorns viktiga bidrag till EU:s industripolitik, innovation, tillväxt, konkurrenskraft och handelsbalans. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är medvetet om IKT sektorns viktiga bidrag till EU:s industripolitik, innovation, tillväxt, konkurrenskraft och handelsbalans.

| 2. | Europaparlamentet understryker att användarna är nyckeln för den digitala strategin och det finns ett överhängande behov i EU av att stärka användarnas medvetenhet, roll, delaktighet, perspektiv och förtroende i informationssamhället och av att utveckla IKT-relaterat humankapital. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att användarna är nyckeln för den digitala strategin och det finns ett överhängande behov i EU av att stärka användarnas medvetenhet, roll, delaktighet, perspektiv och förtroende i informationssamhället och av att utveckla IKT-relaterat humankapital.

| 3. | Europaparlamentet framhåller återigen att e-förvaltning ger större inflytande åt EU:s medborgare och bidrar till att reformera och modernisera offentlig förvaltning genom att göra den mer öppen och ansvarsskyldig och minska kostnaderna för offentliga tjänster. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet framhåller återigen att e-förvaltning ger större inflytande åt EU:s medborgare och bidrar till att reformera och modernisera offentlig förvaltning genom att göra den mer öppen och ansvarsskyldig och minska kostnaderna för offentliga tjänster.

| 4. | Europaparlamentet understryker att de hinder som förekommer för införandet av e-förvaltning inte nödvändigtvis bara är tekniska utan även organisatoriska, politiska, rättsliga och kulturella, och att framgångsrika lösningar och välfungerande praktik i allmänhet är mycket beroende av lokala förhållanden. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att de hinder som förekommer för införandet av e-förvaltning inte nödvändigtvis bara är tekniska utan även organisatoriska, politiska, rättsliga och kulturella, och att framgångsrika lösningar och välfungerande praktik i allmänhet är mycket beroende av lokala förhållanden.

| 5. | Europaparlamentet understryker att inrättandet av ett europeiskt e-förvaltningsområde har potentialen att bli en väsentlig del av Horisont 2020-agendan, eftersom detta gynnar främjandet av ekonomisk och social tillväxt, stimulerar innovation och utveckling av humankapital, och medverkar till att möta de sociala och politiska utmaningar som EU står inför. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att inrättandet av ett europeiskt e-förvaltningsområde har potentialen att bli en väsentlig del av Horisont 2020-agendan, eftersom detta gynnar främjandet av ekonomisk och social tillväxt, stimulerar innovation och utveckling av humankapital, och medverkar till att möta de sociala och politiska utmaningar som EU står inför.

| 6. | Europaparlamentet understryker att den digitala klyftan måste beaktas och motverkas. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker att den digitala klyftan måste beaktas och motverkas.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att datormolnet öppnar för tillgång till ett gemensamt nav med it-resurser som snabbt kan förmedlas med minimal driftsinsats och interaktion med tjänsteleverantören. Molnets effektivitet ligger i att det är flexibelt, ökar produktiviteten och skonar miljön, men framför allt måste det bli tekniskt tillförlitligt och robust. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att datormolnet öppnar för tillgång till ett gemensamt nav med it-resurser som snabbt kan förmedlas med minimal driftsinsats och interaktion med tjänsteleverantören. Molnets effektivitet ligger i att det är flexibelt, ökar produktiviteten och skonar miljön, men framför allt måste det bli tekniskt tillförlitligt och robust.

Handlingsplanen för e-förvaltning

| 8. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av EU:s handlingsplan för e-förvaltning 2011-2015, den Europeiska interoperabilitetsstrategin (EIS) och den Europeiska interoperabilitetsramen (EIF) för EU:s offentliga tjänster (EPS). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skyndsamt anpassa sina nationella strategier till denna övergripande politik. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av EU:s handlingsplan för e-förvaltning 2011-2015, den Europeiska interoperabilitetsstrategin (EIS) och den Europeiska interoperabilitetsramen (EIF) för EU:s offentliga tjänster (EPS). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skyndsamt anpassa sina nationella strategier till denna övergripande politik.

| 9. | Europaparlamentet står bakom den allmänna målsättningen för ökad användning av e-förvaltningstjänster 2015, dvs. 50 procent av medborgarna (upp från 41 procent) och 80 procent av företagen (upp från 75 procent), men uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att betrakta dessa mål som minimivärden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet står bakom den allmänna målsättningen för ökad användning av e-förvaltningstjänster 2015, dvs. 50 procent av medborgarna (upp från 41 procent) och 80 procent av företagen (upp från 75 procent), men uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att betrakta dessa mål som minimivärden.

| 10. | Europaparlamentet begär att särskilda program och e-förvaltningsplattformar tas fram i syfte att skydda och främja lokal, regional, etnisk och språklig mångfald. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet begär att särskilda program och e-förvaltningsplattformar tas fram i syfte att skydda och främja lokal, regional, etnisk och språklig mångfald.

| 11. | Europaparlamentet beklagar det faktum att endast 50 procent av e-förvaltningens användare hade fyllt i webbformulär, enligt den digitala agendans resultattavla för 2011. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet beklagar det faktum att endast 50 procent av e-förvaltningens användare hade fyllt i webbformulär, enligt den digitala agendans resultattavla för 2011.

| 12. | Europaparlamentet framhåller sambandet mellan BNP och tillgängligheten på e-förvaltningstjänster och efterlyser passande finansiering för utveckling av e-förvaltningen, både på nationell nivå och på EU-nivå. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet framhåller sambandet mellan BNP och tillgängligheten på e-förvaltningstjänster och efterlyser passande finansiering för utveckling av e-förvaltningen, både på nationell nivå och på EU-nivå.

| 13. | Europaparlamentet understryker att internet används i ökande omfattning på mobila enheter, både av privatpersoner och företag, och begär att det vidtas åtgärder för att säkerställa att e-förvaltningens tjänster blir tillgängliga och anpassas till flera olika leveranskanaler, däribland teletjänstcentraler och mobilt internet (m-förvaltning). |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker att internet används i ökande omfattning på mobila enheter, både av privatpersoner och företag, och begär att det vidtas åtgärder för att säkerställa att e-förvaltningens tjänster blir tillgängliga och anpassas till flera olika leveranskanaler, däribland teletjänstcentraler och mobilt internet (m-förvaltning).

| 14. | Europaparlamentet framhåller att en framgångsrik e-förvaltning kräver en omfattande integrering och optimering av förvaltningsprocesserna, där hänsyn tas till rätten till kommunalt självstyre på och tvärsöver alla förvaltningsnivåer. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet framhåller att en framgångsrik e-förvaltning kräver en omfattande integrering och optimering av förvaltningsprocesserna, där hänsyn tas till rätten till kommunalt självstyre på och tvärsöver alla förvaltningsnivåer.

| 15. | Europaparlamentet framhäver att e-förvaltning är särskilt fördelaktigt för EU-medborgare och företagare, särskilt små och medelstora företag som ofta möter oövervinneliga hinder när de verkar över gränserna inom EU, eftersom den minskar administrativa kostnader och bördor samt leder till ökad produktivitet, effektivitet, konkurrenskraft, insyn, öppenhet, effektivisering av politiken, tillgänglighet och rationalisering av förfaranden, och eftersom den bör göra det lättare att skapa synergier och att dela resurser och kapaciteter mellan företag och bidra till en mer samarbetsvillig och konkurrenskraftig affärsmiljö för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet framhäver att e-förvaltning är särskilt fördelaktigt för EU-medborgare och företagare, särskilt små och medelstora företag som ofta möter oövervinneliga hinder när de verkar över gränserna inom EU, eftersom den minskar administrativa kostnader och bördor samt leder till ökad produktivitet, effektivitet, konkurrenskraft, insyn, öppenhet, effektivisering av politiken, tillgänglighet och rationalisering av förfaranden, och eftersom den bör göra det lättare att skapa synergier och att dela resurser och kapaciteter mellan företag och bidra till en mer samarbetsvillig och konkurrenskraftig affärsmiljö för små och medelstora företag.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att offentliggöra offentligt finansierade uppgifter i maskinläsbar form (och i realtid) enligt öppna licenser för att möjliggöra att information från den offentliga sektorn kan återanvändas innovativt både av den akademiska världen, inklusive av studenter och allmänhet, och för forskning och företagsutveckling, för att på så sätt öka öppenheten. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att offentliggöra offentligt finansierade uppgifter i maskinläsbar form (och i realtid) enligt öppna licenser för att möjliggöra att information från den offentliga sektorn kan återanvändas innovativt både av den akademiska världen, inklusive av studenter och allmänhet, och för forskning och företagsutveckling, för att på så sätt öka öppenheten.

| 17. | Europaparlamentet påpekar att det ännu inte finns någon entydig definition av begreppet ”offentliga förvaltningsuppgifter” och att man omedelbart, i syfte att fastställa den exakta betydelsen, måste nå ett samförstånd genom en offentlig diskussion. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påpekar att det ännu inte finns någon entydig definition av begreppet ”offentliga förvaltningsuppgifter” och att man omedelbart, i syfte att fastställa den exakta betydelsen, måste nå ett samförstånd genom en offentlig diskussion.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra allt den kan för att se till att utbildningsinstitutioner och kulturinrättningar inte heller i fortsättningen omfattas av tillämpningsområdet för direktiv 2003/98/EG. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra allt den kan för att se till att utbildningsinstitutioner och kulturinrättningar inte heller i fortsättningen omfattas av tillämpningsområdet för direktiv 2003/98/EG.

| 19. | Europaparlamentet noterar att de största barriärerna för gränsöverskridande åtkomst till offentliga myndigheters e-tjänster är knutna till användning av e-identifiering och e-signaturer och att det saknas interoperabilitet på EU-nivå. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar att de största barriärerna för gränsöverskridande åtkomst till offentliga myndigheters e-tjänster är knutna till användning av e-identifiering och e-signaturer och att det saknas interoperabilitet på EU-nivå.

| 20. | Europaparlamentet anser att det måste till en tydlig och samstämmig EU-lagstiftning för ömsesidigt erkännande av e-autentisering, e-identifiering och e-signaturer för att säkerställa effektiva EU-omfattande och gränsöverskridande e-förvaltningstjänster som tillhandahåller ömsesidig och/eller automatisk interaktion mellan förvaltningar och medborgare och/eller företag. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att det måste till en tydlig och samstämmig EU-lagstiftning för ömsesidigt erkännande av e-autentisering, e-identifiering och e-signaturer för att säkerställa effektiva EU-omfattande och gränsöverskridande e-förvaltningstjänster som tillhandahåller ömsesidig och/eller automatisk interaktion mellan förvaltningar och medborgare och/eller företag.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att kontinuerligt informera medborgarna om de EU-portaler som finns, t.ex. Solvit och Ditt Europa eftersom den nuvarande bristen på information ytterligare fördröjer utvecklingen av företagsmiljön och konsumentskyddsbestämmelserna, särskilt i gränsöverskridande områden. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att kontinuerligt informera medborgarna om de EU-portaler som finns, t.ex. Solvit och Ditt Europa eftersom den nuvarande bristen på information ytterligare fördröjer utvecklingen av företagsmiljön och konsumentskyddsbestämmelserna, särskilt i gränsöverskridande områden.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kartlägga alla de problemlösningsverktyg och informationsportaler som redan tillhandahålls av institutionen själv och medlemsstaterna samt att koppla ihop eller slå samman dem där så är möjligt. Parlamentet föreslår att nya online portaler ska utvecklas endast om de inte kan integreras med nuvarande lösningar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kartlägga alla de problemlösningsverktyg och informationsportaler som redan tillhandahålls av institutionen själv och medlemsstaterna samt att koppla ihop eller slå samman dem där så är möjligt. Parlamentet föreslår att nya online portaler ska utvecklas endast om de inte kan integreras med nuvarande lösningar.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av handlingsplanen för e-signaturer och e-identifiering liksom pilotprojektet Stork och de bidrag till samverkan mellan gränsöverskridande offentliga tjänster som dessa ger. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att granska e-signatursdirektivet och uppmanar till ett beslut som säkerställer ömsesidigt erkännande av e-identifiering och e-autentisering. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av handlingsplanen för e-signaturer och e-identifiering liksom pilotprojektet Stork och de bidrag till samverkan mellan gränsöverskridande offentliga tjänster som dessa ger. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att granska e-signatursdirektivet och uppmanar till ett beslut som säkerställer ömsesidigt erkännande av e-identifiering och e-autentisering.

| 24. | Europaparlamentet betonar att personuppgifter som behandlas genom offentliga förfaranden inom utbildningsinstitutioner och kulturinrättningar måste omfattas av individuell åtkomsträtt så att man förhindrar att obehöriga får tillgång till dessa uppgifter. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att personuppgifter som behandlas genom offentliga förfaranden inom utbildningsinstitutioner och kulturinrättningar måste omfattas av individuell åtkomsträtt så att man förhindrar att obehöriga får tillgång till dessa uppgifter.

| 25. | Europaparlamentet anser att kompatibiliteten gällande e-signaturer har, sett ur ett e-förvaltningsperspektiv, rättsliga aspekter (e-signaturer i den offentliga sektorn – artikel 3.7 i direktivet om e-signaturer; sambandet mellan signatur och autentisering; dilemmat med övervakning och ackreditering; det nationella perspektivet; säkerhetsnivåer; signaturbehörigheter) såväl som tekniska aspekter (identifierare i nyckelcertifikat; signaturens typ; signaturens format; signaturvalidering). Parlamentet anser att den viktigaste rekommendationen för utvecklingen av signaturvalideringsprogram för en fullt kompatibel europeisk tjänst för e-signaturer bör vara att inrätta en samarbetsorganisation för valideringsmyndigheter (FVA) som kan samordna de nationella valideringsmyndigheterna (NVA) (6). |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att kompatibiliteten gällande e-signaturer har, sett ur ett e-förvaltningsperspektiv, rättsliga aspekter (e-signaturer i den offentliga sektorn – artikel 3.7 i direktivet om e-signaturer; sambandet mellan signatur och autentisering; dilemmat med övervakning och ackreditering; det nationella perspektivet; säkerhetsnivåer; signaturbehörigheter) såväl som tekniska aspekter (identifierare i nyckelcertifikat; signaturens typ; signaturens format; signaturvalidering). Parlamentet anser att den viktigaste rekommendationen för utvecklingen av signaturvalideringsprogram för en fullt kompatibel europeisk tjänst för e-signaturer bör vara att inrätta en samarbetsorganisation för valideringsmyndigheter (FVA) som kan samordna de nationella valideringsmyndigheterna (NVA) (6).

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen har uppdragit åt Europeiska standardiseringskommittén (CEN), Europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering (Cenelec) och Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder (ETSI) att uppdatera och rationalisera ramverket för standardisering av den europeiska e-signaturen. Parlamentet uppmanar kommissionen att presentera en årlig lägesrapport för parlamentet, grundad på rapporterna som skickas två gånger om året av europeiska standardiseringsorgan. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen har uppdragit åt Europeiska standardiseringskommittén (CEN), Europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering (Cenelec) och Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder (ETSI) att uppdatera och rationalisera ramverket för standardisering av den europeiska e-signaturen. Parlamentet uppmanar kommissionen att presentera en årlig lägesrapport för parlamentet, grundad på rapporterna som skickas två gånger om året av europeiska standardiseringsorgan.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla en öppen programvara för utbildningar vid europeiska läroanstalter, att utbyta bästa metoder och att utveckla webbaserade plattformar för samarbete om utbildningsmaterial och -resurser, gratis för studenter med hänsyn till gällande bestämmelser för uppgiftsskydd och upphovsrätt. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla en öppen programvara för utbildningar vid europeiska läroanstalter, att utbyta bästa metoder och att utveckla webbaserade plattformar för samarbete om utbildningsmaterial och -resurser, gratis för studenter med hänsyn till gällande bestämmelser för uppgiftsskydd och upphovsrätt.

| 28. | Europaparlamentet understryker att e-förvaltningsprogramvara bör granskas och, om nödvändigt, uppdateras så att de blir tillgängliga för användare som bor utomlands. Parlamentet understryker att interoperabilitet behövs på lokal, regional och nationell nivå samt på EU-nivå. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet understryker att e-förvaltningsprogramvara bör granskas och, om nödvändigt, uppdateras så att de blir tillgängliga för användare som bor utomlands. Parlamentet understryker att interoperabilitet behövs på lokal, regional och nationell nivå samt på EU-nivå.

| 29. | Europaparlamentet anser att interoperabilitet mellan e-förvaltningsprogramvara kräver interoperabilitet mellan nationella infrastrukturer för kryptering med öppen nyckel (PKI) genom en europeisk valideringstjänst (europeisk bro). |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att interoperabilitet mellan e-förvaltningsprogramvara kräver interoperabilitet mellan nationella infrastrukturer för kryptering med öppen nyckel (PKI) genom en europeisk valideringstjänst (europeisk bro).

| 30. | Europaparlamentet välkomnar det offentliga samråd som inleddes om förslag till riktlinjer om kopplingarna mellan IKT-standardisering och offentlig upphandling, och uppmanar till ett förslag i ärendet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar det offentliga samråd som inleddes om förslag till riktlinjer om kopplingarna mellan IKT-standardisering och offentlig upphandling, och uppmanar till ett förslag i ärendet.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla nationella strategier för e-förvaltning, i linje med målen som fastställs i handlingsplanen för e-förvaltning och i den digitala agendan, som ett hjälpmedel på vägen mot att utveckla den europeiska digitala inre marknaden och det europeiska e-förvaltningsområdet. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla nationella strategier för e-förvaltning, i linje med målen som fastställs i handlingsplanen för e-förvaltning och i den digitala agendan, som ett hjälpmedel på vägen mot att utveckla den europeiska digitala inre marknaden och det europeiska e-förvaltningsområdet.

| 32. | Europaparlamentet påminner om att alla säkerhetstekniska krav måste uppfyllas vid utvecklingen av handlingsplanen för e-förvaltning, infrastrukturen och tjänsterna, samt att bästa möjliga skydd av personlig integritet, personuppgifter och ekonomiska uppgifter måste garanteras på alla nivåer, detta för att förhindra varje form av olaglig övervakning. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påminner om att alla säkerhetstekniska krav måste uppfyllas vid utvecklingen av handlingsplanen för e-förvaltning, infrastrukturen och tjänsterna, samt att bästa möjliga skydd av personlig integritet, personuppgifter och ekonomiska uppgifter måste garanteras på alla nivåer, detta för att förhindra varje form av olaglig övervakning.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda IKT-verktyg för att öka öppenheten, ansvarsutkrävandet och medborgardeltagandet, öka effektiviteten och konkurrenskraften, minska den administrativa bördan, tidsåtgången och kostnaderna, förbättra administrativa förfaranden, minska utsläpp av koldioxid, spara offentliga resurser och bidra till en demokrati med ett större deltagande samtidigt som tillit och förtroende stärks. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda IKT-verktyg för att öka öppenheten, ansvarsutkrävandet och medborgardeltagandet, öka effektiviteten och konkurrenskraften, minska den administrativa bördan, tidsåtgången och kostnaderna, förbättra administrativa förfaranden, minska utsläpp av koldioxid, spara offentliga resurser och bidra till en demokrati med ett större deltagande samtidigt som tillit och förtroende stärks.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ålägga offentliga enheter att tillgängliggöra uppgifter genom lagring och kataloger av offentliga uppgifter och se till att regler för offentliggörande och återanvändning fastställs med hänsyn till upphovsrätten och lagstiftningen om skydd av databaser. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ålägga offentliga enheter att tillgängliggöra uppgifter genom lagring och kataloger av offentliga uppgifter och se till att regler för offentliggörande och återanvändning fastställs med hänsyn till upphovsrätten och lagstiftningen om skydd av databaser.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa gemensamma kontaktpunkter och använda sig av mellanhänder för att tillhandahålla ett sömlöst, integrerat och lättillgängligt system av kontaktpunkter för användare, både med avseende på inhemska och gränsöverskridande e-förvaltningstjänster. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa gemensamma kontaktpunkter och använda sig av mellanhänder för att tillhandahålla ett sömlöst, integrerat och lättillgängligt system av kontaktpunkter för användare, både med avseende på inhemska och gränsöverskridande e-förvaltningstjänster.

| 36. | Europaparlamentet understryker att e-förvaltning kan höja kvaliteten på demokratin och spela en viktig roll när det gäller att öka det aktiva deltagandet från såväl medborgarnas – särskilt de yngre generationernas – som näringslivets sida i det offentliga och politiska livet och i de demokratiska processerna. Parlamentet påpekar i det här sammanhanget att pilotsamråd eller folkomröstningar, särskilt på lokal nivå, ska uppmuntras. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet understryker att e-förvaltning kan höja kvaliteten på demokratin och spela en viktig roll när det gäller att öka det aktiva deltagandet från såväl medborgarnas – särskilt de yngre generationernas – som näringslivets sida i det offentliga och politiska livet och i de demokratiska processerna. Parlamentet påpekar i det här sammanhanget att pilotsamråd eller folkomröstningar, särskilt på lokal nivå, ska uppmuntras.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar lanseringen av programvaran för insamling via internet (OCS), utvecklat på kommissionens initiativ inom ramen för ISA-programmet och avsett för undertecknare att från den 1 april 2012 lämna in sina stödförklaringar för ett medborgarinitiativ på nätet, men också att användas av organisatörerna till en framställning för att hantera insamling, lagring och inlämnande av undertecknare. Av denna anledning vill parlamentet att e-förvaltningsstrategierna genomförs så snart som möjligt. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet välkomnar lanseringen av programvaran för insamling via internet (OCS), utvecklat på kommissionens initiativ inom ramen för ISA-programmet och avsett för undertecknare att från den 1 april 2012 lämna in sina stödförklaringar för ett medborgarinitiativ på nätet, men också att användas av organisatörerna till en framställning för att hantera insamling, lagring och inlämnande av undertecknare. Av denna anledning vill parlamentet att e-förvaltningsstrategierna genomförs så snart som möjligt.

| 38. | Europaparlamentet understryker att gränsöverskridande interoperabla e-förvaltningstjänster bör dra nytta av innovativ arkitektur och teknik (molnbaserade offentliga datortjänster och tjänsteorienterad arkitektur) och uppmanar till uppgradering av IPv6-relevant infrastruktur för e-förvaltning och onlinetjänster som är av intresse för allmänheten. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet understryker att gränsöverskridande interoperabla e-förvaltningstjänster bör dra nytta av innovativ arkitektur och teknik (molnbaserade offentliga datortjänster och tjänsteorienterad arkitektur) och uppmanar till uppgradering av IPv6-relevant infrastruktur för e-förvaltning och onlinetjänster som är av intresse för allmänheten.

| 39. | Europaparlamentet inser den stora potential som datormolnet innebär för såväl näringsliv som medborgare. Dock understryker parlamentet att i takt med att molntjänsterna används alltmer krävs det övervakning av utlokaliseringen av it-resurser och förstärkt kontroll av åtkomsten till servrar och data, bland annat i syfte att förhindra otillåtet utnyttjande för kommersiella ändamål av tredje part, samt att dessa frågor följaktligen hanteras inom ramen för reformen av EU:s regler om uppgiftsskydd som föreslås av kommissionen (COM(2012)0011, COM(2012)0010). |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet inser den stora potential som datormolnet innebär för såväl näringsliv som medborgare. Dock understryker parlamentet att i takt med att molntjänsterna används alltmer krävs det övervakning av utlokaliseringen av it-resurser och förstärkt kontroll av åtkomsten till servrar och data, bland annat i syfte att förhindra otillåtet utnyttjande för kommersiella ändamål av tredje part, samt att dessa frågor följaktligen hanteras inom ramen för reformen av EU:s regler om uppgiftsskydd som föreslås av kommissionen (COM(2012)0011, COM(2012)0010).

| 40. | Europaparlamentet understryker att ett säkert gränsöverskridande e-förvaltningssystem är en integrerad del av programmet för skydd av europeisk kritisk infrastruktur. Parlamentet uppmanar till att lämpliga åtgärder vidtas för att säkerställa skydd av personuppgifter och privatliv och minimera sårbarheten för it-attacker. Parlamentet erkänner den viktiga roll som innehas av Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet när det gäller att bistå EU och medlemsstaterna i deras strävan att tillhandahålla säkra och solida e-förvaltningstjänster. Parlamentet uppmanar till införandet av verkligt demokratiska former för kontroll av dataanvändningen och av de metoder som används. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet understryker att ett säkert gränsöverskridande e-förvaltningssystem är en integrerad del av programmet för skydd av europeisk kritisk infrastruktur. Parlamentet uppmanar till att lämpliga åtgärder vidtas för att säkerställa skydd av personuppgifter och privatliv och minimera sårbarheten för it-attacker. Parlamentet erkänner den viktiga roll som innehas av Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet när det gäller att bistå EU och medlemsstaterna i deras strävan att tillhandahålla säkra och solida e-förvaltningstjänster. Parlamentet uppmanar till införandet av verkligt demokratiska former för kontroll av dataanvändningen och av de metoder som används.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar bidrag från IDA-, IDABC- och ISA-programmen och de storskaliga pilotprojekten inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (CIP), liksom forumet för yrkesverksamma inom e-förvaltning (ePractice) vad gäller utformning och genomförande av gränsöverskridande interoperabla lösningar. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att garantera att dessa åtgärder är långsiktigt hållbara. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet välkomnar bidrag från IDA-, IDABC- och ISA-programmen och de storskaliga pilotprojekten inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (CIP), liksom forumet för yrkesverksamma inom e-förvaltning (ePractice) vad gäller utformning och genomförande av gränsöverskridande interoperabla lösningar. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att garantera att dessa åtgärder är långsiktigt hållbara.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar och stöder förslaget ”Fonden för ett sammanlänkat Europa” (FSE) som fördelar nästan 9,2 miljarder EUR för att stödja investeringar i snabba och ultrasnabba bredbandsnätverk och alleuropeiska digitala tjänster. FSE ska tillhandahålla bidrag för att bygga den infrastruktur som behövs för att introducera tjänster rörande elektroniska id-kort, e legitimation, e-förvaltning, e-upphandling, e-hälsa, e-juridik samt tullrelaterade tjänster, och ska garantera interoperabiliteten och bära kostnaderna av såväl förvaltningen av infrastrukturen på EU-nivå som sammankopplingen av medlemsstaternas infrastrukturer. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet välkomnar och stöder förslaget ”Fonden för ett sammanlänkat Europa” (FSE) som fördelar nästan 9,2 miljarder EUR för att stödja investeringar i snabba och ultrasnabba bredbandsnätverk och alleuropeiska digitala tjänster. FSE ska tillhandahålla bidrag för att bygga den infrastruktur som behövs för att introducera tjänster rörande elektroniska id-kort, e legitimation, e-förvaltning, e-upphandling, e-hälsa, e-juridik samt tullrelaterade tjänster, och ska garantera interoperabiliteten och bära kostnaderna av såväl förvaltningen av infrastrukturen på EU-nivå som sammankopplingen av medlemsstaternas infrastrukturer.

| 43. | Europaparlamentet anser att Europa 2020-initiativet om projektobligationer kommer att mobilisera den privata finansieringen av riktade investeringar i EU:s framtida nyckelinfrastrukturer, såsom vägnät, järnvägsnät, energinät och energiledningar samt bredbandsnät. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att Europa 2020-initiativet om projektobligationer kommer att mobilisera den privata finansieringen av riktade investeringar i EU:s framtida nyckelinfrastrukturer, såsom vägnät, järnvägsnät, energinät och energiledningar samt bredbandsnät.

| 44. | Europaparlamentet upprepar återigen vikten av framtida höghastighetstjänster som ska medverka till uppnåendet av EU:s energieffektivitets- och säkerhetsmål och tillhandahålla andra kommunikationsmöjligheter (t.ex. effektiva och intelligenta transportsystem samt helautomatiserade kommunikationssystem). |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet upprepar återigen vikten av framtida höghastighetstjänster som ska medverka till uppnåendet av EU:s energieffektivitets- och säkerhetsmål och tillhandahålla andra kommunikationsmöjligheter (t.ex. effektiva och intelligenta transportsystem samt helautomatiserade kommunikationssystem).

| 45. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av strategin om öppna uppgifter och uppmanar medlemsstaterna att stödja vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn på innovativa sätt (icke persondata). Parlamentet uppmanar lokala och regionala myndigheter till mer delaktighet vad gäller åtkomst till information från den offentliga sektorn för att förbättra tillhandahållande av information till allmänheten, företag och institutioner samt för att underlätta skapandet av nya jobb och för att främja utvecklingen på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av strategin om öppna uppgifter och uppmanar medlemsstaterna att stödja vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn på innovativa sätt (icke persondata). Parlamentet uppmanar lokala och regionala myndigheter till mer delaktighet vad gäller åtkomst till information från den offentliga sektorn för att förbättra tillhandahållande av information till allmänheten, företag och institutioner samt för att underlätta skapandet av nya jobb och för att främja utvecklingen på lokal och regional nivå.

| 46. | Europaparlamentet understryker vikten av (kvalitativa och kvantitativa) mätningsmetoder som fokuserar på e-förvaltningens och demokratins effektivitet, genom användning av Smart-målen (7), som borde vara i aktivt bruk bland förvaltningar. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet understryker vikten av (kvalitativa och kvantitativa) mätningsmetoder som fokuserar på e-förvaltningens och demokratins effektivitet, genom användning av Smart-målen (7), som borde vara i aktivt bruk bland förvaltningar.

| 47. | Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna ännu inte har kommit överens om förteckningen över viktiga gränsöverskridande offentliga tjänster som ska göras tillgänglig på internet 2015. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka sitt arbete med att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna ännu inte har kommit överens om förteckningen över viktiga gränsöverskridande offentliga tjänster som ska göras tillgänglig på internet 2015. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka sitt arbete med att uppnå detta mål.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla och inrätta särskilda IKT verktyg för att underlätta e-deltagande – t.ex. gemensamma system för e-framställningar – med målet att ge EU:s medborgare och representativa sammanslutningar praktiska möjligheter att utöva sina rättigheter i enlighet med bestämmelserna om medborgarinitiativet som fastställs i artikel 11 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla och inrätta särskilda IKT verktyg för att underlätta e-deltagande – t.ex. gemensamma system för e-framställningar – med målet att ge EU:s medborgare och representativa sammanslutningar praktiska möjligheter att utöva sina rättigheter i enlighet med bestämmelserna om medborgarinitiativet som fastställs i artikel 11 i EU-fördraget.

| 49. | Europaparlamentet påminner om det viktiga åtagandet att minska bristerna i den digitala kompetensen med hälften senast 2015 och välkomnar i detta sammanhang förslaget att förbättra digital kompetens och e-integration, särskilt förslaget om att göra digital kompetens och tillhörande delar till en prioritet i förordningen om Europeiska socialfonden (2014–2020). Parlamentet upprepar återigen behovet av en ”inget utanförskap”-metod som verkar för att möjliggöra största möjliga delaktighet, och betonar behovet av att e-förvaltningens utformning måste ställa användaren och medborgaren i centrum. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet påminner om det viktiga åtagandet att minska bristerna i den digitala kompetensen med hälften senast 2015 och välkomnar i detta sammanhang förslaget att förbättra digital kompetens och e-integration, särskilt förslaget om att göra digital kompetens och tillhörande delar till en prioritet i förordningen om Europeiska socialfonden (2014–2020). Parlamentet upprepar återigen behovet av en ”inget utanförskap”-metod som verkar för att möjliggöra största möjliga delaktighet, och betonar behovet av att e-förvaltningens utformning måste ställa användaren och medborgaren i centrum.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att starta digitala utbildningsprogram för att främja utnyttjandet av e-förvaltningstjänster, stärka den digitala kompetensen och övervinna e-barriärer som påverkar små och medelstora företag och missgynnade befolkningsgrupper, såsom äldre, funktionshindrade, minoriteter, invandrare, arbetslösa och människor som bor i avlägsna områden i unionen. E-lärande bör såtillvida införlivas i den nationella utbildningspolitiken, även när det gäller fastställandet av program, bedömningen av utbildningsresultat och lärares och utbildares yrkesmässiga utveckling. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att starta digitala utbildningsprogram för att främja utnyttjandet av e-förvaltningstjänster, stärka den digitala kompetensen och övervinna e-barriärer som påverkar små och medelstora företag och missgynnade befolkningsgrupper, såsom äldre, funktionshindrade, minoriteter, invandrare, arbetslösa och människor som bor i avlägsna områden i unionen. E-lärande bör såtillvida införlivas i den nationella utbildningspolitiken, även när det gäller fastställandet av program, bedömningen av utbildningsresultat och lärares och utbildares yrkesmässiga utveckling.

| 51. | Europaparlamentet beklagar förseningen av lagstiftningsförslaget som syftar till att säkerställa att den offentliga sektorns webbplatser är fullständigt tillgängliga 2015. Parlamentet välkomnar färdplanen för digital integration och uppmanar till genomförande av initiativet för webbtillgänglighet (WAI), inkluderat riktlinjer för utformning av innehåll på webben (WCAG) för e-förvaltningsportaler, såväl som till att specialtillverkade terminaler som är skräddarsydda för funktionshindrade ska göras tillgängliga till ett rimligt pris. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet beklagar förseningen av lagstiftningsförslaget som syftar till att säkerställa att den offentliga sektorns webbplatser är fullständigt tillgängliga 2015. Parlamentet välkomnar färdplanen för digital integration och uppmanar till genomförande av initiativet för webbtillgänglighet (WAI), inkluderat riktlinjer för utformning av innehåll på webben (WCAG) för e-förvaltningsportaler, såväl som till att specialtillverkade terminaler som är skräddarsydda för funktionshindrade ska göras tillgängliga till ett rimligt pris.

| 52. | Europaparlamentet rekommenderar att man, för att säkerställa kvaliteten vid tillhandahållandet av dessa tjänster, ser till att de överensstämmer med internationella standarder, normer och riktlinjer för god praxis, såsom ISO 27001 när det gäller informationssäkerhet, eller ISO 20000 vad beträffar kvaliteten på processerna för hantering av it-tjänster. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet rekommenderar att man, för att säkerställa kvaliteten vid tillhandahållandet av dessa tjänster, ser till att de överensstämmer med internationella standarder, normer och riktlinjer för god praxis, såsom ISO 27001 när det gäller informationssäkerhet, eller ISO 20000 vad beträffar kvaliteten på processerna för hantering av it-tjänster.

E-upphandling

| 53. | Europaparlamentet betonar att e-upphandling möjliggör offentlig upphandling i EU och maximalt urval för de offentliga myndigheterna, vilket leder till effektiv användning av ekonomiska resurser, öppenhet, ansvarsskyldighet, medborgarförtroende och till en förstärkning av den inre marknaden och konkurrensen. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet betonar att e-upphandling möjliggör offentlig upphandling i EU och maximalt urval för de offentliga myndigheterna, vilket leder till effektiv användning av ekonomiska resurser, öppenhet, ansvarsskyldighet, medborgarförtroende och till en förstärkning av den inre marknaden och konkurrensen.

| 54. | Europaparlamentet understryker att den offentliga sektorns utgifter i EU-27 motsvarar 16 procent av BNP och uppmanar till användning av e-upphandling för all offentlig upphandling senast 2015. Parlamentet uppmanar till användning av e-upphandling även vid koncessioner. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet understryker att den offentliga sektorns utgifter i EU-27 motsvarar 16 procent av BNP och uppmanar till användning av e-upphandling för all offentlig upphandling senast 2015. Parlamentet uppmanar till användning av e-upphandling även vid koncessioner.

| 55. | Europaparlamentet beklagar det faktum att endast 13 procent av företagen i EU använde internet för inlämning av anbud till offentliga myndigheter genom ett offentligt elektroniskt anbudssystem. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stimulera små och medelstora företags deltagande i e-upphandling. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet beklagar det faktum att endast 13 procent av företagen i EU använde internet för inlämning av anbud till offentliga myndigheter genom ett offentligt elektroniskt anbudssystem. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stimulera små och medelstora företags deltagande i e-upphandling.

| 56. | Europaparlamentet understryker att e-upphandling består av två faser: före kontraktstilldelning (8) och efter kontraktstilldelning (9). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullständigt genomföra och integrera båda faserna på sina e-upphandlingsportaler senast 2015. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet understryker att e-upphandling består av två faser: före kontraktstilldelning (8) och efter kontraktstilldelning (9). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullständigt genomföra och integrera båda faserna på sina e-upphandlingsportaler senast 2015.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja en ökning av kvalitetsnivån i de offentliga förvaltningarnas IKT-projekt för att säkerställa att förvaltningens strategiska innovationsmål uppnås och för att höja de allmänna standarderna vad beträffar kvalitet, tid och kostnader för upphandlingar. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja en ökning av kvalitetsnivån i de offentliga förvaltningarnas IKT-projekt för att säkerställa att förvaltningens strategiska innovationsmål uppnås och för att höja de allmänna standarderna vad beträffar kvalitet, tid och kostnader för upphandlingar.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja modellen för förkommersiell upphandling vid de statliga och kommunala offentliga förvaltningarna, vilket gör det möjligt för de offentliga uppdragsgivarna att dela risker och fördelar med leverantörerna vid planering, framtagande av prototyper och testning av nya produkter och tjänster. Dessutom kan man slå samman flera uppdragsgivares resurser, skapa optimala förhållanden för ett omfattande saluförande och spridning av forsknings- och utvecklingsverksamhetens resultat, samt bidra till att dessa projekt håller sig inom sin anslagna driftsbudget. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja modellen för förkommersiell upphandling vid de statliga och kommunala offentliga förvaltningarna, vilket gör det möjligt för de offentliga uppdragsgivarna att dela risker och fördelar med leverantörerna vid planering, framtagande av prototyper och testning av nya produkter och tjänster. Dessutom kan man slå samman flera uppdragsgivares resurser, skapa optimala förhållanden för ett omfattande saluförande och spridning av forsknings- och utvecklingsverksamhetens resultat, samt bidra till att dessa projekt håller sig inom sin anslagna driftsbudget.

| 59. | Europaparlamentet understryker den framgångsrika verksamheten i de storskaliga pilotprojekten inom e-upphandling Peppol och e-Certis. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet understryker den framgångsrika verksamheten i de storskaliga pilotprojekten inom e-upphandling Peppol och e-Certis.

| 60. | Europaparlamentet understryker att nationella e-upphandlingssystem behöver bli mer avancerade för att tillhandahålla gränsöverskridande tjänster och fullständigt genomföra tjänstedirektivet. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet understryker att nationella e-upphandlingssystem behöver bli mer avancerade för att tillhandahålla gränsöverskridande tjänster och fullständigt genomföra tjänstedirektivet.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överlämna vitboken om sammanlänkande e-upphandlingskapacitet i EU – ”En strategi för e-upphandling”. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överlämna vitboken om sammanlänkande e-upphandlingskapacitet i EU – ”En strategi för e-upphandling”.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid införandet av e-upphandlingssystem i medlemsstaterna upprätta en mekanism för övervakning av de framsteg, hinder och korrigeringsåtgärder som genomförandet av e-upphandling för med sig. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid införandet av e-upphandlingssystem i medlemsstaterna upprätta en mekanism för övervakning av de framsteg, hinder och korrigeringsåtgärder som genomförandet av e-upphandling för med sig.

| 63. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör föregå med gott exempel och införa e-upphandlingssystem i samtliga av sina organ. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör föregå med gott exempel och införa e-upphandlingssystem i samtliga av sina organ.

E-fakturering

| 64. | Europaparlamentet välkomnar initiativet om e-fakturering som syftar till att göra e-fakturering till den dominerande faktureringsmetoden i EU senast 2020, och kommissionens beslut om att inrätta ett europeiskt flerpartsforum om e-fakturering (EMSFEI). |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet välkomnar initiativet om e-fakturering som syftar till att göra e-fakturering till den dominerande faktureringsmetoden i EU senast 2020, och kommissionens beslut om att inrätta ett europeiskt flerpartsforum om e-fakturering (EMSFEI).

| 65. | Europaparlamentet understryker de väsentliga fördelarna med e-fakturering, såsom ett verktyg för att göra hanteringen av alla förbindelser mellan kund och leverantör mer effektiva och mindre betungande, både i den offentliga och privata sektorn, genom kortare betalningsperioder, färre fel, bättre uppbörd av mervärdesskatt, färre utskrifter, lägre portokostnader och processintegration på företagen. Parlamentet påpekar dessutom att ett sådant verktyg bidrar till större överskådlighet av informationsflöden och -utbyten vid utfärdande av fakturan. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet understryker de väsentliga fördelarna med e-fakturering, såsom ett verktyg för att göra hanteringen av alla förbindelser mellan kund och leverantör mer effektiva och mindre betungande, både i den offentliga och privata sektorn, genom kortare betalningsperioder, färre fel, bättre uppbörd av mervärdesskatt, färre utskrifter, lägre portokostnader och processintegration på företagen. Parlamentet påpekar dessutom att ett sådant verktyg bidrar till större överskådlighet av informationsflöden och -utbyten vid utfärdande av fakturan.

| 66. | Europaparlamentet är medvetet om marknadsfragmentering på grund av nationella regler om e-fakturering. Parlamentet beklagar att endast 22 procent av små och medelstora företag tar emot och skickar e-fakturor. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet är medvetet om marknadsfragmentering på grund av nationella regler om e-fakturering. Parlamentet beklagar att endast 22 procent av små och medelstora företag tar emot och skickar e-fakturor.

| 67. | Europaparlamentet välkomnar de nya mervärdesskattebestämmelserna (10) om e-fakturering, vilka gör att pappersfakturor och e-fakturor behandlas likvärdigt. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet välkomnar de nya mervärdesskattebestämmelserna (10) om e-fakturering, vilka gör att pappersfakturor och e-fakturor behandlas likvärdigt.

| 68. | Europaparlamentet understryker vikten av gemensamma kontaktpunkter för moms för att underlätta gränsöverskridande e-handel för små och medelstora företag och främja e-fakturering. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet understryker vikten av gemensamma kontaktpunkter för moms för att underlätta gränsöverskridande e-handel för små och medelstora företag och främja e-fakturering.

| 69. | Europaparlamentet understryker vikten av ett klart rättsläge, en tydlig teknisk miljö och öppna och interoperabla lösningar för e-fakturering grundat på gemensamma rättsliga krav, företagsprocesser och tekniska standarder i syfte att främja en utbredd användning. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet understryker vikten av ett klart rättsläge, en tydlig teknisk miljö och öppna och interoperabla lösningar för e-fakturering grundat på gemensamma rättsliga krav, företagsprocesser och tekniska standarder i syfte att främja en utbredd användning.

| 70. | Europaparlamentet ser gärna att industrin och de europeiska standardiseringsorganisationerna fortsätter insatserna för att uppnå större samstämmighet i arbetet för en gemensam datamodell för e-fakturering. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet ser gärna att industrin och de europeiska standardiseringsorganisationerna fortsätter insatserna för att uppnå större samstämmighet i arbetet för en gemensam datamodell för e-fakturering.

| 71. | Europaparlamentet uppskattar de initiativ som Danmark, Finland, Italien, Spanien och Sverige har tagit för att göra e-fakturering obligatorisk för offentliga myndigheter och uppmanar till att e-fakturering ska vara obligatorisk vid all offentlig upphandling senast 2016. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppskattar de initiativ som Danmark, Finland, Italien, Spanien och Sverige har tagit för att göra e-fakturering obligatorisk för offentliga myndigheter och uppmanar till att e-fakturering ska vara obligatorisk vid all offentlig upphandling senast 2016.

| 72. | Europaparlamentet konstaterar att problemen med gränsöverskridande interoperabilitet för e-signatur gör att lösningar för gränsöverskridande e-fakturering fördröjs. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet konstaterar att problemen med gränsöverskridande interoperabilitet för e-signatur gör att lösningar för gränsöverskridande e-fakturering fördröjs.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda EMSFEI för att granska de rättsliga aspekterna och koordinera nationella initiativ. Parlamentet uppmanar kommissionen att rapportera årligen och att bjuda in ledamöter av Europaparlamentet att delta i EMSFEI:s möten. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda EMSFEI för att granska de rättsliga aspekterna och koordinera nationella initiativ. Parlamentet uppmanar kommissionen att rapportera årligen och att bjuda in ledamöter av Europaparlamentet att delta i EMSFEI:s möten.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta nationella forum om e-fakturering med en balanserad representation av intressenter. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta nationella forum om e-fakturering med en balanserad representation av intressenter.

| 75. | Europaparlamentet anser att konsumenter som har begränsad eller helt saknar tillgång till internet inte ska glömmas bort och att konsumenter alltid ska ha möjlighet att få pappersfakturor. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet anser att konsumenter som har begränsad eller helt saknar tillgång till internet inte ska glömmas bort och att konsumenter alltid ska ha möjlighet att få pappersfakturor.

Allmänna anmärkningar

| 76. | Europaparlamentet erkänner mervärdet av de 132 projekten i stödprogrammet för informations- och kommunikationsteknik inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation, och understryker vikten av forskning, utveckling och innovation för att utveckla och förbättra gränsöverskridande tjänster. Parlamentet uppmanar till stöd för ”lätt och snabb” tillgång till EU:s FoU-fonder för informations- och kommunikationsteknik samt ökade ekonomiska anslag till gränsöverskridande e-förvaltningstjänster och infrastruktur för 2014–2020. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet erkänner mervärdet av de 132 projekten i stödprogrammet för informations- och kommunikationsteknik inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation, och understryker vikten av forskning, utveckling och innovation för att utveckla och förbättra gränsöverskridande tjänster. Parlamentet uppmanar till stöd för ”lätt och snabb” tillgång till EU:s FoU-fonder för informations- och kommunikationsteknik samt ökade ekonomiska anslag till gränsöverskridande e-förvaltningstjänster och infrastruktur för 2014–2020.

| 77. | Europaparlamentet erkänner den insats som görs och den övergripande roll som spelas av ISA när det gäller att definiera, främja och stödja införandet av interoperabilitetslösningar och -ramverk för EU:s offentliga förvaltningar, när det gäller att uppnå synergieffekter och främja återanvändning av infrastruktur, digitala tjänster och programvarulösningar, och när det gäller att omvandla föreskrifter för interoperabilitet i den offentliga förvaltningen till standarder för digitala tjänster, och kräver att de ekonomiska anslagen till lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar i EU (ISA) ska ökas. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet erkänner den insats som görs och den övergripande roll som spelas av ISA när det gäller att definiera, främja och stödja införandet av interoperabilitetslösningar och -ramverk för EU:s offentliga förvaltningar, när det gäller att uppnå synergieffekter och främja återanvändning av infrastruktur, digitala tjänster och programvarulösningar, och när det gäller att omvandla föreskrifter för interoperabilitet i den offentliga förvaltningen till standarder för digitala tjänster, och kräver att de ekonomiska anslagen till lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar i EU (ISA) ska ökas.

| 78. | Europaparlamentet understryker att EU:s handlingsplan för e-förvaltning 2011–2015 utgör ett unikt tillfälle att modernisera och minska kostnaderna för EU:s offentliga förvaltning och för de nationella offentliga förvaltningarna, vilket gör det möjligt för dessa att utnyttja potentialen i ytterligare integration inom EU och att främja tillväxt, innovation, rörlighet för medborgare och affärsmöjligheter för företag, särskilt små och medelstora företag, såväl som allmänhetens delaktighet i utformningen av politiken. Parlamentet betonar vikten av offentlig-privata partnerskap och den roll som spelas av den privata sektorn när det gäller tillhandahållandet av innovativa lösningar, program och tjänster för utvecklingen av interoperativ infrastruktur för e-förvaltning i EU och när det gäller mobiliseringen av tillgängliga resurser. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet understryker att EU:s handlingsplan för e-förvaltning 2011–2015 utgör ett unikt tillfälle att modernisera och minska kostnaderna för EU:s offentliga förvaltning och för de nationella offentliga förvaltningarna, vilket gör det möjligt för dessa att utnyttja potentialen i ytterligare integration inom EU och att främja tillväxt, innovation, rörlighet för medborgare och affärsmöjligheter för företag, särskilt små och medelstora företag, såväl som allmänhetens delaktighet i utformningen av politiken. Parlamentet betonar vikten av offentlig-privata partnerskap och den roll som spelas av den privata sektorn när det gäller tillhandahållandet av innovativa lösningar, program och tjänster för utvecklingen av interoperativ infrastruktur för e-förvaltning i EU och när det gäller mobiliseringen av tillgängliga resurser.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att årligen se över den digitala agendans mål, särskilt de som gäller handlingsplanen för e-förvaltning, samt att rapportera till parlamentet varje år. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att årligen se över den digitala agendans mål, särskilt de som gäller handlingsplanen för e-förvaltning, samt att rapportera till parlamentet varje år.

| 80. | Europaparlamentet välkomnar den höga prioritet som de svenska, spanska, polska och danska rådsordförandeskapen har gett åt frågor rörande e-förvaltning och den digitala marknaden och understryker den positiva inverkan som e-förvaltningskonferenserna i Malmö, Poznań och Madrid har haft. Parlamentet anser att 2012–2013 är en kritisk period för den gränsöverskridande interoperabiliteten för e-förvaltningstjänsterna, och parlamentet ser därför med intresse fram emot överläggningarna och slutsatserna vid e-förvaltningskonferensen i Köpenhamn, som ska hållas i mars 2012. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet välkomnar den höga prioritet som de svenska, spanska, polska och danska rådsordförandeskapen har gett åt frågor rörande e-förvaltning och den digitala marknaden och understryker den positiva inverkan som e-förvaltningskonferenserna i Malmö, Poznań och Madrid har haft. Parlamentet anser att 2012–2013 är en kritisk period för den gränsöverskridande interoperabiliteten för e-förvaltningstjänsterna, och parlamentet ser därför med intresse fram emot överläggningarna och slutsatserna vid e-förvaltningskonferensen i Köpenhamn, som ska hållas i mars 2012.

*

* *

| 81. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 81E, 15.3.2011, s. 45.

(2)  EUT C 50E, 21.2.2012, s. 1.

(3)  EUT L 260, 3.10.2009, s. 20.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2011)0322.

(5)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 36.

(6)  IDABC, Preliminary Study on Mutual Recognition of eSignatures for eGovernment applications, 2007.

(7)  SMART: Specific, Measurable, Achievable, Realistic and Timed.

(8)  E-offentliggörande, e-anbudsförfarande, e-inlämning, godkännande av e-signatur.

(9)  E-order, e-fakturering, e-betalning, användning av e-signatur.

(10)  Direktiv 2010/45/EU.

---

| 7.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 258/75 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 258/75

---

Fredagen den 20 april 2012Situationen i Mali

P7_TA(2012)0141

Europaparlamentets resolution av den 20 april 2012 om situationen i Mali (2012/2603(RSP))

2013/C 258 E/10

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av EU:s strategi för säkerhet och utveckling i Sahelregionen, som antogs i mars 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi för säkerhet och utveckling i Sahelregionen, som antogs i mars 2011,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds uttalanden om Mali av den 22 mars (1), 26 mars (2), 4 april (3) och 9 april (4) 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds uttalanden om Mali av den 22 mars (1), 26 mars (2), 4 april (3) och 9 april (4) 2012,

| — | med beaktande av uttalandena från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 22 mars, 26 mars och 7 april 2012 om situationen i Mali, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 22 mars, 26 mars och 7 april 2012 om situationen i Mali,

| — | med beaktande av det ramavtal mellan militärjuntan och Ecowas som undertecknades den 6 april 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det ramavtal mellan militärjuntan och Ecowas som undertecknades den 6 april 2012,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 22 och 23 mars 2012 om Sahelregionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 22 och 23 mars 2012 om Sahelregionen,

| — | med beaktande av Algeravtalet från 2006 om utveckling och fred i norra Mali, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Algeravtalet från 2006 om utveckling och fred i norra Mali,

| — | med beaktande av uttalandet av den 12 april 2012 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Navi Pillay (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 12 april 2012 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Navi Pillay (5),

| — | med beaktande av förklaringen från kommissionens GD för humanitärt bistånd och civilskydd (Echo) om förebyggandet av en humanitär kris i Mali, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från kommissionens GD för humanitärt bistånd och civilskydd (Echo) om förebyggandet av en humanitär kris i Mali,

| — | med beaktande av uppmaningarna från olika FN-organ – UNICEF, UNHCR och WHO – av den 10 april 2012 om extra finansiering för de miljontals människor som drabbats av den osäkra livsmedelsförsörjningen i Sahelregionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppmaningarna från olika FN-organ – UNICEF, UNHCR och WHO – av den 10 april 2012 om extra finansiering för de miljontals människor som drabbats av den osäkra livsmedelsförsörjningen i Sahelregionen,

| — | med beaktande av UNICEF:s vädjan om 26 miljoner USD till Mali för att landet ska kunna möta barnens hälso- och näringsbehov till årets slut. |
| --- | --- |

—

med beaktande av UNICEF:s vädjan om 26 miljoner USD till Mali för att landet ska kunna möta barnens hälso- och näringsbehov till årets slut.

| — | med beaktande av FN:s flyktingbyrås vädjan av den 23 februari 2012 om 35,6 miljoner USD för att tackla den allt värre humanitära krisen i Mali. |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s flyktingbyrås vädjan av den 23 februari 2012 om 35,6 miljoner USD för att tackla den allt värre humanitära krisen i Mali.

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Västafrika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Västafrika,

| — | med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Natten mellan den 21 och 22 mars 2012 störtades Malis president Amadou Toumani Touré i en statskupp, vilket satte stopp för en lång demokratisk process som hade inletts mer än tjugo år tidigare. |
| --- | --- |

A.

Natten mellan den 21 och 22 mars 2012 störtades Malis president Amadou Toumani Touré i en statskupp, vilket satte stopp för en lång demokratisk process som hade inletts mer än tjugo år tidigare.

| B. | Under de följande dagarna ledde internationella påtryckningar och medlingsansträngningar, särskilt från Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas), till att ett ramavtal kunde undertecknas den 6 april 2012 mellan Comité national pour le redressement et la démocratie (CNRDE) och Ecowas, vilket gjorde det möjligt att tillsätta Dioncounda Traoré som interimspresident med uppdraget att anordna val inom 40 dagar. |
| --- | --- |

B.

Under de följande dagarna ledde internationella påtryckningar och medlingsansträngningar, särskilt från Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas), till att ett ramavtal kunde undertecknas den 6 april 2012 mellan Comité national pour le redressement et la démocratie (CNRDE) och Ecowas, vilket gjorde det möjligt att tillsätta Dioncounda Traoré som interimspresident med uppdraget att anordna val inom 40 dagar.

| C. | I enlighet med konstitutionen från 1992 har nationalförsamlingens talman utsetts till interimspresident. |
| --- | --- |

C.

I enlighet med konstitutionen från 1992 har nationalförsamlingens talman utsetts till interimspresident.

| D. | Den 16 och 17 april 2012 skedde en mängd utomrättsliga gripanden av politiska ledare, inklusive två kandidater i presidentvalet, och av höga militärer som hålls fångna i de militärläger som kuppmännen kommer från. |
| --- | --- |

D.

Den 16 och 17 april 2012 skedde en mängd utomrättsliga gripanden av politiska ledare, inklusive två kandidater i presidentvalet, och av höga militärer som hålls fångna i de militärläger som kuppmännen kommer från.

| E. | Landet måste också hantera situationen med förnyade strider i norr mellan regeringstrupper och rebeller, vilka har drivit med än 200 000 människor på flykt sedan januari. Det uppskattade antalet internflyktingar överskrider 100 000 personer, och ca 136 000 flyktingar har flytt till grannländerna (Algeriet, Mauretanien, Niger och Burkina Faso) där allvarlig torka redan har lett till allvarlig livsmedelsbrist under de senaste åren. |
| --- | --- |

E.

Landet måste också hantera situationen med förnyade strider i norr mellan regeringstrupper och rebeller, vilka har drivit med än 200 000 människor på flykt sedan januari. Det uppskattade antalet internflyktingar överskrider 100 000 personer, och ca 136 000 flyktingar har flytt till grannländerna (Algeriet, Mauretanien, Niger och Burkina Faso) där allvarlig torka redan har lett till allvarlig livsmedelsbrist under de senaste åren.

| F. | Tuaregrebeller som huvudsakligen hör till den nationella rörelsen för Azawads befrielse (MNLA) svepte efter militärkuppen genom norra Mali, drev bort regeringstrupper från de tre norra provinserna i Mali (Kidal, Gao och Timbuktu), och proklamerade ensidigt självständigheten för den nya staten ”Azawad” den 6 april 2012. |
| --- | --- |

F.

Tuaregrebeller som huvudsakligen hör till den nationella rörelsen för Azawads befrielse (MNLA) svepte efter militärkuppen genom norra Mali, drev bort regeringstrupper från de tre norra provinserna i Mali (Kidal, Gao och Timbuktu), och proklamerade ensidigt självständigheten för den nya staten ”Azawad” den 6 april 2012.

| G. | Den islamistiska grupp som kallar sig Ansar al-Dine, och som står nära den radikalislamistiska gruppen Al-Qaida au Maghreb islamique (AQMI), hävdar att den kontrollerar Timbuktu och försöker införa sharialagen i Mali. |
| --- | --- |

G.

Den islamistiska grupp som kallar sig Ansar al-Dine, och som står nära den radikalislamistiska gruppen Al-Qaida au Maghreb islamique (AQMI), hävdar att den kontrollerar Timbuktu och försöker införa sharialagen i Mali.

| H. | Spridning av vapen från Libyen, narkotikahandel, hög arbetslöshet och stor fattigdom bidrar till destabilisering av hela regionen. |
| --- | --- |

H.

Spridning av vapen från Libyen, narkotikahandel, hög arbetslöshet och stor fattigdom bidrar till destabilisering av hela regionen.

| I. | Det påstås finnas kopplingar mellan terroristgrupper i regionen Sahel och Sahara och narkotika-, vapen-, cigarett- och människohandlare, särskilt när det gäller att ta gisslan för att utkräva lösen. |
| --- | --- |

I.

Det påstås finnas kopplingar mellan terroristgrupper i regionen Sahel och Sahara och narkotika-, vapen-, cigarett- och människohandlare, särskilt när det gäller att ta gisslan för att utkräva lösen.

| J. | Det finns också diverse andra extremiströrelser i norra Mali, till exempel AQMI, MUJAO (rörelsen för enhet och jihad i Västafrika) samt Boko Haram, som är baserad i Nigeria. |
| --- | --- |

J.

Det finns också diverse andra extremiströrelser i norra Mali, till exempel AQMI, MUJAO (rörelsen för enhet och jihad i Västafrika) samt Boko Haram, som är baserad i Nigeria.

| K. | Det har förekommit ett flertal tuareguppror i Mali, 1963, 1990 och 2006, som försök att uppnå en förbättring av tuaregernas levnadsvillkor, och vissa ouppfyllda löften till dem, särskilt under perioden för den ”nationella pakten” från 1992, har bidragit till att skapa en känsla av frustration. |
| --- | --- |

K.

Det har förekommit ett flertal tuareguppror i Mali, 1963, 1990 och 2006, som försök att uppnå en förbättring av tuaregernas levnadsvillkor, och vissa ouppfyllda löften till dem, särskilt under perioden för den ”nationella pakten” från 1992, har bidragit till att skapa en känsla av frustration.

| L. | Malis enorma territorium, den lilla befolkningen och landets långa och dåligt definierade gränser kräver en god regional samordning av information och åtgärder. |
| --- | --- |

L.

Malis enorma territorium, den lilla befolkningen och landets långa och dåligt definierade gränser kräver en god regional samordning av information och åtgärder.

| M. | EU har starkt intresse av säkerhet, stabilitet och utveckling i hela Sahelregionen, särskilt i en situation av allvarlig livsmedelsbrist som drabbar miljontals människor i regionen. Den senaste tidens våldshandlingar kommer att ytterligare förvärra livsmedelskrisen i norra Mali och i grannländerna där flyktingar beger sig till områden med akut kris i livsmedelsförsörjningen. Det finns en EU-strategi för säkerhet och utveckling i Sahelregionen. Sahelregionen står inför den värsta humanitära krisen på 20 år. |
| --- | --- |

M.

EU har starkt intresse av säkerhet, stabilitet och utveckling i hela Sahelregionen, särskilt i en situation av allvarlig livsmedelsbrist som drabbar miljontals människor i regionen. Den senaste tidens våldshandlingar kommer att ytterligare förvärra livsmedelskrisen i norra Mali och i grannländerna där flyktingar beger sig till områden med akut kris i livsmedelsförsörjningen. Det finns en EU-strategi för säkerhet och utveckling i Sahelregionen. Sahelregionen står inför den värsta humanitära krisen på 20 år.

| N. | Terrorismen i Sahel måste bekämpas genom en aktiv politik som främjar utveckling, social rättvisa, rättsstatsprincipen och integration. Det är nödvändigt att ge lokala befolkningsgrupper ekonomiska utsikter som erbjuder ett alternativ till en ekonomi som grundar sig på brottslighet. |
| --- | --- |

N.

Terrorismen i Sahel måste bekämpas genom en aktiv politik som främjar utveckling, social rättvisa, rättsstatsprincipen och integration. Det är nödvändigt att ge lokala befolkningsgrupper ekonomiska utsikter som erbjuder ett alternativ till en ekonomi som grundar sig på brottslighet.

| O. | Radhika Coomaraswamy, FN:s generalsekreterares särskilda representant för barn i väpnade konflikter, uttryckte den 16 april 2012 sin djupa oro över rapporter om rekrytering av barnsoldater. |
| --- | --- |

O.

Radhika Coomaraswamy, FN:s generalsekreterares särskilda representant för barn i väpnade konflikter, uttryckte den 16 april 2012 sin djupa oro över rapporter om rekrytering av barnsoldater.

| P. | Det finns rapporter om att befolkningen i Mali har blivit utsatt för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, särskilt i de rebellkontrollerade norra delarna. |
| --- | --- |

P.

Det finns rapporter om att befolkningen i Mali har blivit utsatt för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, särskilt i de rebellkontrollerade norra delarna.

| Q. | Många malier är instängda i de norra regionerna och har begränsad tillgång till livsmedel och andra grundläggande förnödenheter, samtidigt som hjälpinsatserna till stor del har avbrutits på grund av bristande säkerhet, och eftersom biståndsorganisationernas utrustning, fordon och förråd i många fall har stulits. |
| --- | --- |

Q.

Många malier är instängda i de norra regionerna och har begränsad tillgång till livsmedel och andra grundläggande förnödenheter, samtidigt som hjälpinsatserna till stor del har avbrutits på grund av bristande säkerhet, och eftersom biståndsorganisationernas utrustning, fordon och förråd i många fall har stulits.

| R. | De människor som tvingats lämna sina hem lever i extrem fattigdom, vilket gör att deras grundläggande mänskliga behov inte kan tillfredsställas och att de sociala spänningarna tilltar. Mer än hälften av de människor som tvingats lämna sina hem är kvinnor som inte har något som helst skydd, och de utgör en särskilt utsatt grupp. |
| --- | --- |

R.

De människor som tvingats lämna sina hem lever i extrem fattigdom, vilket gör att deras grundläggande mänskliga behov inte kan tillfredsställas och att de sociala spänningarna tilltar. Mer än hälften av de människor som tvingats lämna sina hem är kvinnor som inte har något som helst skydd, och de utgör en särskilt utsatt grupp.

| S. | Många hjälporganisationer har lämnat den norra regionen eftersom deras anläggningar och förråd har plundrats. |
| --- | --- |

S.

Många hjälporganisationer har lämnat den norra regionen eftersom deras anläggningar och förråd har plundrats.

| T. | EU har frigjort ytterligare 9 miljoner EUR i finansiellt stöd för de 1,4 miljoner malier som bedöms behöva livsmedelsstöd. |
| --- | --- |

T.

EU har frigjort ytterligare 9 miljoner EUR i finansiellt stöd för de 1,4 miljoner malier som bedöms behöva livsmedelsstöd.

| U. | Mellan 175 000 och 220 000 barn kommer att lida av undernäring i år, och det blir allt svårare att få tillträde till norra Mali och de andra områdena utanför gränserna där flyktingar bor. |
| --- | --- |

U.

Mellan 175 000 och 220 000 barn kommer att lida av undernäring i år, och det blir allt svårare att få tillträde till norra Mali och de andra områdena utanför gränserna där flyktingar bor.

| 1. | Europaparlamentet fördömer kuppen i Mali och stängningen av republikens institutioner. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer kuppen i Mali och stängningen av republikens institutioner.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar undertecknandet av ramavtalet som innehåller en rad åtgärder för att återupprätta den konstitutionella ordningen. Parlamentet uppmanar alla berörda maliska intressenter att genast genomföra detta avtal. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar undertecknandet av ramavtalet som innehåller en rad åtgärder för att återupprätta den konstitutionella ordningen. Parlamentet uppmanar alla berörda maliska intressenter att genast genomföra detta avtal.

| 3. | Europaparlamentet berömmer Ecowas, Afrikanska unionens, FN:s samt grannländernas insatser för att underlätta för Mali att snabbt återvända till den konstitutionella ordningen och att vidta konkreta åtgärder för att skydda sin suveränitet, enhet och territoriella integritet. Parlamentet noterar resultatet av den konferens som hölls i Ouagadougou den 14–15 april 2012 under ledning av Burkina Fasos president Blaise Compaoré, som utsetts som medlare av Ecowas, och hoppas att tidsplanen och bestämmelserna för övergången snart kommer att förtydligas ytterligare. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet berömmer Ecowas, Afrikanska unionens, FN:s samt grannländernas insatser för att underlätta för Mali att snabbt återvända till den konstitutionella ordningen och att vidta konkreta åtgärder för att skydda sin suveränitet, enhet och territoriella integritet. Parlamentet noterar resultatet av den konferens som hölls i Ouagadougou den 14–15 april 2012 under ledning av Burkina Fasos president Blaise Compaoré, som utsetts som medlare av Ecowas, och hoppas att tidsplanen och bestämmelserna för övergången snart kommer att förtydligas ytterligare.

| 4. | Europaparlamentet bekräftar att Malis suveränitet, enhet och territoriella integritet måste upprätthållas och respekteras. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Mali och tuaregernas befrielserörelse att genom en konstruktiv dialog komma fram till en fredlig och varaktig lösning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet bekräftar att Malis suveränitet, enhet och territoriella integritet måste upprätthållas och respekteras. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Mali och tuaregernas befrielserörelse att genom en konstruktiv dialog komma fram till en fredlig och varaktig lösning.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar alla parter att visa återhållsamhet, med målet att återupprätta de folkvaldas auktoritet, och att samarbeta så att man inom kort kan hålla val med internationell övervakning och samtidigt snabbt återgå till demokrati. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar alla parter att visa återhållsamhet, med målet att återupprätta de folkvaldas auktoritet, och att samarbeta så att man inom kort kan hålla val med internationell övervakning och samtidigt snabbt återgå till demokrati.

| 6. | Europaparlamentets uppfattning är att det inte finns någon militär lösning på konflikten i norr, utan att en lösning måste nås genom förhandlingar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentets uppfattning är att det inte finns någon militär lösning på konflikten i norr, utan att en lösning måste nås genom förhandlingar.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att aktivt stödja de kommande faserna i övergångsprocessen, bland annat genom att sända en valobservatörsgrupp för att övervaka valet. Parlamentet uppmanar enträget vice ordföranden/den höga representanten att påskynda genomförandet av de olika delarna av EU:s strategi för säkerhet och utveckling i Sahelregionen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att aktivt stödja de kommande faserna i övergångsprocessen, bland annat genom att sända en valobservatörsgrupp för att övervaka valet. Parlamentet uppmanar enträget vice ordföranden/den höga representanten att påskynda genomförandet av de olika delarna av EU:s strategi för säkerhet och utveckling i Sahelregionen.

| 8. | Europaparlamentet kräver att de personer som hålls godtyckligt fängslade av de militärer som är ansvariga för kuppen omedelbart friges. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet kräver att de personer som hålls godtyckligt fängslade av de militärer som är ansvariga för kuppen omedelbart friges.

| 9. | Europaparlamentet kräver att alla bortförda personer omedelbart ska friges och att allt våld omedelbart ska upphöra, och upprepar sin uppmaning till alla parter i Mali att söka en fredlig lösning genom lämplig politisk dialog. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet kräver att alla bortförda personer omedelbart ska friges och att allt våld omedelbart ska upphöra, och upprepar sin uppmaning till alla parter i Mali att söka en fredlig lösning genom lämplig politisk dialog.

| 10. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över det ökade terroristhotet i norra Mali till följd av närvaron av AQMI-medlemmar och extremister bland rebellerna. I detta sammanhang fördömer parlamentet allt våld och all plundring, inklusive mot hjälparbetare, och bortförandet av algeriska diplomatanställda i Gao. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över det ökade terroristhotet i norra Mali till följd av närvaron av AQMI-medlemmar och extremister bland rebellerna. I detta sammanhang fördömer parlamentet allt våld och all plundring, inklusive mot hjälparbetare, och bortförandet av algeriska diplomatanställda i Gao.

| 11. | Europaparlamentet fördömer de våldshandlingar som begås av väpnade styrkor. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet fördömer de våldshandlingar som begås av väpnade styrkor.

| 12. | Europaparlamentet fördömer särskilt de grymheter som civilbefolkningen utsatts för, vilka har riktat sig mot kvinnor i större utsträckning än andra offer, och fördömer särskilt användningen av bortrövanden och våldtäkter som vapen i kriget. Parlamentet kräver att man utreder de grymheter som begåtts i Mali under de senaste månaderna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet fördömer särskilt de grymheter som civilbefolkningen utsatts för, vilka har riktat sig mot kvinnor i större utsträckning än andra offer, och fördömer särskilt användningen av bortrövanden och våldtäkter som vapen i kriget. Parlamentet kräver att man utreder de grymheter som begåtts i Mali under de senaste månaderna.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fästa särskild uppmärksamhet vid kvinnors och flickors situation i Sahelregionen, och vidta alla åtgärder som krävs för att garantera dem skydd mot alla former av våld och mot kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fästa särskild uppmärksamhet vid kvinnors och flickors situation i Sahelregionen, och vidta alla åtgärder som krävs för att garantera dem skydd mot alla former av våld och mot kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar Malis myndigheter att med kraft bekämpa all maffialiknande människohandel. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar Malis myndigheter att med kraft bekämpa all maffialiknande människohandel.

| 15. | Europaparlamentet fördömer plundring och förstörelse av kulturarvet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet fördömer plundring och förstörelse av kulturarvet.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och dess medlemsstater att genom sina ansträngningar stödja den regionala samordningen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och dess medlemsstater att genom sina ansträngningar stödja den regionala samordningen.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och dess medlemsstater att stödja ansträngningarna att öka staternas kapacitet i regionen och att mobilisera alla tillgängliga resurser för att skydda människorna och främja säkerhet och utveckling i regionen i samarbete med staterna i regionen och de mellanstatliga organisationerna Ecowas och WAEMU. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och dess medlemsstater att stödja ansträngningarna att öka staternas kapacitet i regionen och att mobilisera alla tillgängliga resurser för att skydda människorna och främja säkerhet och utveckling i regionen i samarbete med staterna i regionen och de mellanstatliga organisationerna Ecowas och WAEMU.

| 18. | Europaparlamentet önskar att man överväger möjligheten av ett europeiskt ESFP-uppdrag, med mandat från FN:s säkerhetsråd, för att ge logistiskt stöd till Malis armé om Malis regering begär det, och en eventuell Ecowas-styrka eller en gemensam styrka från Ecowas, Afrikanska unionen och FN för att säkra de områden i Mali som inte ockuperas av olagliga beväpnade grupper. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet önskar att man överväger möjligheten av ett europeiskt ESFP-uppdrag, med mandat från FN:s säkerhetsråd, för att ge logistiskt stöd till Malis armé om Malis regering begär det, och en eventuell Ecowas-styrka eller en gemensam styrka från Ecowas, Afrikanska unionen och FN för att säkra de områden i Mali som inte ockuperas av olagliga beväpnade grupper.

| 19. | Europaparlamentet hoppas att ESFP-uppdraget kommer att hjälpa länderna i underregionen att kontrollera sina gränser effektivare och särskilt att bekämpa vapen-, narkotika- och människohandel. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet hoppas att ESFP-uppdraget kommer att hjälpa länderna i underregionen att kontrollera sina gränser effektivare och särskilt att bekämpa vapen-, narkotika- och människohandel.

| 20. | Europaparlamentet fördömer också bortförandet den 24–25 november 2011 av två franska medborgare, en svensk, en nederländare och en sydafrikan med brittiskt pass, och dödandet av en tysk medborgare som gjorde motstånd mot kidnapparna. Tolv européer är nu gisslan i Sahelregionen och AQMI håller fortfarande två spanska och en italiensk medborgare som gisslan. De fördes bort i västra Algeriet i oktober 2011 och fyra franska medborgare fördes bort i Niger i september 2010, och den 15 april 2012 fördes en schweizisk kristen missionär bort i Timbuktu. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet fördömer också bortförandet den 24–25 november 2011 av två franska medborgare, en svensk, en nederländare och en sydafrikan med brittiskt pass, och dödandet av en tysk medborgare som gjorde motstånd mot kidnapparna. Tolv européer är nu gisslan i Sahelregionen och AQMI håller fortfarande två spanska och en italiensk medborgare som gisslan. De fördes bort i västra Algeriet i oktober 2011 och fyra franska medborgare fördes bort i Niger i september 2010, och den 15 april 2012 fördes en schweizisk kristen missionär bort i Timbuktu.

| 21. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över den snabbt försämrade livsmedelssituationen och den förvärrade humanitära situationen och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka och påskynda leveransen av humanitära förnödenheter till de behövande befolkningsgrupperna. Parlamentet konstaterar att kommissionen ger ytterligare 9 miljoner euro för att möta de nya humanitära behoven i norra Mali. Parlamentet påpekar att akuta insatser behövs för att utvidga det humanitära utrymmet och tillåta livsmedels- och läkemedelsleveranser till norra Mali. Parlamentet är oroat över att om sådana insatser inte genomförs snabbt kan det leda till en omfattande humanitär kris som också kan få negativa konsekvenser för grannländerna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över den snabbt försämrade livsmedelssituationen och den förvärrade humanitära situationen och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka och påskynda leveransen av humanitära förnödenheter till de behövande befolkningsgrupperna. Parlamentet konstaterar att kommissionen ger ytterligare 9 miljoner euro för att möta de nya humanitära behoven i norra Mali. Parlamentet påpekar att akuta insatser behövs för att utvidga det humanitära utrymmet och tillåta livsmedels- och läkemedelsleveranser till norra Mali. Parlamentet är oroat över att om sådana insatser inte genomförs snabbt kan det leda till en omfattande humanitär kris som också kan få negativa konsekvenser för grannländerna.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar till öppningen av en humanitär korridor för att hjälpa tiotusentals personer som varit tvungna att lämna sina hem på grund av striderna i Mali, och av vilka många har sökt en tillflykt i grannländer som Niger, Mauretanien och Burkina Faso. Parlamentet uppmanar också till en omfattande och snabb reaktion på hela den humanitära krisen i Sahelregionen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar till öppningen av en humanitär korridor för att hjälpa tiotusentals personer som varit tvungna att lämna sina hem på grund av striderna i Mali, och av vilka många har sökt en tillflykt i grannländer som Niger, Mauretanien och Burkina Faso. Parlamentet uppmanar också till en omfattande och snabb reaktion på hela den humanitära krisen i Sahelregionen.

| 23. | Europaparlamentet framhåller att den nuvarande krisen i Mali har sitt ursprung i landets ekonomiska och sociala problem, och att folkets behov när det gäller tillgång till sysselsättning, hälsovård, bostäder och offentliga tjänster snarast måste fyllas, varvid alla måste behandlas lika och garanteras grundläggande mänskliga rättigheter, inklusive rättigheter för minoriteterna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet framhåller att den nuvarande krisen i Mali har sitt ursprung i landets ekonomiska och sociala problem, och att folkets behov när det gäller tillgång till sysselsättning, hälsovård, bostäder och offentliga tjänster snarast måste fyllas, varvid alla måste behandlas lika och garanteras grundläggande mänskliga rättigheter, inklusive rättigheter för minoriteterna.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att öka sina ansträngningar för att bistå befolkningen i regionen när det gäller bättre tillgång till vatten, allmän utbildning och hälsovård samt bättre infrastruktur så att regionen blir lättare att nå. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att öka sina ansträngningar för att bistå befolkningen i regionen när det gäller bättre tillgång till vatten, allmän utbildning och hälsovård samt bättre infrastruktur så att regionen blir lättare att nå.

| 25. | Europaparlamentet efterlyser en detaljerad utvärdering av Europeiska unionens stöd till regionen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet efterlyser en detaljerad utvärdering av Europeiska unionens stöd till regionen.

| 26. | Europaparlamentet är övertygat om att en varaktig lösning i regionen bör syfta till att förstärka de statliga institutionerna, främja aktivt offentligt deltagande i beslutsfattandet samt lägga grunden för en hållbar och jämlik ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet är övertygat om att en varaktig lösning i regionen bör syfta till att förstärka de statliga institutionerna, främja aktivt offentligt deltagande i beslutsfattandet samt lägga grunden för en hållbar och jämlik ekonomisk utveckling.

| 27. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Ecowas och Afrikanska unionens institutioner, Malis interimspresident samt FN:s säkerhetsråd. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Ecowas och Afrikanska unionens institutioner, Malis interimspresident samt FN:s säkerhetsråd.

---

(1)  SC/10590.

(2)  SC/10592.

(3)  SC/10600.

(4)  SC/10603.

(5)  http://www.unhcr.org/refworld/docid/4e9bd7382.html

---

| 7.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 258/79 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 258/79

---

Fredagen den 20 april 2012Situationen i Burma/Myanmar

P7_TA(2012)0142

Europaparlamentets resolution av den 20 april 2012 om situationen i Burma/Myanmar (2012/2604(RSP))

2013/C 258 E/11

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 18–21 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 18–21 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av artikel 25 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 25 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av uttalandet av den 23 februari 2009 från EU:s ordförandeskap, där man uppmanar till en allomfattande dialog mellan myndigheterna och de demokratiska krafterna i Burma/Myanmar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 23 februari 2009 från EU:s ordförandeskap, där man uppmanar till en allomfattande dialog mellan myndigheterna och de demokratiska krafterna i Burma/Myanmar,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Burma/Myanmar, särskilt resolutionerna av den 25 november 2010 (1) och den 20 maj 2010 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Burma/Myanmar, särskilt resolutionerna av den 25 november 2010 (1) och den 20 maj 2010 (2),

| — | med beaktande av Europeiska unionens restriktiva åtgärder enligt rådets beslut 2010/232/Gusp av den 26 april 2010, senast ändrat genom rådets förordning (EU) nr 1083/2011 av den 27 oktober 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens restriktiva åtgärder enligt rådets beslut 2010/232/Gusp av den 26 april 2010, senast ändrat genom rådets förordning (EU) nr 1083/2011 av den 27 oktober 2011,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 12 april 2011 om att häva förbudet mot högnivåmöten samt viseringsförbudet för civila regeringsmedlemmar (rådets beslut 2011/239/Gusp), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 12 april 2011 om att häva förbudet mot högnivåmöten samt viseringsförbudet för civila regeringsmedlemmar (rådets beslut 2011/239/Gusp),

| — | med beaktande av uttalandet av den 28 april 2011 från unionens höga representant, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 28 april 2011 från unionens höga representant,

| — | med beaktande av rapporten av den 12 mars 2012 från FN:s särskilde rapportör om situationen för de mänskliga rättigheterna i Burma/Myanmar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 12 mars 2012 från FN:s särskilde rapportör om situationen för de mänskliga rättigheterna i Burma/Myanmar,

| — | med beaktande av uttalandet av FN:s generalsekreterare av den 2 april 2012 om valet i Burma/Myanmar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av FN:s generalsekreterare av den 2 april 2012 om valet i Burma/Myanmar,

| — | med beaktande av beslutet från Asean-toppmötet i november 2011 om att ordförandeskapet för Asean ska överlåtas åt Burma/Myanmar 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet från Asean-toppmötet i november 2011 om att ordförandeskapet för Asean ska överlåtas åt Burma/Myanmar 2014,

| — | med beaktande av uttalandet från Europeiska rådets ordförande av den 30 januari 2012 om reformarbetet i Burma/Myanmar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Europeiska rådets ordförande av den 30 januari 2012 om reformarbetet i Burma/Myanmar,

| — | med beaktande av uttalandet av den 28 april 2011 och den 14 oktober 2011 från den höga representanten om vissa tredjeländers anslutning till rådets beslut 2011/239/Gusp och 2011/504/Gusp om restriktiva åtgärder mot Burma/Myanmar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 28 april 2011 och den 14 oktober 2011 från den höga representanten om vissa tredjeländers anslutning till rådets beslut 2011/239/Gusp och 2011/504/Gusp om restriktiva åtgärder mot Burma/Myanmar,

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 23 januari 2012 om Burma/Myanmar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 23 januari 2012 om Burma/Myanmar,

| — | med beaktande av det besök som kommissionsledamot Andris Pielbags, med ansvar för utvecklingsbistånd, gjorde i Burma/Myanmar den 12–14 februari 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det besök som kommissionsledamot Andris Pielbags, med ansvar för utvecklingsbistånd, gjorde i Burma/Myanmar den 12–14 februari 2012,

| — | med beaktande av resultatet av det första interparlamentariska sammanträdet mellan EU och Burma/Myanmar den 26 februari–2 mars 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av det första interparlamentariska sammanträdet mellan EU och Burma/Myanmar den 26 februari–2 mars 2012,

| — | med beaktande av uttalandena av unionens högra representant, särskilt uttalandena av den 13 november 2010 om frigivningen av Aung San Suu Kyi, av den 13 januari 2011 och den 12 oktober 2011 om frigivningen av politiska fångar samt av den 2 april 2012 om genomförandet av fyllnadsval, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av unionens högra representant, särskilt uttalandena av den 13 november 2010 om frigivningen av Aung San Suu Kyi, av den 13 januari 2011 och den 12 oktober 2011 om frigivningen av politiska fångar samt av den 2 april 2012 om genomförandet av fyllnadsval,

| — | med beaktande av uttalandet från Asean-toppmötet den 3 april 2012 om resultatet av fyllnadsvalet den 1 april 2012 och uppmaningen att häva sanktionerna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Asean-toppmötet den 3 april 2012 om resultatet av fyllnadsvalet den 1 april 2012 och uppmaningen att häva sanktionerna,

| — | med beaktande av de olika möten som hållits mellan Burma/Myanmars president Thein Sein och Aung San Suu Kyi sedan augusti 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de olika möten som hållits mellan Burma/Myanmars president Thein Sein och Aung San Suu Kyi sedan augusti 2011,

| — | med beaktande av president Thein Seins tal om tillståndet i nationen med anledning av den första årsdagen för hans regering den 1 mars 2012, där han erkände att det trots insatserna återstår mycket att göra, |
| --- | --- |

—

med beaktande av president Thein Seins tal om tillståndet i nationen med anledning av den första årsdagen för hans regering den 1 mars 2012, där han erkände att det trots insatserna återstår mycket att göra,

| — | med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 1 april 2012 höll Burma fyllnadsval till 40 platser i underhuset i Burmas parlament (Pyithu Hluttaw), och Aung San Suu Kyis parti National League for Democracy Party (NLD) kunde delta till fullo. Detta fyllnadsval, som det internationella samfundet allmänt ansåg var fritt och rättvist, är ett tecken på att Burma/Myanmar går mot en demokratisk förändring. |
| --- | --- |

A.

Den 1 april 2012 höll Burma fyllnadsval till 40 platser i underhuset i Burmas parlament (Pyithu Hluttaw), och Aung San Suu Kyis parti National League for Democracy Party (NLD) kunde delta till fullo. Detta fyllnadsval, som det internationella samfundet allmänt ansåg var fritt och rättvist, är ett tecken på att Burma/Myanmar går mot en demokratisk förändring.

| B. | Under sitt första år har president Thein Seins regering tagit större steg i riktning mot demokrati och fred jämfört med vad som åstadkommits de senaste decennierna. |
| --- | --- |

B.

Under sitt första år har president Thein Seins regering tagit större steg i riktning mot demokrati och fred jämfört med vad som åstadkommits de senaste decennierna.

| C. | Oppositionen har för närvarande endast 6,6 procent av platserna i parlamentet (42 av 659), medan majoriteten av platserna innehas av det styrande USDP-partiet (Union Solidarity and Development Party), varav 25 procent av platserna är reserverade för militära befälhavare. |
| --- | --- |

C.

Oppositionen har för närvarande endast 6,6 procent av platserna i parlamentet (42 av 659), medan majoriteten av platserna innehas av det styrande USDP-partiet (Union Solidarity and Development Party), varav 25 procent av platserna är reserverade för militära befälhavare.

| D. | Det är nästa allmänna val, som är planerat att äga rum 2015, då man röstar om 75 procent av platserna, som kommer att bli det verkliga testet på de burmesiska myndigheternas vilja att demokratisera landet. |
| --- | --- |

D.

Det är nästa allmänna val, som är planerat att äga rum 2015, då man röstar om 75 procent av platserna, som kommer att bli det verkliga testet på de burmesiska myndigheternas vilja att demokratisera landet.

| E. | Att det hölls fyllnadsval den 1 april 2012 och att utländska observatörer och journalister, bland dem en företrädare för Europaparlamentet, hade bjudits in och fick närvara, är ett bevis på att regeringen i Burma/Myanmar vill fortsätta sin reformprocess som ska vara hållbar och definitiv. |
| --- | --- |

E.

Att det hölls fyllnadsval den 1 april 2012 och att utländska observatörer och journalister, bland dem en företrädare för Europaparlamentet, hade bjudits in och fick närvara, är ett bevis på att regeringen i Burma/Myanmar vill fortsätta sin reformprocess som ska vara hållbar och definitiv.

| F. | De pågående förändringarna skapar viktiga möjligheter att utveckla bättre förbindelser mellan Europeiska unionen och Burma/Myanmar. |
| --- | --- |

F.

De pågående förändringarna skapar viktiga möjligheter att utveckla bättre förbindelser mellan Europeiska unionen och Burma/Myanmar.

| G. | Det gäller att iaktta försiktighet, eftersom det enligt rapporten från FN:s särskilde rapportör i Burma/Myanmar fortfarande finns allvarliga betänkligheter i fråga om människorättssituationen i landet, hundratals politiska fångar fortfarande sitter i fängelse och många av dem som inte längre är fängslade enbart har frigivits villkorligt. |
| --- | --- |

G.

Det gäller att iaktta försiktighet, eftersom det enligt rapporten från FN:s särskilde rapportör i Burma/Myanmar fortfarande finns allvarliga betänkligheter i fråga om människorättssituationen i landet, hundratals politiska fångar fortfarande sitter i fängelse och många av dem som inte längre är fängslade enbart har frigivits villkorligt.

| H. | Regeringen håller på att ta itu med arvet efter tiotals år av inbördeskrig och beväpnade oroligheter, vilket har resulterat i avtal om vapenvila med de flesta beväpnade etniska grupper. Ett undantag är problemen i delstaten Kachin. Tiotusentals civila fördrivna personer förvägras humanitärt bistånd och diskrimineringsstrategierna mot minoritetsfolket rohingya fortsätter oförminskat. |
| --- | --- |

H.

Regeringen håller på att ta itu med arvet efter tiotals år av inbördeskrig och beväpnade oroligheter, vilket har resulterat i avtal om vapenvila med de flesta beväpnade etniska grupper. Ett undantag är problemen i delstaten Kachin. Tiotusentals civila fördrivna personer förvägras humanitärt bistånd och diskrimineringsstrategierna mot minoritetsfolket rohingya fortsätter oförminskat.

| I. | Regeringen har tillkännagett att den följer en trestegsprocess för fredsbyggande, med vapenvila som första steg följt av socioekonomiska, kulturella och politiska processer samt slutligen en heltäckande överenskommelse – som innefattar ändringar av konstitutionen – om etniska frågor, inklusive demobilisering och integrering av f.d. soldater, resursdelning och ökat självstyre. |
| --- | --- |

I.

Regeringen har tillkännagett att den följer en trestegsprocess för fredsbyggande, med vapenvila som första steg följt av socioekonomiska, kulturella och politiska processer samt slutligen en heltäckande överenskommelse – som innefattar ändringar av konstitutionen – om etniska frågor, inklusive demobilisering och integrering av f.d. soldater, resursdelning och ökat självstyre.

| J. | Klyftan mellan politiska beslut på högsta nivå och den begränsade institutionella och tekniska kapaciteten i praktiken, gör att förändringarna endast långsamt påverkar livet för majoriteten av Burmas befolkning som fortsätter att lida av djup fattigdom, höga skulder, arbetslöshet och bristen på samhällstjänster. |
| --- | --- |

J.

Klyftan mellan politiska beslut på högsta nivå och den begränsade institutionella och tekniska kapaciteten i praktiken, gör att förändringarna endast långsamt påverkar livet för majoriteten av Burmas befolkning som fortsätter att lida av djup fattigdom, höga skulder, arbetslöshet och bristen på samhällstjänster.

| K. | Flera av de ekonomiska verksamhetssektorerna i Burma/Myanmar, såsom gruvdrift, timmer, olja, gas och konstruktion av dammar, har i det förflutna varit direkt kopplade till allvarliga människorättskränkningar och miljöförstörelse och har samtidigt varit militärregimens främsta inkomst. |
| --- | --- |

K.

Flera av de ekonomiska verksamhetssektorerna i Burma/Myanmar, såsom gruvdrift, timmer, olja, gas och konstruktion av dammar, har i det förflutna varit direkt kopplade till allvarliga människorättskränkningar och miljöförstörelse och har samtidigt varit militärregimens främsta inkomst.

| L. | Regeringen har vidtagit åtgärder för att utöka de medborgerliga rättigheterna i landet, såsom ökad informations- och yttrandefrihet, upphävande av förbud mot flera webbplatser och publikationer, liksom förbudet mot mötesfrihet, och inrättat en nationell människorättskommission, och man planerar att avskaffa censurnämnden före utgången av 2012. |
| --- | --- |

L.

Regeringen har vidtagit åtgärder för att utöka de medborgerliga rättigheterna i landet, såsom ökad informations- och yttrandefrihet, upphävande av förbud mot flera webbplatser och publikationer, liksom förbudet mot mötesfrihet, och inrättat en nationell människorättskommission, och man planerar att avskaffa censurnämnden före utgången av 2012.

| M. | Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, planerar att besöka Burma/Myanmar kort efter rådsmötet den 23 april 2012. |
| --- | --- |

M.

Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, planerar att besöka Burma/Myanmar kort efter rådsmötet den 23 april 2012.

| N. | Ett oberoende och opartiskt rättsväsen är avgörande för att rättsstatsprincipen och rättvisan ska kunna respekteras i Burma/Myanmar. Regeringen i Burma/Myanmar bör också inleda rättsliga reformer i syfte att garantera ett verkligt oberoende och opartiskt rättsväsen. |
| --- | --- |

N.

Ett oberoende och opartiskt rättsväsen är avgörande för att rättsstatsprincipen och rättvisan ska kunna respekteras i Burma/Myanmar. Regeringen i Burma/Myanmar bör också inleda rättsliga reformer i syfte att garantera ett verkligt oberoende och opartiskt rättsväsen.

| O. | Regeringen noterar äntligen människornas oro för projekt som kan vara miljömässigt och socialt skadliga. |
| --- | --- |

O.

Regeringen noterar äntligen människornas oro för projekt som kan vara miljömässigt och socialt skadliga.

| P. | De restriktiva EU-åtgärder som för närvarande tillämpas mot Burma/Myanmar kommer att behandlas vid rådets (allmänna frågor) kommande möte den 23 april 2012. |
| --- | --- |

P.

De restriktiva EU-åtgärder som för närvarande tillämpas mot Burma/Myanmar kommer att behandlas vid rådets (allmänna frågor) kommande möte den 23 april 2012.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att fyllnadsvalet den 1 april 2012, som internationella observatörer bedömde som fritt, genomfördes på ett öppet och trovärdigt sätt, men noterar de oegentligheter under perioden före valet som rapporterats. Parlamentet litar på att de nyvalda parlamentsledamöterna kommer att påbörja sitt arbete så fort som möjligt, och stöder myndigheternas insatser för att garantera att reformprocessen är hållbar och definitiv. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att fyllnadsvalet den 1 april 2012, som internationella observatörer bedömde som fritt, genomfördes på ett öppet och trovärdigt sätt, men noterar de oegentligheter under perioden före valet som rapporterats. Parlamentet litar på att de nyvalda parlamentsledamöterna kommer att påbörja sitt arbete så fort som möjligt, och stöder myndigheternas insatser för att garantera att reformprocessen är hållbar och definitiv.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sin vördnad för den långa kamp som i ett decennium utkämpats av oppositionsledaren och Sacharovpristagaren Aung San Suu Kyi, gratulerar henne till partiets seger i fyllnadsvalet i april och applåderar hennes mod och orubblighet som ett exempel på osjälviskt mod och en osjälvisk kamp för frihet och demokrati, mot tyranni. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uttrycker sin vördnad för den långa kamp som i ett decennium utkämpats av oppositionsledaren och Sacharovpristagaren Aung San Suu Kyi, gratulerar henne till partiets seger i fyllnadsvalet i april och applåderar hennes mod och orubblighet som ett exempel på osjälviskt mod och en osjälvisk kamp för frihet och demokrati, mot tyranni.

| 3. | Europaparlamentet uppmärksammar de steg som president Thein Sein och andra reformivrare i den burmesiska regimen har tagit för att genomföra demokratiska reformer under det senaste året, och uppmuntrar dem att brådskande gå vidare med denna process för att se till att förändringen inte kan omintetgöras. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmärksammar de steg som president Thein Sein och andra reformivrare i den burmesiska regimen har tagit för att genomföra demokratiska reformer under det senaste året, och uppmuntrar dem att brådskande gå vidare med denna process för att se till att förändringen inte kan omintetgöras.

| 4. | Europaparlamentet gläder sig stort åt regeringens, parlamentets och arméledningens insatser för att söka nå lösningar på de interna väpnade konflikter som pågått i decennier. Parlamentet kräver att fredsförhandlingarna med kachinerna ska nå resultat så snart som möjligt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet gläder sig stort åt regeringens, parlamentets och arméledningens insatser för att söka nå lösningar på de interna väpnade konflikter som pågått i decennier. Parlamentet kräver att fredsförhandlingarna med kachinerna ska nå resultat så snart som möjligt.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Burmas regering att före valet 2015 införa sådana ändringar av konstitutionen från 2008 som skulle avskaffa militärens roll i civilpolitiken, i synnerhet militärens platser i parlamentets båda kamrar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Burmas regering att före valet 2015 införa sådana ändringar av konstitutionen från 2008 som skulle avskaffa militärens roll i civilpolitiken, i synnerhet militärens platser i parlamentets båda kamrar.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar att de ömsesidiga förbindelserna mellan president Thein Sein och Aung San Suu Kyi samt dialogen mellan regeringen och oppositionen har förbättrats. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar att de ömsesidiga förbindelserna mellan president Thein Sein och Aung San Suu Kyi samt dialogen mellan regeringen och oppositionen har förbättrats.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar de internationella ansträngningarna på hög nivå för att uppmuntra en demokratisk förändring i Burma/Myanmar. Parlamentet noterar att den brittiske premiärministern David Cameron besökte landet efter fyllnadsvalet i april och välkomnar de givande diskussioner som han höll med Burmas president Thein Sein och Aung San Suu Kyi. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar de internationella ansträngningarna på hög nivå för att uppmuntra en demokratisk förändring i Burma/Myanmar. Parlamentet noterar att den brittiske premiärministern David Cameron besökte landet efter fyllnadsvalet i april och välkomnar de givande diskussioner som han höll med Burmas president Thein Sein och Aung San Suu Kyi.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar frigivningen av många politiska fångar och den klart förbättrade medie- och internetfriheten, samtidigt som parlamentet är oroat över censuren och restriktionerna som fortsätter. Parlamentet välkomnar den nya lagstiftningen om församlingsfrihet, de framsteg om lagändringar som rapporterats samt åtgärderna för avskaffande av tvångsarbete. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar frigivningen av många politiska fångar och den klart förbättrade medie- och internetfriheten, samtidigt som parlamentet är oroat över censuren och restriktionerna som fortsätter. Parlamentet välkomnar den nya lagstiftningen om församlingsfrihet, de framsteg om lagändringar som rapporterats samt åtgärderna för avskaffande av tvångsarbete.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar regeringen i Burma/Myanmar att omedelbart och villkorslöst frige alla återstående politiska fångar samt att ge Internationella rödakorskommittén och internationella människorättsorganisationer tillträde till Myanmars fängelser. Parlamentet uppmanar även den nationella kommissionen för mänskliga rättigheter att intensifiera sitt arbete för att främja och skydda medborgarnas grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar regeringen i Burma/Myanmar att omedelbart och villkorslöst frige alla återstående politiska fångar samt att ge Internationella rödakorskommittén och internationella människorättsorganisationer tillträde till Myanmars fängelser. Parlamentet uppmanar även den nationella kommissionen för mänskliga rättigheter att intensifiera sitt arbete för att främja och skydda medborgarnas grundläggande rättigheter.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser ändringar av 1982 års lag om medborgarskap så att det etniska minoritetsfolket rohingyas rätt till medborgarskap erkänns på vederbörligt sätt. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet efterlyser ändringar av 1982 års lag om medborgarskap så att det etniska minoritetsfolket rohingyas rätt till medborgarskap erkänns på vederbörligt sätt.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Burma/Myanmar att garantera fria och oberoende medier och se till att de nya medielagarna tillåter oinskränkt tillgång till informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Burma/Myanmar att garantera fria och oberoende medier och se till att de nya medielagarna tillåter oinskränkt tillgång till informations- och kommunikationsteknik.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar regeringen i Burma/Myanmar att inleda rättsliga reformer i syfte att garantera ett verkligt oberoende och opartiskt rättssystem samt att inleda rätts- och ansvarsprocess för brott mot de mänskliga rättigheterna i det förflutna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar regeringen i Burma/Myanmar att inleda rättsliga reformer i syfte att garantera ett verkligt oberoende och opartiskt rättssystem samt att inleda rätts- och ansvarsprocess för brott mot de mänskliga rättigheterna i det förflutna.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar resultatet av den nittonde sessionen i FN:s råd för mänskliga rättigheter som förlängde mandatet för den särskilde rapportören om människorättssituationen i Burma/Myanmar med ytterligare ett år. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar resultatet av den nittonde sessionen i FN:s råd för mänskliga rättigheter som förlängde mandatet för den särskilde rapportören om människorättssituationen i Burma/Myanmar med ytterligare ett år.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar president Thein Sein att undersöka påståenden om att den burmesiska armén utövat sexuellt våld och att ställa de soldater som gjorts sig skyldiga till dessa dåd inför rätta. Parlamentet uppmanar regeringen i Burma/Myanmar att omedelbart sätta ett stopp för rekryteringen och utnyttjandet av barnsoldater, att intensifiera åtgärderna för att skydda barn mot väpnade konflikter samt att fortsätta samarbetet med FN:s generalsekreterares särskilde representant för barn i väpnade konflikter. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar president Thein Sein att undersöka påståenden om att den burmesiska armén utövat sexuellt våld och att ställa de soldater som gjorts sig skyldiga till dessa dåd inför rätta. Parlamentet uppmanar regeringen i Burma/Myanmar att omedelbart sätta ett stopp för rekryteringen och utnyttjandet av barnsoldater, att intensifiera åtgärderna för att skydda barn mot väpnade konflikter samt att fortsätta samarbetet med FN:s generalsekreterares särskilde representant för barn i väpnade konflikter.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar president Thein Sein att samråda med de berörda lokala samhällena om de planerade dammprojekten och genomföra oberoende miljökonsekvensbedömningar. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar president Thein Sein att samråda med de berörda lokala samhällena om de planerade dammprojekten och genomföra oberoende miljökonsekvensbedömningar.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar EU:s positiva agerande till stöd för den politiska övergången i landet, bland annat beslutet att anslå 150 miljoner euro i humanitärt bistånd för att framför allt utveckla landets hälso- och sjukvårdsanläggningar och bistå internflyktingar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar EU:s positiva agerande till stöd för den politiska övergången i landet, bland annat beslutet att anslå 150 miljoner euro i humanitärt bistånd för att framför allt utveckla landets hälso- och sjukvårdsanläggningar och bistå internflyktingar.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som de burmesiska myndigheterna tagit när det gäller växelkursen för den burmesiska valutan. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som de burmesiska myndigheterna tagit när det gäller växelkursen för den burmesiska valutan.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar rådet att under en inledande period på ett år upphäva de restriktiva åtgärder som för närvarande tillämpas, med undantag för vapenembargot, och att noga övervaka situationen i landet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar rådet att under en inledande period på ett år upphäva de restriktiva åtgärder som för närvarande tillämpas, med undantag för vapenembargot, och att noga övervaka situationen i landet.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att fastställa klara tidsfrister och riktmärken för utvärderingen av den pågående politiska och ekonomiska reformprocessen i Burma/Myanmar. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att fastställa klara tidsfrister och riktmärken för utvärderingen av den pågående politiska och ekonomiska reformprocessen i Burma/Myanmar.

| 20. | Europaparlamentet inser att handel och investeringar som utförs hållbart och ansvarsfullt – bland annat med och från EU – kommer att stödja Burma/Myanmars insatser i kampen mot fattigdom och gynna bredare befolkningssegment. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att överväga att bevilja Burma/Myanmar privilegierat marknadstillträde till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet inser att handel och investeringar som utförs hållbart och ansvarsfullt – bland annat med och från EU – kommer att stödja Burma/Myanmars insatser i kampen mot fattigdom och gynna bredare befolkningssegment. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att överväga att bevilja Burma/Myanmar privilegierat marknadstillträde till Europeiska unionen.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar EU:s åtagande att utöka stödet till konfliktdrabbade folk och uppmanar regeringen i Burma/Myanmar att bevilja stödorganisationer och FN tillträde till etniska delstater eller göra det möjligt att tillhandahålla lokalt gränsöverskridande bistånd som når dessa utsatta befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar EU:s åtagande att utöka stödet till konfliktdrabbade folk och uppmanar regeringen i Burma/Myanmar att bevilja stödorganisationer och FN tillträde till etniska delstater eller göra det möjligt att tillhandahålla lokalt gränsöverskridande bistånd som når dessa utsatta befolkningsgrupper.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar EU:s utrikesrepresentant Catherine Ashtons kommande officiella besök, liksom hennes beslut att vid samma tillfälle etablera en diplomatisk närvaro i landet och inviga EU:s kontor i Yangon. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar EU:s utrikesrepresentant Catherine Ashtons kommande officiella besök, liksom hennes beslut att vid samma tillfälle etablera en diplomatisk närvaro i landet och inviga EU:s kontor i Yangon.

| 23. | Europaparlamentet påminner om att det bjudit in Sacharovpristagaren Aung San Suu Kyi till parlamentet för att offentligt ta emot det Sacharovpris hon tilldelades 1990 för alla sina insatser till stöd för demokrati och frihet i Burma/Myanmar. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påminner om att det bjudit in Sacharovpristagaren Aung San Suu Kyi till parlamentet för att offentligt ta emot det Sacharovpris hon tilldelades 1990 för alla sina insatser till stöd för demokrati och frihet i Burma/Myanmar.

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, Aseans generalsekreterare samt regeringen och parlamentet i Burma/Myanmar. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, Aseans generalsekreterare samt regeringen och parlamentet i Burma/Myanmar.

---

(1)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 120.

(2)  EUT C 161 E, 31.5.2011, s. 154.

---

| 7.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 258/84 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 258/84

---

Fredagen den 20 april 2012Rättssäkerhet för europeiska investeringar utanför Europeiska unionen

P7_TA(2012)0143

Europaparlamentets resolution av den 20 april 2012 om rättssäkerhet för europeiska investeringar utanför Europeiska unionen (2012/2619(RSP))

2013/C 258 E/12

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 april 2011 om den framtida EU-politiken för internationella investeringar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 april 2011 om den framtida EU-politiken för internationella investeringar (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 oktober 2010 om Europeiska unionens handelsförbindelser med Latinamerika (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 oktober 2010 om Europeiska unionens handelsförbindelser med Latinamerika (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2011 om hinder för handel och investeringar (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2011 om hinder för handel och investeringar (3),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till förordning om införande av övergångsordningar för bilaterala investeringsavtal mellan medlemsstater och tredjeländer (”skyddsförordningen”) (COM(2010)0344), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till förordning om införande av övergångsordningar för bilaterala investeringsavtal mellan medlemsstater och tredjeländer (”skyddsförordningen”) (COM(2010)0344),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 juli 2010 om en samlad EU-politik för internationella investeringar (COM(2010)0343), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 juli 2010 om en samlad EU-politik för internationella investeringar (COM(2010)0343),

| — | med beaktande av Eurolat-resolutionen av den 19 maj 2011 om förutsättningarna för handelsförbindelser mellan EU och Latinamerika (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurolat-resolutionen av den 19 maj 2011 om förutsättningarna för handelsförbindelser mellan EU och Latinamerika (4),

| — | med beaktande av WTO:s gemensamma uttalande av den 30 mars 2012 om Argentinas importbegränsande restriktioner och förfaranden (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av WTO:s gemensamma uttalande av den 30 mars 2012 om Argentinas importbegränsande restriktioner och förfaranden (5),

| — | med beaktande av G20-förklaringarna från Washington (15 november 2008), London (2 april 2009), Pittsburgh (25 september 2009), Toronto (26 juni 2010), Seoul (12 november 2010) och Cannes (4 november 2011), som innehåller åtaganden om att bekämpa protektionism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av G20-förklaringarna från Washington (15 november 2008), London (2 april 2009), Pittsburgh (25 september 2009), Toronto (26 juni 2010), Seoul (12 november 2010) och Cannes (4 november 2011), som innehåller åtaganden om att bekämpa protektionism,

| — | med beaktande av de avtal om ömsesidigt främjande av och skydd för investeringar som ingåtts mellan Argentina, Spanien och ett antal andra EU-medlemsstater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de avtal om ömsesidigt främjande av och skydd för investeringar som ingåtts mellan Argentina, Spanien och ett antal andra EU-medlemsstater,

| — | med beaktande av förhandlingarna om ett interregionalt associeringsavtal mellan EU och Mercosur, och i synnerhet frihandelsavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förhandlingarna om ett interregionalt associeringsavtal mellan EU och Mercosur, och i synnerhet frihandelsavtalet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 maj 2010 om EU:s strategi för förbindelserna med Latinamerika (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 maj 2010 om EU:s strategi för förbindelserna med Latinamerika (6),

| — | med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 207 i EUF-fördraget är europeiska investeringar i tredjeländer ett fast inslag i EU:s gemensamma handelspolitik och därmed en integrerad del av EU:s yttre åtgärder. Enligt Lissabonfördraget tillhör utländska direktinvesteringar EU:s exklusiva befogenheter, vilket föreskrivs i artiklarna 3.1 e, 206 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 207 i EUF-fördraget är europeiska investeringar i tredjeländer ett fast inslag i EU:s gemensamma handelspolitik och därmed en integrerad del av EU:s yttre åtgärder. Enligt Lissabonfördraget tillhör utländska direktinvesteringar EU:s exklusiva befogenheter, vilket föreskrivs i artiklarna 3.1 e, 206 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

| B. | Unionen har börjat utöva denna befogenhet med pågående förhandlingar om investeringsavtal med Indien, Singapore och Kanada samt förslag till förhandlingsmandat med Marocko, Tunisien, Jordanien och Egypten. |
| --- | --- |

B.

Unionen har börjat utöva denna befogenhet med pågående förhandlingar om investeringsavtal med Indien, Singapore och Kanada samt förslag till förhandlingsmandat med Marocko, Tunisien, Jordanien och Egypten.

| C. | Investeringar kommer att vara huvudämnet vid nästa toppmöte mellan EU och LAC (Latinamerika och Västindien), vilket kommer att hållas i Santiago de Chile i januari 2013. |
| --- | --- |

C.

Investeringar kommer att vara huvudämnet vid nästa toppmöte mellan EU och LAC (Latinamerika och Västindien), vilket kommer att hållas i Santiago de Chile i januari 2013.

| D. | EU:s investeringar i Argentina skyddas av medlemsstaternas bilaterala investeringsavtal i de fall det finns sådana. För närvarande har 18 EU-medlemsstater gällande avtal med Argentina. |
| --- | --- |

D.

EU:s investeringar i Argentina skyddas av medlemsstaternas bilaterala investeringsavtal i de fall det finns sådana. För närvarande har 18 EU-medlemsstater gällande avtal med Argentina.

| E. | Den argentinska regeringen har meddelat att den har beslutat att skicka ett lagförslag till landets kongress om att argentinska staten ska ta över 51 procent av oljebolaget YPF, som idag kontrolleras av ett europeiskt bolag. Enligt denna lag ska merparten av det europeiska bolagets aktier i YPF beslagtas. |
| --- | --- |

E.

Den argentinska regeringen har meddelat att den har beslutat att skicka ett lagförslag till landets kongress om att argentinska staten ska ta över 51 procent av oljebolaget YPF, som idag kontrolleras av ett europeiskt bolag. Enligt denna lag ska merparten av det europeiska bolagets aktier i YPF beslagtas.

| F. | Samtidigt som detta beslut tillkännagavs tog de argentinska federala myndigheterna omgående över bolagets huvudkontor och tvingade bolagets legitima chefer och viss personal att lämna lokalerna. |
| --- | --- |

F.

Samtidigt som detta beslut tillkännagavs tog de argentinska federala myndigheterna omgående över bolagets huvudkontor och tvingade bolagets legitima chefer och viss personal att lämna lokalerna.

| G. | Under de senaste månaderna har YPF utsatts för offentliga trakasserier som tillsammans med ett stort antal administrativa beslut har orsakat ett kursfall för bolagets aktie till skada för alla dess aktieägare och närstående företag. |
| --- | --- |

G.

Under de senaste månaderna har YPF utsatts för offentliga trakasserier som tillsammans med ett stort antal administrativa beslut har orsakat ett kursfall för bolagets aktie till skada för alla dess aktieägare och närstående företag.

| H. | Innan detta beslut tillkännagavs hade den spanska regeringen och YPF-Repsol försökt förhandla fram en lösning, men dessa försök avvisades av den argentinska regeringen. |
| --- | --- |

H.

Innan detta beslut tillkännagavs hade den spanska regeringen och YPF-Repsol försökt förhandla fram en lösning, men dessa försök avvisades av den argentinska regeringen.

| I. | Andra europeiska företag riskerar att bli föremål för liknande åtgärder eller för politisk inblandning på den fria marknaden från de argentinska myndigheternas sida. |
| --- | --- |

I.

Andra europeiska företag riskerar att bli föremål för liknande åtgärder eller för politisk inblandning på den fria marknaden från de argentinska myndigheternas sida.

| J. | I egenskap av fullvärdig medlem av Mercosur håller Argentina för närvarande på att förhandla med EU om ett associeringsavtal. |
| --- | --- |

J.

I egenskap av fullvärdig medlem av Mercosur håller Argentina för närvarande på att förhandla med EU om ett associeringsavtal.

| K. | Trots dessa förhandlingar påpekade kommissionen i sin rapport om handels- och investeringshinder att Argentina har vidtagit ett antal protektionistiska åtgärder som har försämrat affärsklimatet för investerare från EU i Argentina. |
| --- | --- |

K.

Trots dessa förhandlingar påpekade kommissionen i sin rapport om handels- och investeringshinder att Argentina har vidtagit ett antal protektionistiska åtgärder som har försämrat affärsklimatet för investerare från EU i Argentina.

| L. | Kommissionen har vid ett flertal tillfällen uttryckt sin oro inför WTO över den typ av importrestriktioner som den argentinska regeringen har valt att tillämpa och som har drabbat allt fler länder som ingår i Världshandelsorganisationen. |
| --- | --- |

L.

Kommissionen har vid ett flertal tillfällen uttryckt sin oro inför WTO över den typ av importrestriktioner som den argentinska regeringen har valt att tillämpa och som har drabbat allt fler länder som ingår i Världshandelsorganisationen.

| M. | Argentina har traditionellt sett dragit fördel av Allmänna preferenssystemet, som ensidigt införts av EU. |
| --- | --- |

M.

Argentina har traditionellt sett dragit fördel av Allmänna preferenssystemet, som ensidigt införts av EU.

| N. | I egenskap av medlem i G20-gruppen har Argentina vid varje G20-möte åtagit sig att bekämpa protektionism och hålla marknaderna öppna för handel och investeringar. |
| --- | --- |

N.

I egenskap av medlem i G20-gruppen har Argentina vid varje G20-möte åtagit sig att bekämpa protektionism och hålla marknaderna öppna för handel och investeringar.

| 1. | Europaparlamentet beklagar djupt att den argentinska regeringen har avvisat en förhandlingslösning och beslutat att gå vidare med exproprieringen av en majoritet av aktierna i ett europeiskt företag. Parlamentet hävdar att detta är ett ensidigt och godtyckligt beslut som innebär ett angrepp mot den fria företagsamheten och principen om rättssäkerhet, och därmed leder till ett försämrat investeringsklimat för EU-företag i Argentina. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar djupt att den argentinska regeringen har avvisat en förhandlingslösning och beslutat att gå vidare med exproprieringen av en majoritet av aktierna i ett europeiskt företag. Parlamentet hävdar att detta är ett ensidigt och godtyckligt beslut som innebär ett angrepp mot den fria företagsamheten och principen om rättssäkerhet, och därmed leder till ett försämrat investeringsklimat för EU-företag i Argentina.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att detta beslut endast berör ett bolag i sektorn och bara en del av dess aktier, vilket kan anses vara diskriminerande. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att detta beslut endast berör ett bolag i sektorn och bara en del av dess aktier, vilket kan anses vara diskriminerande.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över situationen eftersom den innebär att skyldigheter enligt internationella avtal inte har uppfyllts. Parlamentet varnar för att denna typ av åtgärder dels kan få negativa konsekvenser, såsom att de internationella investeringarna uteblir, dels kan vara till nackdel för Argentina i det internationella samfundet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över situationen eftersom den innebär att skyldigheter enligt internationella avtal inte har uppfyllts. Parlamentet varnar för att denna typ av åtgärder dels kan få negativa konsekvenser, såsom att de internationella investeringarna uteblir, dels kan vara till nackdel för Argentina i det internationella samfundet.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att de pågående förhandlingarna om associeringsavtalet mellan EU och Mercosur syftar till att införa en ram för ekonomisk integration och politisk dialog mellan de båda blocken, så att de båda regionerna ska kunna uppnå högsta möjliga välstånd och framgång, och anser att om sådana förhandlingar ska bli framgångsrika måste båda sidor spela med öppna kort och ha förtroende för varandra. Parlamentet påpekar vidare att beslut som de som fattats av de argentinska myndigheterna kan påverka det klimat av vänskap och förståelse som krävs för att ett sådant avtal ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om att de pågående förhandlingarna om associeringsavtalet mellan EU och Mercosur syftar till att införa en ram för ekonomisk integration och politisk dialog mellan de båda blocken, så att de båda regionerna ska kunna uppnå högsta möjliga välstånd och framgång, och anser att om sådana förhandlingar ska bli framgångsrika måste båda sidor spela med öppna kort och ha förtroende för varandra. Parlamentet påpekar vidare att beslut som de som fattats av de argentinska myndigheterna kan påverka det klimat av vänskap och förståelse som krävs för att ett sådant avtal ska kunna uppnås.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att Argentina inte har respekterat denna princip utan har infört flera restriktiva handels- och investeringsåtgärder, såsom icke-tariffära hinder, som har hämmat EU-företagen och den globala handeln med Argentina. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar att Argentina inte har respekterat denna princip utan har infört flera restriktiva handels- och investeringsåtgärder, såsom icke-tariffära hinder, som har hämmat EU-företagen och den globala handeln med Argentina.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bemöta dessa restriktioner med alla tillgängliga konfliktlösningsmedel som finns inom Världshandelsorganisationen och G20 samt att samarbeta med andra länder som utsätts för liknande diskriminerande handels- och investeringshinder. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bemöta dessa restriktioner med alla tillgängliga konfliktlösningsmedel som finns inom Världshandelsorganisationen och G20 samt att samarbeta med andra länder som utsätts för liknande diskriminerande handels- och investeringshinder.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådets ordförande, kommissionens ordförande och den höga representanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik att vidta alla åtgärder gentemot de argentinska myndigheterna för att försvara unionens intressen och slå vakt om principen om rättssäkerhet som garanterar Europas närvaro och investeringar i detta sydamerikanska land, genom att återuppta dialogen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådets ordförande, kommissionens ordförande och den höga representanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik att vidta alla åtgärder gentemot de argentinska myndigheterna för att försvara unionens intressen och slå vakt om principen om rättssäkerhet som garanterar Europas närvaro och investeringar i detta sydamerikanska land, genom att återuppta dialogen.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen och rådet att utarbeta och vidta alla åtgärder som krävs i syfte att skydda de europeiska intressena för att undvika att en liknande situation uppstår på nytt, även ett eventuellt delvis upphävande av de ensidiga tullförmånerna inom ramen för Allmänna preferenssystemet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen och rådet att utarbeta och vidta alla åtgärder som krävs i syfte att skydda de europeiska intressena för att undvika att en liknande situation uppstår på nytt, även ett eventuellt delvis upphävande av de ensidiga tullförmånerna inom ramen för Allmänna preferenssystemet.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att det finns en djup vänskap mellan EU och Argentina, såtillvida att man har gemensamma värderingar och principer. De argentinska myndigheterna uppmanas att återuppta en dialog och förhandlingar, vilket är det lämpligaste medlet för att lösa eventuella meningsskiljaktigheter mellan handelspartner och länder som traditionellt sett står på god fot med varandra. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner om att det finns en djup vänskap mellan EU och Argentina, såtillvida att man har gemensamma värderingar och principer. De argentinska myndigheterna uppmanas att återuppta en dialog och förhandlingar, vilket är det lämpligaste medlet för att lösa eventuella meningsskiljaktigheter mellan handelspartner och länder som traditionellt sett står på god fot med varandra.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar uttalandet från EU:s utrikesrepresentant Catherine Ashton med ett fördömande av den argentinska regeringens åtgärder samt ser positivt på att mötet med den gemensamma samarbetskommittén EU–Argentina har ställts in. Parlamentet kräver att kommissionsledamot Karel De Gucht och EU:s utrikesrepresentant Catherine Ashton använder alla tillgängliga diplomatiska kanaler för att lösa detta problem med sina argentinska motparter. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att ha ett nära samarbete med sina kollegor i internationella fora som G20 och WTO för att visa ett enat motstånd mot den argentinska regeringens agerande. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar uttalandet från EU:s utrikesrepresentant Catherine Ashton med ett fördömande av den argentinska regeringens åtgärder samt ser positivt på att mötet med den gemensamma samarbetskommittén EU–Argentina har ställts in. Parlamentet kräver att kommissionsledamot Karel De Gucht och EU:s utrikesrepresentant Catherine Ashton använder alla tillgängliga diplomatiska kanaler för att lösa detta problem med sina argentinska motparter. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att ha ett nära samarbete med sina kollegor i internationella fora som G20 och WTO för att visa ett enat motstånd mot den argentinska regeringens agerande.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, Argentinas regering och parlament samt medlemmarna av Mercosur-rådet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, Argentinas regering och parlament samt medlemmarna av Mercosur-rådet.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0141.

(2)  EUT, C 70 E, 8.3.2012, s. 79.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0565.

(4)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/montevideo_2011/resolutions/trade_en.pdf

(5)  http://eeas.europa.eu/delegations/wto/documents/press_corner/2012_03_30_joint_statement_argentina.pdf

(6)  EUT, C 81 E, 15.3.2011, s. 54.

---

| 7.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 258/87 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 258/87

---

Fredagen den 20 april 2012De följder som delegeringen av kommissionens förvaltning av externt bistånd från huvudkontoret till delegationerna får för biståndet

P7_TA(2012)0144

Europaparlamentets resolution av den 20 april 2012 om de följder som delegeringen av kommissionens förvaltning av externt bistånd från huvudkontoret till delegationerna får för biståndet (2011/2192(INI))

2013/C 258 E/13

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt där det fastställs att det främsta målet för unionens politik för utvecklingssamarbete ”ska vara minskning och på sikt utrotning av fattigdom” och att ”unionen ska ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet vid genomförande av politik som kan påverka utvecklingsländerna”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt där det fastställs att det främsta målet för unionens politik för utvecklingssamarbete ”ska vara minskning och på sikt utrotning av fattigdom” och att ”unionen ska ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet vid genomförande av politik som kan påverka utvecklingsländerna”,

| — | med beaktande av FN:s millenniedeklaration från 2000, med särskild hänvisning till det åttonde millennieutvecklingsmålet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millenniedeklaration från 2000, med särskild hänvisning till det åttonde millennieutvecklingsmålet,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens tjänsteavdelningar om utvärderingen av delegeringsprocessen (SEC(2004)0561), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens tjänsteavdelningar om utvärderingen av delegeringsprocessen (SEC(2004)0561),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring” (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring” (COM(2011)0637),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 30 juni 2005 om delegering (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 30 juni 2005 om delegering (1),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 28 juni 2011 om Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 1/2011 med titeln ”Har delegeringen av kommissionens förvaltning av externt bistånd från huvudkontoret till delegationerna lett till ett bättre bistånd?” (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 28 juni 2011 om Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 1/2011 med titeln ”Har delegeringen av kommissionens förvaltning av externt bistånd från huvudkontoret till delegationerna lett till ett bättre bistånd?” (2),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om EU:s gemensamma ståndpunkt vid det fjärde högnivåforumet om biståndseffektivitet (Busan den 29 november–1 december 2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om EU:s gemensamma ståndpunkt vid det fjärde högnivåforumet om biståndseffektivitet (Busan den 29 november–1 december 2011),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 1/2011 med titeln ”Har delegeringen av kommissionens förvaltning av externt bistånd från huvudkontoret till delegationerna lett till ett bättre bistånd?”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 1/2011 med titeln ”Har delegeringen av kommissionens förvaltning av externt bistånd från huvudkontoret till delegationerna lett till ett bättre bistånd?”,

| — | med beaktande av punkterna 122 och 123 i det europeiskt samförståndet om utvecklingspolitik, vilka avser framstegen med reformen av förvaltningen av EU:s externa bistånd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av punkterna 122 och 123 i det europeiskt samförståndet om utvecklingspolitik, vilka avser framstegen med reformen av förvaltningen av EU:s externa bistånd,

| — | med beaktande av EU:s uppförandekod om komplementaritet och arbetsfördelning inom utvecklingspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s uppförandekod om komplementaritet och arbetsfördelning inom utvecklingspolitiken,

| — | med beaktande av Parisförklaringen om biståndseffektivitet från 2005, handlingsprogrammet från Accra från 2008 samt partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete från Busan från 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisförklaringen om biståndseffektivitet från 2005, handlingsprogrammet från Accra från 2008 samt partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete från Busan från 2011,

| — | med beaktande av den expertgranskning av Europeiska gemenskapen som OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd (OECD/DAC) utförde 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den expertgranskning av Europeiska gemenskapen som OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd (OECD/DAC) utförde 2007,

| — | med beaktande av 2008 års rapport från OECD/DAC med titeln ”Effective Aid Management: Twelve lessons from DAC Peer Reviews”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2008 års rapport från OECD/DAC med titeln ”Effective Aid Management: Twelve lessons from DAC Peer Reviews”,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och budgetkontrollutskottet (A7-0056/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och budgetkontrollutskottet (A7-0056/2012), och av följande skäl:

| A. | En decentraliserad syn på leveransen av bistånd för beslutsfattandet närmare den verklighet där leveransen sker och där en operativt effektivare givarsamordning och givarharmonisering äger rum, samtidigt som behovet av lokalt ägarskap beaktas på vederbörligt sätt. |
| --- | --- |

A.

En decentraliserad syn på leveransen av bistånd för beslutsfattandet närmare den verklighet där leveransen sker och där en operativt effektivare givarsamordning och givarharmonisering äger rum, samtidigt som behovet av lokalt ägarskap beaktas på vederbörligt sätt.

| B. | Det yttersta målet för delegeringen och den bredare reformen av externt bistånd förvaltat av kommissionen är att öka snabbheten och grundligheten i förfarandena för ekonomisk förvaltning och kvaliteten på biståndet i partnerländerna. |
| --- | --- |

B.

Det yttersta målet för delegeringen och den bredare reformen av externt bistånd förvaltat av kommissionen är att öka snabbheten och grundligheten i förfarandena för ekonomisk förvaltning och kvaliteten på biståndet i partnerländerna.

| C. | Den samlade slutsatsen i revisionsrättens rapport är att delegeringen bidragit till att leveransen av bistånd har blivit bättre och snabbare och till att de ekonomiska förfarandena har blivit grundligare, men enligt rapporten finns det ännu avsevärt utrymme för förbättringar. |
| --- | --- |

C.

Den samlade slutsatsen i revisionsrättens rapport är att delegeringen bidragit till att leveransen av bistånd har blivit bättre och snabbare och till att de ekonomiska förfarandena har blivit grundligare, men enligt rapporten finns det ännu avsevärt utrymme för förbättringar.

| D. | Om tre år ska millennieutvecklingsmålen vara uppfyllda och därför måste EU:s kapacitet att leverera bistånd och mottagarländernas förmåga att tillgodogöra sig biståndet ökas kraftigt. |
| --- | --- |

D.

Om tre år ska millennieutvecklingsmålen vara uppfyllda och därför måste EU:s kapacitet att leverera bistånd och mottagarländernas förmåga att tillgodogöra sig biståndet ökas kraftigt.

| E. | Av EU:s externa bistånd från EU:s budget och Europeiska utvecklingsfonden förvaltas 74 procent direkt genom 136 EU-delegationer. |
| --- | --- |

E.

Av EU:s externa bistånd från EU:s budget och Europeiska utvecklingsfonden förvaltas 74 procent direkt genom 136 EU-delegationer.

| F. | I agendan för förändring erkänns behovet av att förbättra samordningen mellan EU, medlemsstaterna och partnerländerna och att samordna och harmonisera utvecklingsåtgärder samt öka deras effektivitet och ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

F.

I agendan för förändring erkänns behovet av att förbättra samordningen mellan EU, medlemsstaterna och partnerländerna och att samordna och harmonisera utvecklingsåtgärder samt öka deras effektivitet och ändamålsenlighet.

| G. | Den nyligen genomförda omorganisationen inom kommissionen och inrättandet av Europeiska utrikestjänsten efter Lissabonfördragets ikraftträdande har ännu inte medfört den förväntade ökningen av den övergripande effektiviteten och sammanhållningen avseende EU:s utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

G.

Den nyligen genomförda omorganisationen inom kommissionen och inrättandet av Europeiska utrikestjänsten efter Lissabonfördragets ikraftträdande har ännu inte medfört den förväntade ökningen av den övergripande effektiviteten och sammanhållningen avseende EU:s utvecklingsbistånd.

| H. | Genom inrättandet av Europeiska utrikestjänsten har delegationerna tvingats ta sig an ytterligare befogenheter såsom diplomati, information/kommunikation och politik för frihet, säkerhet och rättvisa, samtidigt som de fortsättningsvis måste hantera de utmaningar som fanns sedan tidigare i samband med samordning, enhetlighet och resursbrist. |
| --- | --- |

H.

Genom inrättandet av Europeiska utrikestjänsten har delegationerna tvingats ta sig an ytterligare befogenheter såsom diplomati, information/kommunikation och politik för frihet, säkerhet och rättvisa, samtidigt som de fortsättningsvis måste hantera de utmaningar som fanns sedan tidigare i samband med samordning, enhetlighet och resursbrist.

| I. | Det bistånd som förvaltas av enskilda delegationer är fortfarande spritt över många olika områden, och detta innebär att delegationernas resurser belastas ännu mer. |
| --- | --- |

I.

Det bistånd som förvaltas av enskilda delegationer är fortfarande spritt över många olika områden, och detta innebär att delegationernas resurser belastas ännu mer.

| J. | Besvärliga bestämmelser och förfaranden kan komma att undergräva tillämpningen av landsspecifika system och gemensam programplanering, och i det internationella samarbetet för utveckling skulle det vara lämpligt att använda fleråriga programramar. |
| --- | --- |

J.

Besvärliga bestämmelser och förfaranden kan komma att undergräva tillämpningen av landsspecifika system och gemensam programplanering, och i det internationella samarbetet för utveckling skulle det vara lämpligt att använda fleråriga programramar.

| K. | Generellt och sektoriellt budgetstöd är den stödform som lämpar sig bäst för att minska transaktionskostnaderna för partnerländerna, eftersom detta stöd är striktare inriktat på biståndets kvalitet, typen av partnerskap och partnerländernas behov. |
| --- | --- |

K.

Generellt och sektoriellt budgetstöd är den stödform som lämpar sig bäst för att minska transaktionskostnaderna för partnerländerna, eftersom detta stöd är striktare inriktat på biståndets kvalitet, typen av partnerskap och partnerländernas behov.

| L. | Delegeringsprocessen bör åtföljas av en mekanism på medlemsstatsnivå, vilken ska tillhandahålla all relevant information om hur organen planerar att använda sina budgetmedel för att på så sätt göra biståndet mera målinriktat och göra det möjligt att identifiera resursbrister och finansieringsmöjligheter i enskilda länder. |
| --- | --- |

L.

Delegeringsprocessen bör åtföljas av en mekanism på medlemsstatsnivå, vilken ska tillhandahålla all relevant information om hur organen planerar att använda sina budgetmedel för att på så sätt göra biståndet mera målinriktat och göra det möjligt att identifiera resursbrister och finansieringsmöjligheter i enskilda länder.

| M. | Reformen av EU:s externa bistånd bör – som svar på de europeiska medborgarnas växande stöd för offentligt utvecklingsbistånd som ett medel för utrotning av fattigdom och uppnåendet av millennieutvecklingsmålen och i ljuset av fakta som vederlägger den skeptiska inställningen till biståndets effektivitet – utnyttjas för att visa hur biståndet förbättrar fattiga människors liv. |
| --- | --- |

M.

Reformen av EU:s externa bistånd bör – som svar på de europeiska medborgarnas växande stöd för offentligt utvecklingsbistånd som ett medel för utrotning av fattigdom och uppnåendet av millennieutvecklingsmålen och i ljuset av fakta som vederlägger den skeptiska inställningen till biståndets effektivitet – utnyttjas för att visa hur biståndet förbättrar fattiga människors liv.

| N. | OECD/DAC:s expertgranskning på fältet har regelbundet visat att lokalt anställda kan känna att de inte utnyttjas till fullo eller att de inte är fullt integrerade i de lokala givargrupperna. |
| --- | --- |

N.

OECD/DAC:s expertgranskning på fältet har regelbundet visat att lokalt anställda kan känna att de inte utnyttjas till fullo eller att de inte är fullt integrerade i de lokala givargrupperna.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar de allmänna slutsatserna i revisionsrättens rapport och uppmanar kommissionen att fortsätta sina ansträngningar för att effektivisera leveransen av bistånd. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar de allmänna slutsatserna i revisionsrättens rapport och uppmanar kommissionen att fortsätta sina ansträngningar för att effektivisera leveransen av bistånd.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar den mycket omfattande och analytiska rapport som revisionsrätten utarbetat, liksom den utmärkta tidpunkten för bedömningen av delegeringsprocessen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar den mycket omfattande och analytiska rapport som revisionsrätten utarbetat, liksom den utmärkta tidpunkten för bedömningen av delegeringsprocessen.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att dess huvudkontor har tillräcklig kapacitet och personal för att på lämpligt sätt kunna stödja delegationerna genom direktoratet för kvalitetssäkring av insatser. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att dess huvudkontor har tillräcklig kapacitet och personal för att på lämpligt sätt kunna stödja delegationerna genom direktoratet för kvalitetssäkring av insatser.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att det enligt revisionsrättens rapport krävs ytterligare ansträngningar från kommissionens sida för att förbättra utvärderingen av kvalitet och resultat när det gäller insatserna. Parlamentet anser att detta kommer att resultera i större ansvarstagande i samband med EU:s ekonomiska insatser och säkerställa en ökad synlighet för de åtgärder som vidtas. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att det enligt revisionsrättens rapport krävs ytterligare ansträngningar från kommissionens sida för att förbättra utvärderingen av kvalitet och resultat när det gäller insatserna. Parlamentet anser att detta kommer att resultera i större ansvarstagande i samband med EU:s ekonomiska insatser och säkerställa en ökad synlighet för de åtgärder som vidtas.

| 5. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att komplettera sina kriterier och stärka förfarandena för kvalitetsbedömning av de finansierade projekten i syfte att förbättra biståndets kvalitet och även att minska antalet projekt med dåligt resultat. Biståndsutgifternas effekter är av yttersta vikt för parlamentet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att komplettera sina kriterier och stärka förfarandena för kvalitetsbedömning av de finansierade projekten i syfte att förbättra biståndets kvalitet och även att minska antalet projekt med dåligt resultat. Biståndsutgifternas effekter är av yttersta vikt för parlamentet.

| 6. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att sammansättningen av delegationernas personal förändrades under perioden 2005–2008 i och med att delegationernas politiska och handelsmässiga funktioner stärktes, och uppmanar kommissionen att finna en lämplig avvägning i sammansättningen av delegationernas personal mellan förvaltning av bistånd och andra funktioner. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över att sammansättningen av delegationernas personal förändrades under perioden 2005–2008 i och med att delegationernas politiska och handelsmässiga funktioner stärktes, och uppmanar kommissionen att finna en lämplig avvägning i sammansättningen av delegationernas personal mellan förvaltning av bistånd och andra funktioner.

| 7. | Europaparlamentet anser att den höga personalomsättningen i delegationerna är oacceptabel (40 procent av kommissionens personal är kontraktsanställd), eftersom detta försvagar den institutionella kontinuiteten och inverkar negativt på insatsernas effektivitet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att den höga personalomsättningen i delegationerna är oacceptabel (40 procent av kommissionens personal är kontraktsanställd), eftersom detta försvagar den institutionella kontinuiteten och inverkar negativt på insatsernas effektivitet.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att 6 procent av åtagandena i den tillgängliga budgeten för 2006 inte hade kontrakterats 2009, och försvann därför i enlighet med D+3-regeln. Parlamentet insisterar på att denna andel ska sänkas och vill bli informerat om de relevanta procentsatserna och beloppen för 2010 och 2011. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att 6 procent av åtagandena i den tillgängliga budgeten för 2006 inte hade kontrakterats 2009, och försvann därför i enlighet med D+3-regeln. Parlamentet insisterar på att denna andel ska sänkas och vill bli informerat om de relevanta procentsatserna och beloppen för 2010 och 2011.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att särskilt behandla de områden som ringats in i samband med revisionen, framför allt arbetsbördan inom delegationerna, antalet anställda inom delegationerna och balansen mellan antalet delegationsanställda som arbetar med förvaltningen av biståndet och de som har andra arbetsuppgifter. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att särskilt behandla de områden som ringats in i samband med revisionen, framför allt arbetsbördan inom delegationerna, antalet anställda inom delegationerna och balansen mellan antalet delegationsanställda som arbetar med förvaltningen av biståndet och de som har andra arbetsuppgifter.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att i möjligaste mån främja lokala samråd i samband med beslut om biståndsprojekt och övervakning av framsteg med projekten. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att i möjligaste mån främja lokala samråd i samband med beslut om biståndsprojekt och övervakning av framsteg med projekten.

| 11. | Europaparlamentet anser att kommissionens avdelningar inom EU:s delegationer bör bidra till utarbetandet av politiken för utvecklingsbistånd och leda dess genomförande i syfte att göra EU:s utvecklingspolitik enhetligare och effektivare. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att i varje delegation utse knutpunkter för en konsekvent politik för utveckling för att övervaka påverkan av EU:s politik på partnerlandsnivå. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att kommissionens avdelningar inom EU:s delegationer bör bidra till utarbetandet av politiken för utvecklingsbistånd och leda dess genomförande i syfte att göra EU:s utvecklingspolitik enhetligare och effektivare. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att i varje delegation utse knutpunkter för en konsekvent politik för utveckling för att övervaka påverkan av EU:s politik på partnerlandsnivå.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att man också bör överväga att utnyttja lokal sakkunskap och att EU-delegationernas egen personal bör eftersträva större involvering i lokalsamhällena för att överbrygga kunskapsklyftan och säkerställa en tillräcklig förståelse för den lokala miljö där de är verksamma. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar att man också bör överväga att utnyttja lokal sakkunskap och att EU-delegationernas egen personal bör eftersträva större involvering i lokalsamhällena för att överbrygga kunskapsklyftan och säkerställa en tillräcklig förståelse för den lokala miljö där de är verksamma.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erbjuda och mer systematiskt anordna juridisk och ekonomisk utbildning för lokalt anställda för att optimera förvaltningen av EU-bistånd samt säkerställa en god förvaltning på medellång sikt av den lokala administrationen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erbjuda och mer systematiskt anordna juridisk och ekonomisk utbildning för lokalt anställda för att optimera förvaltningen av EU-bistånd samt säkerställa en god förvaltning på medellång sikt av den lokala administrationen.

| 14. | Europaparlamentet anser att Europeiska utrikestjänstens mandat och behörighet i frågor som rör utvecklingssamarbete fortfarande är oklara och uppmanar rådet och kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att hitta en lösning på detta problem. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang med oro att särskiljandet av Europeiska utrikestjänstens politiska och administrativa uppgifter från kommissionens förvaltning av bistånd kan medföra eventuella inkonsekvenser i genomförandet av principerna i Parisförklaringen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att Europeiska utrikestjänstens mandat och behörighet i frågor som rör utvecklingssamarbete fortfarande är oklara och uppmanar rådet och kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att hitta en lösning på detta problem. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang med oro att särskiljandet av Europeiska utrikestjänstens politiska och administrativa uppgifter från kommissionens förvaltning av bistånd kan medföra eventuella inkonsekvenser i genomförandet av principerna i Parisförklaringen.

| 15. | Europaparlamentet betonar i linje med beslutet om inrättandet av Europeiska utrikestjänsten att alla anställda i en delegation arbetar under ledning av delegationschefen, eftersom detta är det enda sättet att i enlighet med Lissabonfördraget garantera konsekvens i EU:s yttre åtgärder i ett givet land. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar i linje med beslutet om inrättandet av Europeiska utrikestjänsten att alla anställda i en delegation arbetar under ledning av delegationschefen, eftersom detta är det enda sättet att i enlighet med Lissabonfördraget garantera konsekvens i EU:s yttre åtgärder i ett givet land.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att fortsätta förorda en minskning av antalet insatsområden, i enlighet med EU:s uppförandekod om komplementaritet och arbetsfördelning samt agendan för förändring. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att fortsätta förorda en minskning av antalet insatsområden, i enlighet med EU:s uppförandekod om komplementaritet och arbetsfördelning samt agendan för förändring.

| 17. | Europaparlamentet anser att relevanta EU-budgetinstrument och Europeiska utvecklingsfonden (EUF) i högre grad bör fokusera på fattigdomsbekämpning och vara mer flexibla när det gäller utformning och funktion, och att man bör främja större ansvarstagande och öppenhet och sträva efter bättre valuta för pengarna när det gäller uppnåendet av tydliga resultat. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att relevanta EU-budgetinstrument och Europeiska utvecklingsfonden (EUF) i högre grad bör fokusera på fattigdomsbekämpning och vara mer flexibla när det gäller utformning och funktion, och att man bör främja större ansvarstagande och öppenhet och sträva efter bättre valuta för pengarna när det gäller uppnåendet av tydliga resultat.

| 18. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen vidtar alla nödvändiga åtgärder för att åtgärda bristerna i systemen för övervakning och kontroll, särskilt på delegationsnivå, såsom har angetts av revisionsrätten, och uppmanar kommissionen att informera parlamentets behöriga utskott senast vid utgången av 2012 om vilka åtgärder den har vidtagit. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen vidtar alla nödvändiga åtgärder för att åtgärda bristerna i systemen för övervakning och kontroll, särskilt på delegationsnivå, såsom har angetts av revisionsrätten, och uppmanar kommissionen att informera parlamentets behöriga utskott senast vid utgången av 2012 om vilka åtgärder den har vidtagit.

| 19. | Europaparlamentet hänvisar till revisionsrättens kritik mot arbetsförbindelsen mellan kommissionens huvudkontor och dess delegationer vid förvaltningen av externt bistånd (3). Parlamentet efterlyser en översyn och en förenkling av dessa processer i syfte att minska den interna byråkratin samt rapportering till parlamentet om de åtgärder som vidtagits. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet hänvisar till revisionsrättens kritik mot arbetsförbindelsen mellan kommissionens huvudkontor och dess delegationer vid förvaltningen av externt bistånd (3). Parlamentet efterlyser en översyn och en förenkling av dessa processer i syfte att minska den interna byråkratin samt rapportering till parlamentet om de åtgärder som vidtagits.

| 20. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att kräva att delegationerna systematiskt genomför tekniska och ekonomiska övervakningsbesök relaterade till projekten och mer inriktar det interna rapporteringssystemet på de resultat som uppnåtts genom biståndsinsatserna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att kräva att delegationerna systematiskt genomför tekniska och ekonomiska övervakningsbesök relaterade till projekten och mer inriktar det interna rapporteringssystemet på de resultat som uppnåtts genom biståndsinsatserna.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i aktiv samverkan med delegationerna analysera och identifiera möjligheter att stödja biståndsprogram i partnerländerna genom medverkan från såväl Europeiska investeringsbanken som europeiska nationella och internationella institutioner som finansierar utveckling. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i aktiv samverkan med delegationerna analysera och identifiera möjligheter att stödja biståndsprogram i partnerländerna genom medverkan från såväl Europeiska investeringsbanken som europeiska nationella och internationella institutioner som finansierar utveckling.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att visa på vilket sätt ytterligare delegering av finansiella och personalrelaterade ansvarsområden från kommissionens huvudkontor till delegationerna skulle tillföra ett mervärde på så sätt att det förbättrar dialogen samt samordningen och programplaneringen av EU:s bistånd på fältet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att visa på vilket sätt ytterligare delegering av finansiella och personalrelaterade ansvarsområden från kommissionens huvudkontor till delegationerna skulle tillföra ett mervärde på så sätt att det förbättrar dialogen samt samordningen och programplaneringen av EU:s bistånd på fältet.

| 23. | Europaparlamentet framhåller att varken kommissionen eller medlemsstaterna bör utnyttja den pågående ekonomiska och finansiella krisen för att rättfärdiga synsättet ”göra mer med mindre”, vilket omfattar bevarande eller minskning av personalresurser vid bilaterala biståndsorgan. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet framhåller att varken kommissionen eller medlemsstaterna bör utnyttja den pågående ekonomiska och finansiella krisen för att rättfärdiga synsättet ”göra mer med mindre”, vilket omfattar bevarande eller minskning av personalresurser vid bilaterala biståndsorgan.

| 24. | Europaparlamentet framhäver vikten av professionalisering av den personal som ägnar sig åt utvecklingssamarbete, såväl inom kommissionen som i EU:s delegationer och de bilaterala hjälporganisationerna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet framhäver vikten av professionalisering av den personal som ägnar sig åt utvecklingssamarbete, såväl inom kommissionen som i EU:s delegationer och de bilaterala hjälporganisationerna.

| 25. | För att säkerställa ett smidigt genomförande av EU:s budget anser Europaparlamentet att delegationscheferna bör kunna delegera hanteringen av delegationens administrativa utgifter till sina ställföreträdare, samt att budgetförordningen vid behov ska revideras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

25.

För att säkerställa ett smidigt genomförande av EU:s budget anser Europaparlamentet att delegationscheferna bör kunna delegera hanteringen av delegationens administrativa utgifter till sina ställföreträdare, samt att budgetförordningen vid behov ska revideras i enlighet med detta.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra större ansträngningar för att förbättra förbindelserna mellan EU-delegationer, bilaterala organ, partnerregeringar och andra utvecklingsgrupper som tankesmedjor, universitet, stiftelser, icke-statliga organisationer samt lokala och regionala myndigheter, eftersom närmare band kommer att maximera de komparativa fördelarna för delegeringsprocessen och för de olika aktörerna på nationell nivå, och samtidigt undviks onödigt dubbelarbete. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra större ansträngningar för att förbättra förbindelserna mellan EU-delegationer, bilaterala organ, partnerregeringar och andra utvecklingsgrupper som tankesmedjor, universitet, stiftelser, icke-statliga organisationer samt lokala och regionala myndigheter, eftersom närmare band kommer att maximera de komparativa fördelarna för delegeringsprocessen och för de olika aktörerna på nationell nivå, och samtidigt undviks onödigt dubbelarbete.

| 27. | Europaparlamentet begär att dess kontroll- och granskningsbefogenhet ska säkras i processen mot lokal bestämmanderätt över förvaltningen av EU:s externa bistånd, från de centrala tjänsterna till delegationerna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet begär att dess kontroll- och granskningsbefogenhet ska säkras i processen mot lokal bestämmanderätt över förvaltningen av EU:s externa bistånd, från de centrala tjänsterna till delegationerna.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens synpunkt att Europeiska utrikestjänstens roll när det gäller konsulärt skydd bör utforskas mer. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens synpunkt att Europeiska utrikestjänstens roll när det gäller konsulärt skydd bör utforskas mer.

| 29. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten.

---

(1)  Dok. 10749/2005.

(2)  Dok. 12255/2011.

(3)  Se revisionsrättens särskilda rapport nr 1/2011, bild 1.

---

| 7.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 258/91 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 258/91

---

Fredagen den 20 april 2012Kvinnor och klimatförändringarna

P7_TA(2012)0145

Europaparlamentets resolution av den 20 april 2012 om kvinnor och klimatförändringarna (2011/2197(INI))

2013/C 258 E/14

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen och artikel 157 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen och artikel 157 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 mars 2011 om en färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 mars 2011 om en färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 (COM(2011)0112),

| — | med beaktande av den fjärde internationella kvinnokonferensen som hölls i Peking i september 1995, den deklaration och handlingsplattform som antogs i Peking och de påföljande slutdokument som blev resultatet och som antogs vid FN:s särskilda sessioner Peking +5, +10 och +15 om ytterligare åtgärder och initiativ för att genomföra Pekingdeklarationen och handlingsplattformen som antogs den 9 juni 2000, 11 mars 2005 och 2 mars 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den fjärde internationella kvinnokonferensen som hölls i Peking i september 1995, den deklaration och handlingsplattform som antogs i Peking och de påföljande slutdokument som blev resultatet och som antogs vid FN:s särskilda sessioner Peking +5, +10 och +15 om ytterligare åtgärder och initiativ för att genomföra Pekingdeklarationen och handlingsplattformen som antogs den 9 juni 2000, 11 mars 2005 och 2 mars 2010,

| — | med beaktande av artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av UNFCCC:s beslut 36/CP.7 om att öka kvinnors deltagande som avtalspart i organ som inrättats i enlighet med Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar och Kyotoprotokollet av den 9 november 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av UNFCCC:s beslut 36/CP.7 om att öka kvinnors deltagande som avtalspart i organ som inrättats i enlighet med Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar och Kyotoprotokollet av den 9 november 2001,

| — | med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 18 september 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 18 september 2000,

| — | med beaktande av FN:s konvention av den 18 december 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention av den 18 december 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 november 2011 om integrering av ett jämställdhetsperspektiv i Europaparlaments arbete (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 november 2011 om integrering av ett jämställdhetsperspektiv i Europaparlaments arbete (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 november 2011 om klimatkonferensen i Durban (COP 17) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 november 2011 om klimatkonferensen i Durban (COP 17) (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 september 2011 om att utarbeta en gemensam ståndpunkt inom EU inför Förenta nationernas konferens om hållbar utveckling (Rio+20) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 september 2011 om att utarbeta en gemensam ståndpunkt inom EU inför Förenta nationernas konferens om hållbar utveckling (Rio+20) (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 februari 2009”2050 – Framtiden börjar i dag: rekommendationer för EU:s framtida integrerade politik i klimatfrågan” (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 februari 2009”2050 – Framtiden börjar i dag: rekommendationer för EU:s framtida integrerade politik i klimatfrågan” (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2008 om jämställdhet och kvinnors egenmakt i utvecklingssamarbetet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2008 om jämställdhet och kvinnors egenmakt i utvecklingssamarbetet (5),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0049/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0049/2012), och av följande skäl:

| A. | Klimatförändringarna är inte könsneutrala och får olika konsekvenser för könen. |
| --- | --- |

A.

Klimatförändringarna är inte könsneutrala och får olika konsekvenser för könen.

| B. | Konsumtions- och livsstilsmönster har en väsentlig inverkan på klimatförändringarna. |
| --- | --- |

B.

Konsumtions- och livsstilsmönster har en väsentlig inverkan på klimatförändringarna.

| C. | Kvinnor utgör runt hälften av jordens befolkning men har ett relativt sett större ansvar för vardagliga konsumtionsval, barn och hushållssysslor. Kvinnor och män har olika konsumtionsmönster. Kvinnor konsumerar mer hållbart än män och visar en större beredvillighet att agera för att bevara miljön genom att göra hållbara konsumtionsval, |
| --- | --- |

C.

Kvinnor utgör runt hälften av jordens befolkning men har ett relativt sett större ansvar för vardagliga konsumtionsval, barn och hushållssysslor. Kvinnor och män har olika konsumtionsmönster. Kvinnor konsumerar mer hållbart än män och visar en större beredvillighet att agera för att bevara miljön genom att göra hållbara konsumtionsval,

| D. | På grund av könsrollerna påverkar inte kvinnor miljön på samma sätt som män, och deras tillgång till resurser och möjligheter att hantera situationen och anpassa sig inskränks på grund av diskriminering i form av inkomster, tillgång till resurser, politisk makt, utbildning och hushållsansvar. |
| --- | --- |

D.

På grund av könsrollerna påverkar inte kvinnor miljön på samma sätt som män, och deras tillgång till resurser och möjligheter att hantera situationen och anpassa sig inskränks på grund av diskriminering i form av inkomster, tillgång till resurser, politisk makt, utbildning och hushållsansvar.

| E. | Klimatförändringarna kommer att öka ojämlikheterna och det finns en risk att också klimatstrategierna kommer att ha en negativ inverkan på könsbalansen och kvinnors rättigheter om det inte tas hänsyn till könsdiskrimineringen från första början. |
| --- | --- |

E.

Klimatförändringarna kommer att öka ojämlikheterna och det finns en risk att också klimatstrategierna kommer att ha en negativ inverkan på könsbalansen och kvinnors rättigheter om det inte tas hänsyn till könsdiskrimineringen från första början.

| F. | Utan faktisk jämställdhet kommer det inte att finnas någon klimaträttvisa, och det finns inget motsägelsefullt i att undanröja ojämlikheter och samtidigt bekämpa klimatförändringarna. |
| --- | --- |

F.

Utan faktisk jämställdhet kommer det inte att finnas någon klimaträttvisa, och det finns inget motsägelsefullt i att undanröja ojämlikheter och samtidigt bekämpa klimatförändringarna.

| G. | Demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och lika möjligheter för kvinnor och män bidrar till hållbar utveckling och miljöskydd. |
| --- | --- |

G.

Demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och lika möjligheter för kvinnor och män bidrar till hållbar utveckling och miljöskydd.

| H. | Andra orsaker till diskriminering och utsatthet än kön (såsom fattigdom, geografiskt läge, traditionell och institutionell diskriminering, ras osv.) bidrar alla till att hindra tillgången till resurser och möjligheter att klara av dramatiska förändringar såsom klimatförändringarna. |
| --- | --- |

H.

Andra orsaker till diskriminering och utsatthet än kön (såsom fattigdom, geografiskt läge, traditionell och institutionell diskriminering, ras osv.) bidrar alla till att hindra tillgången till resurser och möjligheter att klara av dramatiska förändringar såsom klimatförändringarna.

| I. | I vissa områden arbetar nästan 70 procent av alla anställda kvinnor i jordbruket (6) och producerar upp till 90 procent av vissa grödor (7) och ändå är de i stort sett orepresenterade i budgetöverläggningarna och i samband med klimatförändringsrelaterade åtgärder. |
| --- | --- |

I.

I vissa områden arbetar nästan 70 procent av alla anställda kvinnor i jordbruket (6) och producerar upp till 90 procent av vissa grödor (7) och ändå är de i stort sett orepresenterade i budgetöverläggningarna och i samband med klimatförändringsrelaterade åtgärder.

| J. | 70 procent av de fattiga som lever på mindre än en dollar om dagen är kvinnor och kvinnor äger mindre än en procent av världens rikedomar. I jämförelse med män återinvesterar kvinnor i utvecklingsländer avsevärt mer av sin inkomst i sina familjer. |
| --- | --- |

J.

70 procent av de fattiga som lever på mindre än en dollar om dagen är kvinnor och kvinnor äger mindre än en procent av världens rikedomar. I jämförelse med män återinvesterar kvinnor i utvecklingsländer avsevärt mer av sin inkomst i sina familjer.

| K. | Familjeplanering kan avsevärt förbättra mödrars hälsa och kontroll över familjens storlek och i slutändan öka kvinnors oberoende och minska arbetsbelastningen för kvinnor som fortfarande ses som primärt ansvariga för barnen, och därigenom öka kvinnors och deras familjers motståndskraft mot klimatförändringarnas effekter, vilket anges i 20-årsplanen från Internationella konferensen om befolkningsfrågor och utveckling. |
| --- | --- |

K.

Familjeplanering kan avsevärt förbättra mödrars hälsa och kontroll över familjens storlek och i slutändan öka kvinnors oberoende och minska arbetsbelastningen för kvinnor som fortfarande ses som primärt ansvariga för barnen, och därigenom öka kvinnors och deras familjers motståndskraft mot klimatförändringarnas effekter, vilket anges i 20-årsplanen från Internationella konferensen om befolkningsfrågor och utveckling.

| L. | Miljöproblem som orsakats och förvärrats av klimatförändringarna tvingar för närvarande fram en växande migration och det finns ett allt påtagligare samband mellan asylsökande och områden med miljöförstöring. Parlamentet efterlyser bättre skydd och omplacering av ”klimatflyktingar” och kvinnor som är de mest utsatta bör uppmärksammas särskilt. |
| --- | --- |

L.

Miljöproblem som orsakats och förvärrats av klimatförändringarna tvingar för närvarande fram en växande migration och det finns ett allt påtagligare samband mellan asylsökande och områden med miljöförstöring. Parlamentet efterlyser bättre skydd och omplacering av ”klimatflyktingar” och kvinnor som är de mest utsatta bör uppmärksammas särskilt.

| M. | Mellan 75 och 80 procent av världens 27 miljoner flyktingar är kvinnor och barn (8). Migration till följd av klimatförändringar kommer att drabba män och kvinnor olika och kvinnor ofta allvarligare. Särskilda bestämmelser om hälsa, säkerhet och oberoende krävs för att minska kvinnors utsatthet vid påtvingad eller frivillig migration. |
| --- | --- |

M.

Mellan 75 och 80 procent av världens 27 miljoner flyktingar är kvinnor och barn (8). Migration till följd av klimatförändringar kommer att drabba män och kvinnor olika och kvinnor ofta allvarligare. Särskilda bestämmelser om hälsa, säkerhet och oberoende krävs för att minska kvinnors utsatthet vid påtvingad eller frivillig migration.

| N. | Andelen kvinnor som deltar i den politiska beslutsprocessen och särskilt i klimatförhandlingar är fortfarande otillfredsställande och få eller inga framsteg har gjorts. Endast 12–15 procent av delegationscheferna och ca 30 procent av delegaterna är kvinnor. |
| --- | --- |

N.

Andelen kvinnor som deltar i den politiska beslutsprocessen och särskilt i klimatförhandlingar är fortfarande otillfredsställande och få eller inga framsteg har gjorts. Endast 12–15 procent av delegationscheferna och ca 30 procent av delegaterna är kvinnor.

| O. | Två tredjedelar av världens analfabeter är kvinnor (9) och tillgång till information och utbildning via lämpliga kommunikationskanaler är därför avgörande för deras oberoende och inkludering, särskilt i nödsituationer såsom naturkatastrofer. |
| --- | --- |

O.

Två tredjedelar av världens analfabeter är kvinnor (9) och tillgång till information och utbildning via lämpliga kommunikationskanaler är därför avgörande för deras oberoende och inkludering, särskilt i nödsituationer såsom naturkatastrofer.

| P. | Naturkatastrofer får stora följder för utbildning, hälsa, strukturell fattigdom och befolkningsförflyttning på medellång och lång sikt. Barn är särskilt utsatta för naturkatastrofernas följder. Det finns ett klart samband mellan naturkatastrofer och minskning av antalet barn som går i skola, och katastrofer förvärrar betydligt könsskillnaderna i skolan. |
| --- | --- |

P.

Naturkatastrofer får stora följder för utbildning, hälsa, strukturell fattigdom och befolkningsförflyttning på medellång och lång sikt. Barn är särskilt utsatta för naturkatastrofernas följder. Det finns ett klart samband mellan naturkatastrofer och minskning av antalet barn som går i skola, och katastrofer förvärrar betydligt könsskillnaderna i skolan.

| Q. | Torka och vattenbrist på grund av klimatförändringarna tvingar kvinnor att arbeta mera för att skaffa vatten, mat och energi. Ungdomar låter ofta bli att gå till skolan för att hjälpa sina mödrar med dessa sysslor. |
| --- | --- |

Q.

Torka och vattenbrist på grund av klimatförändringarna tvingar kvinnor att arbeta mera för att skaffa vatten, mat och energi. Ungdomar låter ofta bli att gå till skolan för att hjälpa sina mödrar med dessa sysslor.

| R. | Kvinnor är också kraftfulla aktörer för förändring och är globalt sett mer aktiva i civilsamhället, och om de deltar fullt ut i alla aspekter av kampen mot klimatförändringar kommer det att garantera rättvisare, mer heltäckande och effektivare strategier för att motverka klimatförändringar, både när det gäller anpassnings- och begränsningsaspekter. |
| --- | --- |

R.

Kvinnor är också kraftfulla aktörer för förändring och är globalt sett mer aktiva i civilsamhället, och om de deltar fullt ut i alla aspekter av kampen mot klimatförändringar kommer det att garantera rättvisare, mer heltäckande och effektivare strategier för att motverka klimatförändringar, både när det gäller anpassnings- och begränsningsaspekter.

| S. | På grund av kvinnors ansvar för förvaltandet av knappa naturresurser inhämtar de viktiga kunskaper om behovet av en mer hållbar miljö, vilket ger dem en möjlighet att påverka. Detta borde inte förbises vid utvecklingen av strategier för anpassning och begränsning av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

S.

På grund av kvinnors ansvar för förvaltandet av knappa naturresurser inhämtar de viktiga kunskaper om behovet av en mer hållbar miljö, vilket ger dem en möjlighet att påverka. Detta borde inte förbises vid utvecklingen av strategier för anpassning och begränsning av klimatförändringarna.

| T. | Mekanismer eller finansieringsinsatser för att förhindra, anpassa och begränsa katastrofer kommer att fortsatt vara otillräckliga om de inte inbegriper kvinnor så att de fullt ut medverkar vid utformningen, beslutsfattandet och genomförandet. Bra lösningar från till exempel Tunisien, Nicaragua, El Salvador och Honduras har visat att kvinnors kunskap och deltagande räddar liv genom katastrofhantering, ökar den biologiska mångfalden och förbättrar vattenvården, ökar livsmedelstryggheten, förhindrar ökenspridning, skyddar skogar och främjar folkhälsan. |
| --- | --- |

T.

Mekanismer eller finansieringsinsatser för att förhindra, anpassa och begränsa katastrofer kommer att fortsatt vara otillräckliga om de inte inbegriper kvinnor så att de fullt ut medverkar vid utformningen, beslutsfattandet och genomförandet. Bra lösningar från till exempel Tunisien, Nicaragua, El Salvador och Honduras har visat att kvinnors kunskap och deltagande räddar liv genom katastrofhantering, ökar den biologiska mångfalden och förbättrar vattenvården, ökar livsmedelstryggheten, förhindrar ökenspridning, skyddar skogar och främjar folkhälsan.

Allmänna bestämmelser

| 1. | Europaparlamentet inser att klimatförändringarna, utöver andra katastrofala följder, ökar könsdiskrimineringen och betonar att det bör höra till EU:s främsta prioriteringar i både inrikes- och utrikespolitiken att avvärja farliga klimatförändringar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet inser att klimatförändringarna, utöver andra katastrofala följder, ökar könsdiskrimineringen och betonar att det bör höra till EU:s främsta prioriteringar i både inrikes- och utrikespolitiken att avvärja farliga klimatförändringar.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att integrera genusaspekter i varje skede i klimatpolitiken, från utformning till finansiering, genomförande och utvärdering, för att klimatåtgärder inte ska öka ojämlikheterna mellan könen utan leda till positiva effekter för kvinnors situation. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att integrera genusaspekter i varje skede i klimatpolitiken, från utformning till finansiering, genomförande och utvärdering, för att klimatåtgärder inte ska öka ojämlikheterna mellan könen utan leda till positiva effekter för kvinnors situation.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på alla nivåer av beslutsprocessen införa jämställdhet och rättvisa mellan könen som mål i strategier, handlingsplaner och andra åtgärder med koppling till hållbar utveckling, katastrofförebyggande och klimatförändringar genom att genomföra systematiska jämställdhetsanalyser, införa jämställdhetsrelaterade indikatorer och riktmärken och utveckla konkreta verktyg. Parlamentet betonar att man i alla stadier av förhandlingsprocessen om klimatförändringar – från forskning och analys till utformning och genomförande samt utarbetande av begränsnings- och anpassningsåtgärder – måste ta hänsyn till principen om jämställdhet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på alla nivåer av beslutsprocessen införa jämställdhet och rättvisa mellan könen som mål i strategier, handlingsplaner och andra åtgärder med koppling till hållbar utveckling, katastrofförebyggande och klimatförändringar genom att genomföra systematiska jämställdhetsanalyser, införa jämställdhetsrelaterade indikatorer och riktmärken och utveckla konkreta verktyg. Parlamentet betonar att man i alla stadier av förhandlingsprocessen om klimatförändringar – från forskning och analys till utformning och genomförande samt utarbetande av begränsnings- och anpassningsåtgärder – måste ta hänsyn till principen om jämställdhet.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att FN:s forskningspanel i klimatfrågor i sin fjärde utvärderingsrapport från 2007 bekräftade att konsekvenserna av klimatförändringarna varierar alltefter kön, ålder och klass, där de fattiga löper störst risk att drabbas värst. Jämställdhet är en förutsättning för den mänskliga utvecklingen och ett grundläggande mål i kampen mot fattigdom. Parlamentet kräver att man antar ett jämställdhetsperspektiv vid utarbetandet av all politik som rör utvecklingsfrågor, mänskliga rättigheter och klimatförändringar. Parlamentet efterlyser åtgärder för att säkerställa att FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) är i överensstämmelse med ramverket för mänskliga rättigheter liksom med nationella och internationella överenskommelser om jämställdhet och jämlikhet, bland annat konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (Cedaw). |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om att FN:s forskningspanel i klimatfrågor i sin fjärde utvärderingsrapport från 2007 bekräftade att konsekvenserna av klimatförändringarna varierar alltefter kön, ålder och klass, där de fattiga löper störst risk att drabbas värst. Jämställdhet är en förutsättning för den mänskliga utvecklingen och ett grundläggande mål i kampen mot fattigdom. Parlamentet kräver att man antar ett jämställdhetsperspektiv vid utarbetandet av all politik som rör utvecklingsfrågor, mänskliga rättigheter och klimatförändringar. Parlamentet efterlyser åtgärder för att säkerställa att FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) är i överensstämmelse med ramverket för mänskliga rättigheter liksom med nationella och internationella överenskommelser om jämställdhet och jämlikhet, bland annat konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (Cedaw).

| 5. | Europaparlamentet betonar att klimatförändringarna och deras negativa konsekvenser också bör ses som en utvecklingsfråga med konsekvenser för jämställdheten och med relevans för alla sektorer (sociala, kulturella, ekonomiska och politiska), från lokal till global nivå, och att det krävs samlade insatser från alla parter för att säkra att de åtgärder som vidtas för att motverka klimatförändringarna och minska katastrofrisken tar hänsyn till jämställdhetsperspektivet, visar lyhördhet gentemot ursprungsbefolkningar och respekterar de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att klimatförändringarna och deras negativa konsekvenser också bör ses som en utvecklingsfråga med konsekvenser för jämställdheten och med relevans för alla sektorer (sociala, kulturella, ekonomiska och politiska), från lokal till global nivå, och att det krävs samlade insatser från alla parter för att säkra att de åtgärder som vidtas för att motverka klimatförändringarna och minska katastrofrisken tar hänsyn till jämställdhetsperspektivet, visar lyhördhet gentemot ursprungsbefolkningar och respekterar de mänskliga rättigheterna.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar den ökade genusmedvetenheten i samband med klimatförändringar i högnivåsamtalen om klimatfrågor och i uttalanden från högnivåaktörer. Det behövs emellertid konkreta åtgärder för att i EU:s klimatdiplomati få in fler kvinnor på alla nivåer i beslutsprocessen och särskilt i klimatförändringsförhandlingar, med åtgärder såsom inkvotering av 40 procent kvinnor eller mer. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar den ökade genusmedvetenheten i samband med klimatförändringar i högnivåsamtalen om klimatfrågor och i uttalanden från högnivåaktörer. Det behövs emellertid konkreta åtgärder för att i EU:s klimatdiplomati få in fler kvinnor på alla nivåer i beslutsprocessen och särskilt i klimatförändringsförhandlingar, med åtgärder såsom inkvotering av 40 procent kvinnor eller mer.

| 7. | Europaparlamentet påminner kommissionen och medlemsstaterna om sin resolution om klimatkonferensen i Durban (COP 17), och uppmanar dem att handla efter sitt åtagande om att sträva efter kvinnlig representation på minst 40 procent i alla relevanta organ som finansierar klimatåtgärder. Parlamentet betonar behovet av att också tillämpa denna princip på tekniköverföring och anpassningsorgan. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner kommissionen och medlemsstaterna om sin resolution om klimatkonferensen i Durban (COP 17), och uppmanar dem att handla efter sitt åtagande om att sträva efter kvinnlig representation på minst 40 procent i alla relevanta organ som finansierar klimatåtgärder. Parlamentet betonar behovet av att också tillämpa denna princip på tekniköverföring och anpassningsorgan.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samla in landsspecifika och könsuppdelade uppgifter när klimatstrategier, klimatprogram och klimatprojekt planeras, genomförs och utvärderas, för att effektivt kunna bedöma och bemöta de olika följder som klimatförändringarna har för varje kön och för att utarbeta en handbok för klimatanpassning, som anger strategier som kan skydda kvinnor och ge dem möjlighet att klara klimatförändringarnas effekter. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samla in landsspecifika och könsuppdelade uppgifter när klimatstrategier, klimatprogram och klimatprojekt planeras, genomförs och utvärderas, för att effektivt kunna bedöma och bemöta de olika följder som klimatförändringarna har för varje kön och för att utarbeta en handbok för klimatanpassning, som anger strategier som kan skydda kvinnor och ge dem möjlighet att klara klimatförändringarnas effekter.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införliva jämställdhetsaspekter i statistiken för alla miljörelaterade politikområden för att förbättra mätningen av kvinnors och mäns allmänna situation vad gäller klimatförändringarna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införliva jämställdhetsaspekter i statistiken för alla miljörelaterade politikområden för att förbättra mätningen av kvinnors och mäns allmänna situation vad gäller klimatförändringarna.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att införandet av frågor som rör främjande av jämställdhet och undanröjande av diskriminering även fortsättningsvis bör bidra till att ge kvinnor en central roll i beslutsprocessen, i utformningen av strategier och i förvaltningen, bevarandet och övervakningen av naturresurser och miljön och i arbetet för att motverka klimatförändringarna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om att införandet av frågor som rör främjande av jämställdhet och undanröjande av diskriminering även fortsättningsvis bör bidra till att ge kvinnor en central roll i beslutsprocessen, i utformningen av strategier och i förvaltningen, bevarandet och övervakningen av naturresurser och miljön och i arbetet för att motverka klimatförändringarna.

| 11. | Europaparlamentet efterlyser en ”klimatvänlig” indikator (som ett alternativ till BNP) för att kontrollera hur tillväxt-, konsumtions- och livsstilsmönster påverkar klimatförändringarna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet efterlyser en ”klimatvänlig” indikator (som ett alternativ till BNP) för att kontrollera hur tillväxt-, konsumtions- och livsstilsmönster påverkar klimatförändringarna.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att göra en bedömning av i vilken utsträckning klimatpolitiken tar hänsyn till kvinnors behov, och kräver att man tillämpar ett jämställdhetsperspektiv vid utarbetandet av en hållbar utvecklingspolitik. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att göra en bedömning av i vilken utsträckning klimatpolitiken tar hänsyn till kvinnors behov, och kräver att man tillämpar ett jämställdhetsperspektiv vid utarbetandet av en hållbar utvecklingspolitik.

Anpassning

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa användarvänliga verktyg för konsekvensanalyser ur ett jämställdhetsperspektiv under projektens livslängd, såsom de verktyg som används vid utvecklingsprojekt. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa användarvänliga verktyg för konsekvensanalyser ur ett jämställdhetsperspektiv under projektens livslängd, såsom de verktyg som används vid utvecklingsprojekt.

| 14. | Europaparlamentet efterlyser lokala lösningar och projekt, däribland inneboende medvetenhet om befintlig sårbarhet och förmåga att hantera situationer, såsom ursprungsbefolkningars, framför allt kvinnors, traditionella erfarenheter och kunskaper. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet efterlyser lokala lösningar och projekt, däribland inneboende medvetenhet om befintlig sårbarhet och förmåga att hantera situationer, såsom ursprungsbefolkningars, framför allt kvinnors, traditionella erfarenheter och kunskaper.

| 15. | Europaparlamentet påpekar att kvinnor globalt sett är mycket aktiva i civilsamhället, och uppmanar därför kommissionen att främja och stödja nätverkande bland kvinnoorganisationer och civilsamhällets aktörer. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påpekar att kvinnor globalt sett är mycket aktiva i civilsamhället, och uppmanar därför kommissionen att främja och stödja nätverkande bland kvinnoorganisationer och civilsamhällets aktörer.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforma program där modern teknik- och kunskapsöverföring kan hjälpa mindre utvecklade samhällen och regioner att anpassa sig till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforma program där modern teknik- och kunskapsöverföring kan hjälpa mindre utvecklade samhällen och regioner att anpassa sig till klimatförändringarna.

| 17. | Europaparlamentet påpekar att kvinnor spelar en avgörande roll i utvinningen och hanteringen av vatten i utvecklingsländerna, eftersom det ofta är kvinnor som hämtar, använder och distribuerar vatten, inte bara i hemmet utan även inom jordbruket. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge utvecklingsstöd till lättillgängliga program för att borra brunnar, som använder förnybara energikällor och enkla vattenbehandlingssystem som är lätta att underhålla. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påpekar att kvinnor spelar en avgörande roll i utvinningen och hanteringen av vatten i utvecklingsländerna, eftersom det ofta är kvinnor som hämtar, använder och distribuerar vatten, inte bara i hemmet utan även inom jordbruket. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge utvecklingsstöd till lättillgängliga program för att borra brunnar, som använder förnybara energikällor och enkla vattenbehandlingssystem som är lätta att underhålla.

| 18. | Europaparlamentet efterlyser integrering av en genusmedveten kapacitetsuppbyggnad och utbildning om anpassningslösningar, som måste vara förenliga med kvinnors särskilda behov och ta hänsyn till specifika hinder, men också till kvinnors kunskaper och erfarenheter. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet efterlyser integrering av en genusmedveten kapacitetsuppbyggnad och utbildning om anpassningslösningar, som måste vara förenliga med kvinnors särskilda behov och ta hänsyn till specifika hinder, men också till kvinnors kunskaper och erfarenheter.

| 19. | Europaparlamentet framhåller vikten av att förlita sig på kvinnors kunskaper och uppmuntra lokala lösningar som har mycket påtaglig inverkan på människors vardag, såsom projektet ”Girls in Risk Reduction Leadership” i Sydafrika, eller flera projekt som hjälper kvinnor att installera dricksvattenanordningar och toaletter i den indiska slummen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet framhåller vikten av att förlita sig på kvinnors kunskaper och uppmuntra lokala lösningar som har mycket påtaglig inverkan på människors vardag, såsom projektet ”Girls in Risk Reduction Leadership” i Sydafrika, eller flera projekt som hjälper kvinnor att installera dricksvattenanordningar och toaletter i den indiska slummen.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att integrera genusaspekten i strategier vars syfte är att förebygga och hantera risker som hör samman med naturkatastrofer, och främja kvinnors egenmakt och medvetande genom kapacitetsuppbyggnad före, under och efter klimatrelaterade katastrofer, liksom ett aktivt deltagande av kvinnor vid förutsägelse, tidig varning och förebyggande av katastrofer, som en del av sina insatser för att öka sina respektive länders motståndskraft. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att integrera genusaspekten i strategier vars syfte är att förebygga och hantera risker som hör samman med naturkatastrofer, och främja kvinnors egenmakt och medvetande genom kapacitetsuppbyggnad före, under och efter klimatrelaterade katastrofer, liksom ett aktivt deltagande av kvinnor vid förutsägelse, tidig varning och förebyggande av katastrofer, som en del av sina insatser för att öka sina respektive länders motståndskraft.

| 21. | Europaparlamentet noterar att kvinnors familjeansvar i många samhällen runtom i världen gör dem mer sårbara för miljöförändringar, något som förstärks av klimatförändringarnas effekter. De påverkas i sina många olika roller som matproducenter och matförsörjare, vårdgivare och ekonomiska aktörer. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet noterar att kvinnors familjeansvar i många samhällen runtom i världen gör dem mer sårbara för miljöförändringar, något som förstärks av klimatförändringarnas effekter. De påverkas i sina många olika roller som matproducenter och matförsörjare, vårdgivare och ekonomiska aktörer.

| 22. | Europaparlamentet efterlyser ökad insyn och ökad användning av befintliga mekanismer och planeringsprocesser, såsom nationella åtgärdsprogram för anpassning och framtida nationella anpassningsplaner och vill att dessa principer ska främjas i framtida klimatrelaterade fördrag, mekanismer och bilaterala samarbetsinsatser. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet efterlyser ökad insyn och ökad användning av befintliga mekanismer och planeringsprocesser, såsom nationella åtgärdsprogram för anpassning och framtida nationella anpassningsplaner och vill att dessa principer ska främjas i framtida klimatrelaterade fördrag, mekanismer och bilaterala samarbetsinsatser.

| 23. | Europaparlamentet betonar att det finns starka bevis på att de hälsomässiga konsekvenserna av klimatrelaterade förhållanden, såsom undernäring och förekomsten av infektionssjukdomar, t.ex. malaria, varierar mellan könen. Parlamentet noterar med oro den höga dödligheten bland kvinnor i katastrofsituationer. Parlamentet anser att mer könsspecifik forskning om klimatförändringarnas inverkan på kvinnors hälsa skulle möjliggöra mer riktade insatser. Parlamentet uppmanar samtliga regeringar att satsa mer på bättre förebyggande arbete, behandling och åtkomst till läkemedel, framför allt för kvinnor eftersom de är en utsatt grupp, särskilt i deras egenskap av vårdgivare, och att förbinda sig till en rad åtgärder för att bemöta de hälsorisker som hänger samman med klimatförändringarna, samt att ta fram ett ramverk för bedömningar av könsbaserade hälsorisker liksom åtgärder för anpassning till och begränsning av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att det finns starka bevis på att de hälsomässiga konsekvenserna av klimatrelaterade förhållanden, såsom undernäring och förekomsten av infektionssjukdomar, t.ex. malaria, varierar mellan könen. Parlamentet noterar med oro den höga dödligheten bland kvinnor i katastrofsituationer. Parlamentet anser att mer könsspecifik forskning om klimatförändringarnas inverkan på kvinnors hälsa skulle möjliggöra mer riktade insatser. Parlamentet uppmanar samtliga regeringar att satsa mer på bättre förebyggande arbete, behandling och åtkomst till läkemedel, framför allt för kvinnor eftersom de är en utsatt grupp, särskilt i deras egenskap av vårdgivare, och att förbinda sig till en rad åtgärder för att bemöta de hälsorisker som hänger samman med klimatförändringarna, samt att ta fram ett ramverk för bedömningar av könsbaserade hälsorisker liksom åtgärder för anpassning till och begränsning av klimatförändringarna.

| 24. | Europaparlamentet betonar att 70 procent av världens fattigaste är kvinnor, vilka utför två tredjedelar av allt arbete men äger mindre än en procent av all egendom. De nekas lika tillgång till och kontroll över resurser, teknik, tjänster, markrätter, kredit- och försäkringssystem samt beslutsmakten, och är därför oproportionerligt sårbara för och påverkade av klimatförändringarna och har färre möjligheter att anpassa sig. Parlamentet betonar att 85 procent av alla som dör till följd av klimatbetingade naturkatastrofer är kvinnor, att 75 procent av miljöflyktingarna är kvinnor och att kvinnor också löper större risk att bli osynliga offer i krig om resurser och för våld till följd av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att 70 procent av världens fattigaste är kvinnor, vilka utför två tredjedelar av allt arbete men äger mindre än en procent av all egendom. De nekas lika tillgång till och kontroll över resurser, teknik, tjänster, markrätter, kredit- och försäkringssystem samt beslutsmakten, och är därför oproportionerligt sårbara för och påverkade av klimatförändringarna och har färre möjligheter att anpassa sig. Parlamentet betonar att 85 procent av alla som dör till följd av klimatbetingade naturkatastrofer är kvinnor, att 75 procent av miljöflyktingarna är kvinnor och att kvinnor också löper större risk att bli osynliga offer i krig om resurser och för våld till följd av klimatförändringarna.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att utveckla en princip om ”klimaträttvisa”. Parlamentet vidhåller att mycket djupa orättvisor kommer att uppstå om vi inte tar itu med klimatförändringarna, vilket skulle få förödande konsekvenser för fattiga länder och befolkningar i allmänhet och för kvinnor i synnerhet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att utveckla en princip om ”klimaträttvisa”. Parlamentet vidhåller att mycket djupa orättvisor kommer att uppstå om vi inte tar itu med klimatförändringarna, vilket skulle få förödande konsekvenser för fattiga länder och befolkningar i allmänhet och för kvinnor i synnerhet.

Begränsning

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och kommande rådsordförandeskap att inleda en undersökning om framför allt genusaspekter i begränsningsstrategierna. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och kommande rådsordförandeskap att inleda en undersökning om framför allt genusaspekter i begränsningsstrategierna.

| 27. | Europaparlamentet betonar att det behövs riktade strategier för att undvika könssegregering och diskriminering i den gröna ekonomin, där nya arbetstillfällen inom teknik och vetenskap redan så gott som uteslutande är mansdominerade. Entreprenörskap är i detta sammanhang viktigt för att öppna upp den gröna ekonomin för både kvinnor och män. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar att det behövs riktade strategier för att undvika könssegregering och diskriminering i den gröna ekonomin, där nya arbetstillfällen inom teknik och vetenskap redan så gott som uteslutande är mansdominerade. Entreprenörskap är i detta sammanhang viktigt för att öppna upp den gröna ekonomin för både kvinnor och män.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra kvinnor att välja tekniska och naturvetenskapliga utbildningar och yrken inom miljö- och energiteknik, eftersom behovet av expertkunskaper inom miljöskyddsområdet kommer att garantera dem trygga anställningar med goda framtidsutsikter och göra att kvinnors behov kommer att uppmärksammas mer i utformningen av klimatpolitiken. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra kvinnor att välja tekniska och naturvetenskapliga utbildningar och yrken inom miljö- och energiteknik, eftersom behovet av expertkunskaper inom miljöskyddsområdet kommer att garantera dem trygga anställningar med goda framtidsutsikter och göra att kvinnors behov kommer att uppmärksammas mer i utformningen av klimatpolitiken.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja en reform av befintliga mekanismer och fonder för att göra dem mer insynsvänliga, inkluderande och uppmärksamma på hur lokalsamhällen, och särskilt kvinnor, bidrar till utsläppsminskningar, och att främja dessa principer i framtida klimatrelaterade fördrag, mekanismer och bilaterala biståndsinsatser, i avsikt att förbättra kvinnornas ekonomiska egenmakt. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja en reform av befintliga mekanismer och fonder för att göra dem mer insynsvänliga, inkluderande och uppmärksamma på hur lokalsamhällen, och särskilt kvinnor, bidrar till utsläppsminskningar, och att främja dessa principer i framtida klimatrelaterade fördrag, mekanismer och bilaterala biståndsinsatser, i avsikt att förbättra kvinnornas ekonomiska egenmakt.

| 30. | Europaparlamentet är medvetet om att befolkningstillväxten påverkar klimatet och uppmärksammar behovet av att på ett tillfredsställande sätt sörja för att behoven av preventivmedel tillgodoses för kvinnor och män i alla samhällen. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet är medvetet om att befolkningstillväxten påverkar klimatet och uppmärksammar behovet av att på ett tillfredsställande sätt sörja för att behoven av preventivmedel tillgodoses för kvinnor och män i alla samhällen.

| 31. | Europaparlamentet påminner om vikten av att undvika farliga klimatförändringar och begränsa ökningen av medeltemperaturen till 2 °C eller, om möjligt, 1,5 °C jämfört med förindustriella nivåer, eftersom detta är absolut nödvändigt för att undvika dramatiska negativa konsekvenser för kvinnor och andra sårbara grupper. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påminner om vikten av att undvika farliga klimatförändringar och begränsa ökningen av medeltemperaturen till 2 °C eller, om möjligt, 1,5 °C jämfört med förindustriella nivåer, eftersom detta är absolut nödvändigt för att undvika dramatiska negativa konsekvenser för kvinnor och andra sårbara grupper.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att introducera en verktygslåda för att uppmuntra medinflytande, vilket gjordes i transport- och energisektorerna i Malmö och i Vollsmose i Danmark (10). |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att introducera en verktygslåda för att uppmuntra medinflytande, vilket gjordes i transport- och energisektorerna i Malmö och i Vollsmose i Danmark (10).

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta fram indikatorer för att bedöma projekts och programs könsspecifika konsekvenser och att främja ett genus- och jämställdhetsperspektiv i klimatrelaterade strategier, oavsett om strategierna genomförs på internationell, nationell, regional eller lokal nivå. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta fram indikatorer för att bedöma projekts och programs könsspecifika konsekvenser och att främja ett genus- och jämställdhetsperspektiv i klimatrelaterade strategier, oavsett om strategierna genomförs på internationell, nationell, regional eller lokal nivå.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta verktyg och riktlinjer för en jämställdhetsanalys av strategier och program för begränsning och tillhörande forskningsprogram och forskningsverksamhet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta verktyg och riktlinjer för en jämställdhetsanalys av strategier och program för begränsning och tillhörande forskningsprogram och forskningsverksamhet.

| 35. | Europaparlamentet betonar att kvinnor spelar en viktig roll när det gäller att genomföra anpassningsåtgärder i vardagen, t.ex. genom energi- och vattenbesparingsåtgärder, återvinning och användning av miljövänliga och ekologiska produkter, eftersom de fortfarande anses ansvara för dessa resurser i hemmet. Parlamentet uppmanar kommissionen att starta kampanjer som riktar in sig på vardagliga konsumtionsval för hushåll och barn, för att öka medvetenheten på gräsrotsnivå. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att kvinnor spelar en viktig roll när det gäller att genomföra anpassningsåtgärder i vardagen, t.ex. genom energi- och vattenbesparingsåtgärder, återvinning och användning av miljövänliga och ekologiska produkter, eftersom de fortfarande anses ansvara för dessa resurser i hemmet. Parlamentet uppmanar kommissionen att starta kampanjer som riktar in sig på vardagliga konsumtionsval för hushåll och barn, för att öka medvetenheten på gräsrotsnivå.

| 36. | Europaparlamentet framhåller därför det betydande bidrag som kvinnor kan göra när det gäller framgångsrika innovationer, tack vare deras pedagogiska förmåga, både när det gäller att driva företag och hushåll. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet framhåller därför det betydande bidrag som kvinnor kan göra när det gäller framgångsrika innovationer, tack vare deras pedagogiska förmåga, både när det gäller att driva företag och hushåll.

| 37. | Europaparlamentet understryker i detta sammanhang vikten av att göra kvinnor mer aktivt delaktiga i innovationer för hållbar utveckling för att möta de allvarliga utmaningar som klimatförändringarna innebär. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet understryker i detta sammanhang vikten av att göra kvinnor mer aktivt delaktiga i innovationer för hållbar utveckling för att möta de allvarliga utmaningar som klimatförändringarna innebär.

| 38. | Europaparlamentet påpekar att klimatförändringarna ofrånkomligen leder till utflyttning från de regioner som drabbas av olyckor såsom torka eller översvämning, och att EU måste tänka på behovet av att skydda kvinnor i läger för internflyktingar och andra flyktingar. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet påpekar att klimatförändringarna ofrånkomligen leder till utflyttning från de regioner som drabbas av olyckor såsom torka eller översvämning, och att EU måste tänka på behovet av att skydda kvinnor i läger för internflyktingar och andra flyktingar.

| 39. | Europaparlamentet noterar att klimatrelaterad migration och förflyttning kommer att öka i framtiden och att 80 procent av världens flyktingar enligt FN:s flyktingkommissariat är kvinnor och barn. Parlamentet framhåller återigen vikten av att anta strategier som tar hänsyn till könsrelaterade aspekter för att bemöta de miljökriser och humanitära kriser som orsakas av klimatförändringarna. Det finns därför ett akut behov av forskning i hur miljömigration kan hanteras på ett genusmedvetet sätt. Detta förutsätter att könsroller erkänns och bemöts samt ansvar i fråga om naturresurser. Det skulle även kunna omfatta säkerställande av att knappa resurser är tillgängliga för lokalsamhällen som behöver dem och att flyktingar förses med vatten. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet noterar att klimatrelaterad migration och förflyttning kommer att öka i framtiden och att 80 procent av världens flyktingar enligt FN:s flyktingkommissariat är kvinnor och barn. Parlamentet framhåller återigen vikten av att anta strategier som tar hänsyn till könsrelaterade aspekter för att bemöta de miljökriser och humanitära kriser som orsakas av klimatförändringarna. Det finns därför ett akut behov av forskning i hur miljömigration kan hanteras på ett genusmedvetet sätt. Detta förutsätter att könsroller erkänns och bemöts samt ansvar i fråga om naturresurser. Det skulle även kunna omfatta säkerställande av att knappa resurser är tillgängliga för lokalsamhällen som behöver dem och att flyktingar förses med vatten.

Finansiering

| 40. | Europaparlamentet uppmanar EU-delegationerna att respektera principen i den ovan nämnda resolutionen om klimatkonferensen i Durban (COP 17), för att jämställdhet ska garanteras inom alla organ där beslut om klimatfinansiering fattas, däribland ledningen för den gröna klimatfonden och eventuella beslutsgrupper för enskilda finansieringsuppdrag. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar EU-delegationerna att respektera principen i den ovan nämnda resolutionen om klimatkonferensen i Durban (COP 17), för att jämställdhet ska garanteras inom alla organ där beslut om klimatfinansiering fattas, däribland ledningen för den gröna klimatfonden och eventuella beslutsgrupper för enskilda finansieringsuppdrag.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta fram program och strategier för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna på grundval av jämställdhetsanalyser för att förbättra kvinnors och flickors välfärd, och beakta skillnaderna mellan könen i fråga om tillgång till krediter, information, teknik, mark och naturresurser, hållbar energi samt information och tjänster inom reproduktiv hälsa. Sådana program och strategier bör innefatta innovativa finansieringslösningar, såsom mikrokreditsystem, särskilt i nödsituationer som för klimatflyktingar. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta fram program och strategier för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna på grundval av jämställdhetsanalyser för att förbättra kvinnors och flickors välfärd, och beakta skillnaderna mellan könen i fråga om tillgång till krediter, information, teknik, mark och naturresurser, hållbar energi samt information och tjänster inom reproduktiv hälsa. Sådana program och strategier bör innefatta innovativa finansieringslösningar, såsom mikrokreditsystem, särskilt i nödsituationer som för klimatflyktingar.

| 42. | Europaparlamentet betonar att det behövs finansieringsmekanismer som speglar kvinnors prioriteringar och behov, och organisationer som aktivt främjar jämställdhet i utvecklingen av finansieringskriterier och i fördelningen av resurser till klimatförändringsinitiativ, särskilt på lokal nivå och i den gröna klimatfondens verksamhet. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar att det behövs finansieringsmekanismer som speglar kvinnors prioriteringar och behov, och organisationer som aktivt främjar jämställdhet i utvecklingen av finansieringskriterier och i fördelningen av resurser till klimatförändringsinitiativ, särskilt på lokal nivå och i den gröna klimatfondens verksamhet.

| 43. | Europaparlamentet efterlyser integrering av ett jämställdhetsperspektiv i alla klimatfonder och klimatinstrument. Parlamentet betonar att integreringen kräver sakkunskap i genusfrågor och bör utvidgas till sådana finansieringsmekanismers uppdrag, styrning och driftsvillkor, och att driftsvillkoren samt mekanismerna för övervakning och utvärdering bör se till att kvinnor och lokalsamhällen får tillräcklig finansiering. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet efterlyser integrering av ett jämställdhetsperspektiv i alla klimatfonder och klimatinstrument. Parlamentet betonar att integreringen kräver sakkunskap i genusfrågor och bör utvidgas till sådana finansieringsmekanismers uppdrag, styrning och driftsvillkor, och att driftsvillkoren samt mekanismerna för övervakning och utvärdering bör se till att kvinnor och lokalsamhällen får tillräcklig finansiering.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EU-delegationerna att stödja utökad, ny och ytterligare finansiering särskilt för anpassningsåtgärder som direkt gynnar kvinnor, som ofta är oproportionerligt sårbara för klimatförändringarnas effekter. Finansieringen av anpassningen bör endast vara i form av bidrag. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EU-delegationerna att stödja utökad, ny och ytterligare finansiering särskilt för anpassningsåtgärder som direkt gynnar kvinnor, som ofta är oproportionerligt sårbara för klimatförändringarnas effekter. Finansieringen av anpassningen bör endast vara i form av bidrag.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja utvecklingen av förnybara energikällor i utvecklingsländerna genom kunskaps- och tekniköverföring, där kvinnor deltar i en sådan utsträckning att det råder jämn könsfördelning, i syfte att samtidigt främja både lika möjligheter och begränsning av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja utvecklingen av förnybara energikällor i utvecklingsländerna genom kunskaps- och tekniköverföring, där kvinnor deltar i en sådan utsträckning att det råder jämn könsfördelning, i syfte att samtidigt främja både lika möjligheter och begränsning av klimatförändringarna.

| 46. | Europaparlamentet uttrycker oro över den negativa effekt som klimatförändringarna kan ha på möjligheten att nå FN:s millennieutvecklingsmål, särskilt dem som är kopplade till förhållandena och skyddet för kvinnor. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uttrycker oro över den negativa effekt som klimatförändringarna kan ha på möjligheten att nå FN:s millennieutvecklingsmål, särskilt dem som är kopplade till förhållandena och skyddet för kvinnor.

*

* *

| 47. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0515.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2011)0504.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0430.

(4)  EUT C 67E, 18.3.2010, s. 44.

(5)  EUT C 66E, 20.3.2009, s. 57.

(6)  FAO: The State of Food and Agriculture 2010-11 - Women in Agriculture - Closing the gender gap for development, http://www.fao.org/docrep/013/i2050e/i2050e.pdf

(7)  World Economic Forum, ’Women’s Empowerment: Measuring the Global Gender Gap’, 2005, https://members.weforum.org/pdf/Global_Competitiveness_Reports/Reports/gender_gap.pdf

(8)  FN, Ecosoc, Women at a glance, http://www.un.org/ecosocdev/geninfo/women/women96.htm

(9)  UNICEF, Progress for Children, 2005, http://www.unicef.org/progressforchildren/2005n2/PFC05n2en.pdf

(10)  Integrering av ett jämställdhetsperspektiv i kollektivtrafiken i Malmö: http://www.nikk.no/A+gender+equal+and+sustainable+public+transport+system.b7C_wljSYQ.ips; och projektet i Vollsmose att utbilda kvinnor från etniska minoriteter att bli miljöambassadörer: http://www.nikk.no/Women+are+everyday+climate+experts.b7C_wljQ1e.ips

---

| 7.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 258/99 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 258/99

---

Fredagen den 20 april 2012Vår livförsäkring, vårt naturkapital – en strategi för biologisk mångfald i EU fram till 2020

P7_TA(2012)0146

Europaparlamentets resolution av den 20 april 2012 om vår livförsäkring, vårt naturkapital – en strategi för biologisk mångfald i EU fram till 2020 (2011/2307(INI))

2013/C 258 E/15

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om vår livförsäkring, vårt naturkapital – en strategi för biologisk mångfald i EU fram till 2020 (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om vår livförsäkring, vårt naturkapital – en strategi för biologisk mångfald i EU fram till 2020 (COM(2011)0244),

| — | med beaktande av visionen för 2050 och det överordnade målet för 2020 som antogs av EU:s statschefer och regeringar i mars 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av visionen för 2050 och det överordnade målet för 2020 som antogs av EU:s statschefer och regeringar i mars 2010,

| — | med beaktande av rådets (miljö) slutsatser av den 21 juni och den 19 december 2011 om ”EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2020”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (miljö) slutsatser av den 21 juni och den 19 december 2011 om ”EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2020”,

| — | med särskilt beaktande av resultatet från den tionde konferensen för de parter som har undertecknat FN:s konvention om biologisk mångfald, i synnerhet den strategiska planen för biologisk mångfald för 2011–2020 och Aichi-målen, Nagoyaprotokollet om tillträde till genetiska resurser samt rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning och strategin för att mobilisera resurser för global biologisk mångfald, |
| --- | --- |

—

med särskilt beaktande av resultatet från den tionde konferensen för de parter som har undertecknat FN:s konvention om biologisk mångfald, i synnerhet den strategiska planen för biologisk mångfald för 2011–2020 och Aichi-målen, Nagoyaprotokollet om tillträde till genetiska resurser samt rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning och strategin för att mobilisera resurser för global biologisk mångfald,

| — | med beaktande av konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) och konventionen om skydd av flyttande vilda djur, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) och konventionen om skydd av flyttande vilda djur,

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen om den gemensamma jordbrukspolitiken mot 2020: Att klara framtidens utmaningar i fråga om livsmedel, naturresurser och territoriell balans (COM(2010)0672), samt av kommissionens förslag till reform av den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen om den gemensamma jordbrukspolitiken mot 2020: Att klara framtidens utmaningar i fråga om livsmedel, naturresurser och territoriell balans (COM(2010)0672), samt av kommissionens förslag till reform av den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013,

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om EU:s budget för 2020 (COM(2011)0500), och dess tillhörande handlingar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om EU:s budget för 2020 (COM(2011)0500), och dess tillhörande handlingar,

| — | med beaktande av den strategiska budgetramen 2014–2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den strategiska budgetramen 2014–2020,

| — | med beaktande av den sammanfattande rapporten om bevarandestatus för livsmiljöer och arter i enlighet med artikel 17 i direktivet om bevarande av livsmiljöer (COM(2009)0358), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den sammanfattande rapporten om bevarandestatus för livsmiljöer och arter i enlighet med artikel 17 i direktivet om bevarande av livsmiljöer (COM(2009)0358),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 september 2010 om tillämpningen av EU-lagstiftning som syftar till att bevara biologisk mångfald (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 september 2010 om tillämpningen av EU-lagstiftning som syftar till att bevara biologisk mångfald (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juli 2010 om den gemensamma jordbrukspolitikens framtid efter 2013 (2), och av den 23 juni 2011 om den gemensamma jordbrukspolitiken mot 2020: Att klara framtidens utmaningar i fråga om livsmedel, naturresurser och territoriell balans (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juli 2010 om den gemensamma jordbrukspolitikens framtid efter 2013 (2), och av den 23 juni 2011 om den gemensamma jordbrukspolitiken mot 2020: Att klara framtidens utmaningar i fråga om livsmedel, naturresurser och territoriell balans (3),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar ”Financing Natura 2000; Investing in Natura 2000: delivering benefits for nature and people” (SEC(2011)1573), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar ”Financing Natura 2000; Investing in Natura 2000: delivering benefits for nature and people” (SEC(2011)1573),

| — | med beaktande av studien om ekosystemens och den biologiska mångfaldens ekonomiska aspekter (Economics of Ecosystems and Biodiversity – TEEB) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien om ekosystemens och den biologiska mångfaldens ekonomiska aspekter (Economics of Ecosystems and Biodiversity – TEEB) (4),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för regional utveckling, utskottet för jordbruk och landsbygdsutveckling och fiskeriutskottet (A7-0101/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för regional utveckling, utskottet för jordbruk och landsbygdsutveckling och fiskeriutskottet (A7-0101/2012), och av följande skäl:

| A. | EU misslyckades med att nå sitt mål för biologisk mångfald för 2010. |
| --- | --- |

A.

EU misslyckades med att nå sitt mål för biologisk mångfald för 2010.

| B. | FN har utlyst 2010–2020 till årtiondet för biologisk mångfald. |
| --- | --- |

B.

FN har utlyst 2010–2020 till årtiondet för biologisk mångfald.

| C. | Biologisk mångfald är nödvändigt för att mänskligt liv ska kunna existera och för samhällenas välmående, både direkt och indirekt genom de ekosystemtjänster den tillhandahåller – bland annat kan nämnas att de fördelar som kommer enbart från Europeiska unionens Natura 2000-nätverk av skyddade områden beräknas uppgå till 200-300 miljarder euro, och att antalet arbetstillfällen motsvarande heltidstjänster, som stöds direkt av besökarnas utgifter vid och omkring dessa platser, uppgår till mellan cirka 4,5 och 8 miljoner. |
| --- | --- |

C.

Biologisk mångfald är nödvändigt för att mänskligt liv ska kunna existera och för samhällenas välmående, både direkt och indirekt genom de ekosystemtjänster den tillhandahåller – bland annat kan nämnas att de fördelar som kommer enbart från Europeiska unionens Natura 2000-nätverk av skyddade områden beräknas uppgå till 200-300 miljarder euro, och att antalet arbetstillfällen motsvarande heltidstjänster, som stöds direkt av besökarnas utgifter vid och omkring dessa platser, uppgår till mellan cirka 4,5 och 8 miljoner.

| D. | Förlusten av biologisk mångfald sänker för närvarande den globala bruttonationalprodukten med 3 procent varje år. |
| --- | --- |

D.

Förlusten av biologisk mångfald sänker för närvarande den globala bruttonationalprodukten med 3 procent varje år.

| E. | Nästan 65 procent av de livsmiljötyper och 52 procent av de arter som anges i bilagorna till livsmiljödirektivet har en ogynnsam bevarandestatus. |
| --- | --- |

E.

Nästan 65 procent av de livsmiljötyper och 52 procent av de arter som anges i bilagorna till livsmiljödirektivet har en ogynnsam bevarandestatus.

| F. | Fisket i 88 procent av fiskbestånden överskrider det maximalt hållbara uttaget. |
| --- | --- |

F.

Fisket i 88 procent av fiskbestånden överskrider det maximalt hållbara uttaget.

| G. | Europas gränser har redan överskridits av mer än 11 000 främmande arter, varav minst 15 procent är invasiva och skadar den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

G.

Europas gränser har redan överskridits av mer än 11 000 främmande arter, varav minst 15 procent är invasiva och skadar den biologiska mångfalden.

| H. | Jordbrukare spelar en avgörande roll för att EU:s mål för biologisk mångfald ska kunna uppnås. År 1992 gavs det första incitamentet till att låta skyddet av biologisk mångfald ingå i den gemensamma jordbrukspolitiken, och genom reformen 2003 infördes sedan åtgärder som tvärvillkor, systemet med samlat gårdsstöd (frikoppling) och landsbygdsutveckling, vilka medför fördelar för den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

H.

Jordbrukare spelar en avgörande roll för att EU:s mål för biologisk mångfald ska kunna uppnås. År 1992 gavs det första incitamentet till att låta skyddet av biologisk mångfald ingå i den gemensamma jordbrukspolitiken, och genom reformen 2003 infördes sedan åtgärder som tvärvillkor, systemet med samlat gårdsstöd (frikoppling) och landsbygdsutveckling, vilka medför fördelar för den biologiska mångfalden.

| I. | Systemet för betalningen av ekosystemtjänster är ett lovande innovativt finansieringsverktyg för bevarande av biologisk mångfald. |
| --- | --- |

I.

Systemet för betalningen av ekosystemtjänster är ett lovande innovativt finansieringsverktyg för bevarande av biologisk mångfald.

| J. | Livsmiljöer och arter hotas av klimatförändringarna. Naturvård och biologisk mångfald är nödvändigt för begränsningen av och anpassningen till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

J.

Livsmiljöer och arter hotas av klimatförändringarna. Naturvård och biologisk mångfald är nödvändigt för begränsningen av och anpassningen till klimatförändringarna.

Allmänna kommentarer

| 1. | Europaparlamentet beklagar att EU misslyckades med att uppnå sitt mål för biologisk mångfald för 2010. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar att EU misslyckades med att uppnå sitt mål för biologisk mångfald för 2010.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar och stöder strategin för biologisk mångfald i EU fram till 2020, inklusive alla dess mål och åtgärder. Parlamentet anser icke desto mindre att vissa åtgärder bör förstärkas och preciseras ytterligare och att mer konkreta åtgärder bör vidtas för att säkerställa ett effektivare genomförande av strategin. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar och stöder strategin för biologisk mångfald i EU fram till 2020, inklusive alla dess mål och åtgärder. Parlamentet anser icke desto mindre att vissa åtgärder bör förstärkas och preciseras ytterligare och att mer konkreta åtgärder bör vidtas för att säkerställa ett effektivare genomförande av strategin.

| 3. | Europaparlamentet betonar att det snabbt behövs åtgärder och att den biologiska mångfalden måste ges en högre politisk prioritering för att EU:s överordnade mål för biologisk mångfald för 2020 och EU:s globala åtaganden om biologisk mångfald ska kunna uppnås. Parlamentet understryker att det med tillräckliga medel och politisk vilja finns verktyg för att stoppa förlusten av biologisk mångfald. Parlamentet framhåller att skyddet av den biologiska mångfalden är en gemensam utmaning som bör hanteras med hjälp av en mängd intressenters engagemang och deltagande. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att det snabbt behövs åtgärder och att den biologiska mångfalden måste ges en högre politisk prioritering för att EU:s överordnade mål för biologisk mångfald för 2020 och EU:s globala åtaganden om biologisk mångfald ska kunna uppnås. Parlamentet understryker att det med tillräckliga medel och politisk vilja finns verktyg för att stoppa förlusten av biologisk mångfald. Parlamentet framhåller att skyddet av den biologiska mångfalden är en gemensam utmaning som bör hanteras med hjälp av en mängd intressenters engagemang och deltagande.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om biologisk mångfald fram till 2020 och konstaterar att klimatförändringarna, förlusten av biologisk mångfald, hoten från invasiva arter och överutnyttjandet av naturresurser utgör transnationella och transregionala utmaningar som påverkar alla EU-medborgare, både i städer och på landsbygden, och att det krävs brådskande åtgärder på alla förvaltningsnivåer, lokalt, regionalt och nationellt, för att mildra dessa effekter. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om biologisk mångfald fram till 2020 och konstaterar att klimatförändringarna, förlusten av biologisk mångfald, hoten från invasiva arter och överutnyttjandet av naturresurser utgör transnationella och transregionala utmaningar som påverkar alla EU-medborgare, både i städer och på landsbygden, och att det krävs brådskande åtgärder på alla förvaltningsnivåer, lokalt, regionalt och nationellt, för att mildra dessa effekter.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att integrera strategin i sina planer, program och/eller nationella strategier. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att integrera strategin i sina planer, program och/eller nationella strategier.

| 6. | Europaparlamentet anser att de skyddsåtgärder för biologisk mångfald som finns i befintlig EU-lagstiftning inte får försvagas. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att de skyddsåtgärder för biologisk mångfald som finns i befintlig EU-lagstiftning inte får försvagas.

| 7. | Europaparlamentet betonar att den nya strategin inte får misslyckas. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att vartannat år lämna framstegsrapporter till parlamentet, där rådet och kommissionen kan beskriva den aktuella situationen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att den nya strategin inte får misslyckas. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att vartannat år lämna framstegsrapporter till parlamentet, där rådet och kommissionen kan beskriva den aktuella situationen.

| 8. | Europaparlamentet betonar att det inte denna nya strategi, utan de kommande reformerna av den gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken och av den fleråriga budgetramen som kommer att bli det verkliga testet på EU:s engagemang för att uppnå målen för biologisk mångfald och den verkliga lösningen av denna fråga. Parlamentet påpekar dessutom att den första strategin misslyckades på grund av att frågan om biologisk mångfald inte integrerades i tillräcklig utsträckning i andra EU-politikområden. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att det inte denna nya strategi, utan de kommande reformerna av den gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken och av den fleråriga budgetramen som kommer att bli det verkliga testet på EU:s engagemang för att uppnå målen för biologisk mångfald och den verkliga lösningen av denna fråga. Parlamentet påpekar dessutom att den första strategin misslyckades på grund av att frågan om biologisk mångfald inte integrerades i tillräcklig utsträckning i andra EU-politikområden.

| 9. | Europaparlamentet anser att svårigheterna med att nå de mål som fastställts för 2010 måste utredas genom att man granskar de metoder som hittills har tillämpats. Det behövs strategiska studier som tar upp alla de aspekter som skulle kunna påverka de skyddade områdena. Dessa studier bör integreras vid stadsplanering och åtföljas av utbildnings- och informationskampanjer om betydelsen av lokala naturresurser och skyddet av dem. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att svårigheterna med att nå de mål som fastställts för 2010 måste utredas genom att man granskar de metoder som hittills har tillämpats. Det behövs strategiska studier som tar upp alla de aspekter som skulle kunna påverka de skyddade områdena. Dessa studier bör integreras vid stadsplanering och åtföljas av utbildnings- och informationskampanjer om betydelsen av lokala naturresurser och skyddet av dem.

| 10. | Europaparlamentet betonar att förlusten av biologisk mångfald inte bara rör arter och livsmiljöer, utan även den genetiska mångfalden. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en strategi för bevarande av den genetiska mångfalden. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att förlusten av biologisk mångfald inte bara rör arter och livsmiljöer, utan även den genetiska mångfalden. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en strategi för bevarande av den genetiska mångfalden.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att våra naturtillgångar utgör ett viktigt miljökapital som är av grundläggande betydelse för människans välbefinnande. Parlamentet anser att samtliga medlemsstater bör samarbeta och samordna insatserna för att se till att naturresurserna utnyttjas effektivare och förhindra nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystemtjänster på landsbygden såväl som i stadsområden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att våra naturtillgångar utgör ett viktigt miljökapital som är av grundläggande betydelse för människans välbefinnande. Parlamentet anser att samtliga medlemsstater bör samarbeta och samordna insatserna för att se till att naturresurserna utnyttjas effektivare och förhindra nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystemtjänster på landsbygden såväl som i stadsområden.

Mål – Integrering av den biologiska mångfalden i alla EU:s politikområden

| 12. | Europaparlamentet betonar vikten av att integrera skyddet och bevarandet av biologisk mångfald i utvecklingen, genomförandet och finansieringen av övrig EU-politik – däribland jordbruk, skogsbruk, fiske, regional utveckling och sammanhållning, energi, industri, transport, turism, utvecklingssamarbete samt forskning och innovation – för att göra EU:s sektors- och budgetpolitik mer konsekvent och se till att den lever upp till sina bindande åtaganden om skydd av den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar vikten av att integrera skyddet och bevarandet av biologisk mångfald i utvecklingen, genomförandet och finansieringen av övrig EU-politik – däribland jordbruk, skogsbruk, fiske, regional utveckling och sammanhållning, energi, industri, transport, turism, utvecklingssamarbete samt forskning och innovation – för att göra EU:s sektors- och budgetpolitik mer konsekvent och se till att den lever upp till sina bindande åtaganden om skydd av den biologiska mångfalden.

| 13. | Europaparlamentet understryker att EU:s strategi för biologisk mångfald bör vara fullt integrerad med strategierna för begränsning och anpassning till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker att EU:s strategi för biologisk mångfald bör vara fullt integrerad med strategierna för begränsning och anpassning till klimatförändringarna.

| 14. | Europaparlamentet erinrar om att försiktighetsprincipen är en rättslig grund som ska tillämpas i all lagstiftning och alla beslut som rör den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet erinrar om att försiktighetsprincipen är en rättslig grund som ska tillämpas i all lagstiftning och alla beslut som rör den biologiska mångfalden.

| 15. | Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att skydda, värdesätta, kartlägga och återställa den biologiska mångfalden och ekosystemtjänsterna för att uppfylla målen i färdplanen för ett resurseffektivt Europa. Parlamentet uppmanar både kommissionen och medlemsstaterna att, inom ramen för specifika åtgärder, överväga att lägga fram en tidsplan för kartläggning och bedömning av ekosystemtjänster i EU, som ska göra det möjligt att vidta riktade och effektiva åtgärder för att stoppa utarmningen av den biologiska mångfalden och ekosystemtjänsterna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att skydda, värdesätta, kartlägga och återställa den biologiska mångfalden och ekosystemtjänsterna för att uppfylla målen i färdplanen för ett resurseffektivt Europa. Parlamentet uppmanar både kommissionen och medlemsstaterna att, inom ramen för specifika åtgärder, överväga att lägga fram en tidsplan för kartläggning och bedömning av ekosystemtjänster i EU, som ska göra det möjligt att vidta riktade och effektiva åtgärder för att stoppa utarmningen av den biologiska mångfalden och ekosystemtjänsterna.

| 16. | Europaparlamentet understryker att förlusten av biologisk mångfald medför förödande ekonomiska kostnader för samhället, och att dessa hitintills inte har integrerats tillräckligt i den ekonomiska politiken och övrig politik. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att värdera ekosystemtjänsterna och att integrera dessa värden i redovisningssystemen som en grundval för en mer hållbar politik. Parlamentet menar att alla ekonomiska modeller som åsidosätter ett lämpligt skydd av den biologiska mångfalden är ohållbara. Parlamentet betonar också att insatser för att återställa ekosystem och den biologiska mångfalden med stor sannolikhet kan leda till nya kunskaper och skapa nya arbetstillfällen och affärsmöjligheter. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker att förlusten av biologisk mångfald medför förödande ekonomiska kostnader för samhället, och att dessa hitintills inte har integrerats tillräckligt i den ekonomiska politiken och övrig politik. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att värdera ekosystemtjänsterna och att integrera dessa värden i redovisningssystemen som en grundval för en mer hållbar politik. Parlamentet menar att alla ekonomiska modeller som åsidosätter ett lämpligt skydd av den biologiska mångfalden är ohållbara. Parlamentet betonar också att insatser för att återställa ekosystem och den biologiska mångfalden med stor sannolikhet kan leda till nya kunskaper och skapa nya arbetstillfällen och affärsmöjligheter.

| 17. | Europaparlamentet betonar vikten av att genomföra en utförlig konsekvensbedömning av den negativa inverkan på den biologiska mångfalden från olika sektorer i ekonomin. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar vikten av att genomföra en utförlig konsekvensbedömning av den negativa inverkan på den biologiska mångfalden från olika sektorer i ekonomin.

| 18. | Europaparlamentet betonar att strategin för biologisk mångfald är en del av flaggskeppsinitiativet ”Ett resurseffektivt Europa”, och erinrar om att regionalpolitiken spelar en väsentlig roll för att garantera hållbar tillväxt genom att den stöder åtgärder för att ta itu med klimat-, energi- och miljöfrågor. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att strategin för biologisk mångfald är en del av flaggskeppsinitiativet ”Ett resurseffektivt Europa”, och erinrar om att regionalpolitiken spelar en väsentlig roll för att garantera hållbar tillväxt genom att den stöder åtgärder för att ta itu med klimat-, energi- och miljöfrågor.

| 19. | Europaparlamentet vidhåller att ett stort antal infektionssjukdomar är zoonotiska (dvs. smittar mellan vilda djur, tamdjur och människor) och uppmärksammar att handeln med vilda djur samt förändrad markanvändning och markförvaltning kan leda till nya eller förändrade kontakter mellan människor, tamdjur och vilda djur som kan vara gynnsamma för spridningen av sjukdomar och förlusten av biologisk mångfald. Parlamentet betonar att strategier för biologisk mångfald måste integreras i politiken för djurhälsa, djurskydd och handel. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet vidhåller att ett stort antal infektionssjukdomar är zoonotiska (dvs. smittar mellan vilda djur, tamdjur och människor) och uppmärksammar att handeln med vilda djur samt förändrad markanvändning och markförvaltning kan leda till nya eller förändrade kontakter mellan människor, tamdjur och vilda djur som kan vara gynnsamma för spridningen av sjukdomar och förlusten av biologisk mångfald. Parlamentet betonar att strategier för biologisk mångfald måste integreras i politiken för djurhälsa, djurskydd och handel.

| 20. | Europaparlamentet anser emellertid att det kan behövas utförliga miljömässiga, ekonomiska och sociala konsekvensbedömningar i de fall då uppgifter saknas. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser emellertid att det kan behövas utförliga miljömässiga, ekonomiska och sociala konsekvensbedömningar i de fall då uppgifter saknas.

Bevara och återställa natur

| 21. | Europaparlamentet understryker behovet av att hejda försämringen av statusen för alla arter och livsmiljöer som omfattas av EU:s naturvårdslagstiftning och att uppnå en betydande och mätbar förbättring av deras status på EU-nivå. Parlamentet påpekar att detta bör ske i form av en förbättring av åtminstone en av parametrarna för bevarandestatus som definieras i artikel 1 i livsmiljödirektivet, utan att någon annan parameter försämras. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet understryker behovet av att hejda försämringen av statusen för alla arter och livsmiljöer som omfattas av EU:s naturvårdslagstiftning och att uppnå en betydande och mätbar förbättring av deras status på EU-nivå. Parlamentet påpekar att detta bör ske i form av en förbättring av åtminstone en av parametrarna för bevarandestatus som definieras i artikel 1 i livsmiljödirektivet, utan att någon annan parameter försämras.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att åta sig att anta integrerade strategier för att i alla geografiska områden fastställa naturvärden och kulturarvets särdrag, liksom de nödvändiga villkoren för att bevara dessa. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att åta sig att anta integrerade strategier för att i alla geografiska områden fastställa naturvärden och kulturarvets särdrag, liksom de nödvändiga villkoren för att bevara dessa.

| 23. | Europaparlamentet betonar att målsättningarna för biologisk mångfald måste följas av konkreta åtgärder för att vara verksamma. Parlamentet beklagar att tillståndet i EU är stabilt för endast 17 procent av de livsmiljöer och arter och 11 procent av de viktiga ekosystem som skyddas genom EU-lagstiftningen, trots att man har vidtagit åtgärder för att motverka förlust av den biologiska mångfalden. Kommissionen uppmanas att skyndsamt undersöka varför de nuvarande åtgärderna ännu inte har varit framgångsrika samt om det kan finnas andra, effektivare instrument. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att målsättningarna för biologisk mångfald måste följas av konkreta åtgärder för att vara verksamma. Parlamentet beklagar att tillståndet i EU är stabilt för endast 17 procent av de livsmiljöer och arter och 11 procent av de viktiga ekosystem som skyddas genom EU-lagstiftningen, trots att man har vidtagit åtgärder för att motverka förlust av den biologiska mångfalden. Kommissionen uppmanas att skyndsamt undersöka varför de nuvarande åtgärderna ännu inte har varit framgångsrika samt om det kan finnas andra, effektivare instrument.

| 24. | Europaparlamentet betonar att för att fastställa en tydlig väg mot visionen fram till 2050 måste minst 40 procent av alla livsmiljöer och arter ha en gynnsam bevarandestatus senast 2020. Parlamentet erinrar om att senast 2050 måste 100 procent (eller nästan 100 procent) av livsmiljöerna och arterna ha en gynnsam bevarandestatus. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att för att fastställa en tydlig väg mot visionen fram till 2050 måste minst 40 procent av alla livsmiljöer och arter ha en gynnsam bevarandestatus senast 2020. Parlamentet erinrar om att senast 2050 måste 100 procent (eller nästan 100 procent) av livsmiljöerna och arterna ha en gynnsam bevarandestatus.

| 25. | Europaparlamentet bekymras över de allt större skadorna på viktiga livsmiljöer, till exempel våtmarkerna, vilka bör prioriteras och bli föremål för brådskande åtgärder som faktiskt motsvarar den särskilda skyddsstatus som EU tilldelar dem. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet bekymras över de allt större skadorna på viktiga livsmiljöer, till exempel våtmarkerna, vilka bör prioriteras och bli föremål för brådskande åtgärder som faktiskt motsvarar den särskilda skyddsstatus som EU tilldelar dem.

| 26. | Europaparlamentet inser att anläggande av infrastruktur, urbanisering, industrialisering och fysiska ingrepp i landskapet i allmänhet är några av de främsta orsakerna till fragmenteringen av ekosystem och livsmiljöer. Parlamentet ber därför lokala, regionala och nationella förvaltningsorgan att i sina planeringsbestämmelser och genomförandeåtgärder, och inom ramen för sina befogenheter, ta hänsyn till dessa hot mot ekosystem och livsmiljöer när de utformar sina utvecklingsprojekt i både stor och liten skala. Parlamentet inser att det på lokal och regional nivå finns ett stort tryck och behov av att säkra en betydande ekonomisk utveckling, och rekommenderar att lokala och regionala myndigheter ska vara noga med att hitta en balans mellan utveckling och behovet av att skydda biologisk mångfald och naturliga livsmiljöer. Parlamentet stöder ytterligare reformer och ökad användning av regionala och lokala utvecklingsstrategier för att främja den biologiska mångfalden och förhindra att fler livsmiljöer går förlorade, särskilt i ekonomiska och finansiella kristider. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet inser att anläggande av infrastruktur, urbanisering, industrialisering och fysiska ingrepp i landskapet i allmänhet är några av de främsta orsakerna till fragmenteringen av ekosystem och livsmiljöer. Parlamentet ber därför lokala, regionala och nationella förvaltningsorgan att i sina planeringsbestämmelser och genomförandeåtgärder, och inom ramen för sina befogenheter, ta hänsyn till dessa hot mot ekosystem och livsmiljöer när de utformar sina utvecklingsprojekt i både stor och liten skala. Parlamentet inser att det på lokal och regional nivå finns ett stort tryck och behov av att säkra en betydande ekonomisk utveckling, och rekommenderar att lokala och regionala myndigheter ska vara noga med att hitta en balans mellan utveckling och behovet av att skydda biologisk mångfald och naturliga livsmiljöer. Parlamentet stöder ytterligare reformer och ökad användning av regionala och lokala utvecklingsstrategier för att främja den biologiska mångfalden och förhindra att fler livsmiljöer går förlorade, särskilt i ekonomiska och finansiella kristider.

| 27. | Europaparlamentet stöder utökad användning av miljökonsekvensbedömningar, hållbarhetsbedömningar, strategiska miljöbedömningar och andra instrument för att beakta förlusten av biologisk mångfald och konsekvenserna av klimatförändringarna i det regionala och lokala beslutsfattandet. Parlamentet påpekar dessutom att alla regioner, även de mindre utvecklade, kommer att dra nytta av projekt för att mildra effekterna av klimatförändringarna och skydda den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet stöder utökad användning av miljökonsekvensbedömningar, hållbarhetsbedömningar, strategiska miljöbedömningar och andra instrument för att beakta förlusten av biologisk mångfald och konsekvenserna av klimatförändringarna i det regionala och lokala beslutsfattandet. Parlamentet påpekar dessutom att alla regioner, även de mindre utvecklade, kommer att dra nytta av projekt för att mildra effekterna av klimatförändringarna och skydda den biologiska mångfalden.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att se till att arbetet med att utse Natura 2000-områden slutförs senast 2012 i linje med Aichi-mål 11. Parlamentet beklagar djupt att utnämningen av marina områden har försenats. Parlamentet oroas över att jakten har återinförts i Donaudeltat och de negativa effekter som detta kan få för den biologiska mångfalden och uppmanar kommissionen att kontrollera att medlemsstaterna genomför artikel 7 i fågeldirektivet 2009/147/EG (5), särskilt med avseende på jakt. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att se till att arbetet med att utse Natura 2000-områden slutförs senast 2012 i linje med Aichi-mål 11. Parlamentet beklagar djupt att utnämningen av marina områden har försenats. Parlamentet oroas över att jakten har återinförts i Donaudeltat och de negativa effekter som detta kan få för den biologiska mångfalden och uppmanar kommissionen att kontrollera att medlemsstaterna genomför artikel 7 i fågeldirektivet 2009/147/EG (5), särskilt med avseende på jakt.

| 29. | Europaparlamentet understryker att arbetet för att skydda hav och marina miljöer måste påskyndas, både genom EU-åtgärder och genom att förbättra den internationella förvaltningen av hav och områden utanför nationell jurisdiktion. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet understryker att arbetet för att skydda hav och marina miljöer måste påskyndas, både genom EU-åtgärder och genom att förbättra den internationella förvaltningen av hav och områden utanför nationell jurisdiktion.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att respektera den lagfästa tidsfristen för utarbetande av de förvaltningsplaner eller motsvarande instrument för alla Natura 2000-områden som föreskrivs i artiklarna 4 och 6 i livsmiljödirektivet (92/43/EEG) (6). |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att respektera den lagfästa tidsfristen för utarbetande av de förvaltningsplaner eller motsvarande instrument för alla Natura 2000-områden som föreskrivs i artiklarna 4 och 6 i livsmiljödirektivet (92/43/EEG) (6).

| 31. | Europaparlamentet anser att ett bättre gränsöverskridande samarbete på ett avgörande sätt skulle kunna bidra till uppnåendet av Natura 2000-målen. Parlamentet understryker behovet av ett närmare samarbete mellan europeiska, nationella, regionala och lokala myndigheter för att skydda den biologiska mångfalden och naturresurserna. Parlamentet framhåller i detta sammanhang möjligheterna att genom gränsöverskridande, interregionalt och transnationellt samarbete bekämpa förlusten av biologisk mångfald, och anser att ett bättre utnyttjande av territoriellt samarbete och utbyte av information, erfarenheter och god praxis skulle bidra väsentligt till detta mål. Parlamentet påpekar att införande av prioriteringar som gäller biologisk mångfald i regionala makrostrategier är ett viktigt steg mot att återställa och bevara den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att ett bättre gränsöverskridande samarbete på ett avgörande sätt skulle kunna bidra till uppnåendet av Natura 2000-målen. Parlamentet understryker behovet av ett närmare samarbete mellan europeiska, nationella, regionala och lokala myndigheter för att skydda den biologiska mångfalden och naturresurserna. Parlamentet framhåller i detta sammanhang möjligheterna att genom gränsöverskridande, interregionalt och transnationellt samarbete bekämpa förlusten av biologisk mångfald, och anser att ett bättre utnyttjande av territoriellt samarbete och utbyte av information, erfarenheter och god praxis skulle bidra väsentligt till detta mål. Parlamentet påpekar att införande av prioriteringar som gäller biologisk mångfald i regionala makrostrategier är ett viktigt steg mot att återställa och bevara den biologiska mångfalden.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa en korrekt förvaltning av Natura 2000-nätverket genom tillräckliga resurser för alla Natura 2000-områden. Parlamentet uppmanar särskilt medlemsstaterna att ta fram bindande nationella instrument i samarbete med de olika intressenterna, för att fastställa prioriterade bevarandeåtgärder och den planerade finansieringskälla som hör till (både från EU-medel och från medlemsstaternas egna budgetar). |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa en korrekt förvaltning av Natura 2000-nätverket genom tillräckliga resurser för alla Natura 2000-områden. Parlamentet uppmanar särskilt medlemsstaterna att ta fram bindande nationella instrument i samarbete med de olika intressenterna, för att fastställa prioriterade bevarandeåtgärder och den planerade finansieringskälla som hör till (både från EU-medel och från medlemsstaternas egna budgetar).

| 33. | Europaparlamentet anser att efterlevnaden av EU:s lagstiftning, särskilt på miljöområdet, måste förbättras. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att efterlevnaden av EU:s lagstiftning, särskilt på miljöområdet, måste förbättras.

| 34. | Med tanke på de stora skillnaderna mellan medlemsstaterna när det gäller genomförandet av Natura 2000-lagstiftningen uppmanar Europaparlamentet kommissionen att vid behov ge ytterligare klargöranden eller vägledning, på grundval av bästa metoder. Parlamentet uppmanar också kommissionen att ge vägledning och sprida bästa metoder för förvaltningen av områden som gränsar till Natura 2000-områden. |
| --- | --- |

34.

Med tanke på de stora skillnaderna mellan medlemsstaterna när det gäller genomförandet av Natura 2000-lagstiftningen uppmanar Europaparlamentet kommissionen att vid behov ge ytterligare klargöranden eller vägledning, på grundval av bästa metoder. Parlamentet uppmanar också kommissionen att ge vägledning och sprida bästa metoder för förvaltningen av områden som gränsar till Natura 2000-områden.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka sin kapacitet att handlägga och effektivt utreda klagomål och överträdelser som hänger samman med det vederbörliga genomförandet av fågel- och livsmiljödirektiven och att ta fram lämplig vägledning till medlemsstaterna för övervakningen på plats av direktivens genomförande. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att ta med åtgärder för att förbättra genomförandet och det gemensamma upprätthållandet av fågel- och livsmiljödirektiven i sitt nuvarande arbete med att förbättra genomförandet och inspektionen av miljölagstiftningen. Parlamentet anser mot bakgrund av sin resolution av den 20 november 2008 om översynen av rekommendation 2001/331/EG om införande av minimikriterier för miljötillsyn i medlemsstaterna (7), att EU:s nätverk för genomförande och upprätthållande av miljölagstiftningen (Impel) måste stärkas och uppmanar kommissionen att rapportera om möjliga sätt att göra detta, inbegripet möjligheten att inrätta en miljöinspektionsstyrka inom EU, och att lägga fram ett förslag till direktiv om miljöinspektioner. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka sin kapacitet att handlägga och effektivt utreda klagomål och överträdelser som hänger samman med det vederbörliga genomförandet av fågel- och livsmiljödirektiven och att ta fram lämplig vägledning till medlemsstaterna för övervakningen på plats av direktivens genomförande. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att ta med åtgärder för att förbättra genomförandet och det gemensamma upprätthållandet av fågel- och livsmiljödirektiven i sitt nuvarande arbete med att förbättra genomförandet och inspektionen av miljölagstiftningen. Parlamentet anser mot bakgrund av sin resolution av den 20 november 2008 om översynen av rekommendation 2001/331/EG om införande av minimikriterier för miljötillsyn i medlemsstaterna (7), att EU:s nätverk för genomförande och upprätthållande av miljölagstiftningen (Impel) måste stärkas och uppmanar kommissionen att rapportera om möjliga sätt att göra detta, inbegripet möjligheten att inrätta en miljöinspektionsstyrka inom EU, och att lägga fram ett förslag till direktiv om miljöinspektioner.

| 36. | Europaparlamentet stöder kommissionens initiativ om utbildningsprogram för domare och åklagare. Parlamentet betonar emellertid att kommissionen och medlemsstaterna bör se till att utbildningsprogrammen även är tillgängliga för yrkespersoner som arbetar med Natura 2000, t.ex. regionala och lokala myndigheter som ansvarar för att lagstiftningen efterlevs och andra förvaltningsorgan med ansvar för genomförandet av fågel- och livsmiljödirektiven. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet stöder kommissionens initiativ om utbildningsprogram för domare och åklagare. Parlamentet betonar emellertid att kommissionen och medlemsstaterna bör se till att utbildningsprogrammen även är tillgängliga för yrkespersoner som arbetar med Natura 2000, t.ex. regionala och lokala myndigheter som ansvarar för att lagstiftningen efterlevs och andra förvaltningsorgan med ansvar för genomförandet av fågel- och livsmiljödirektiven.

| 37. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att ha tillgång till digitala och åtkomliga kartor med korrekt information om viktiga naturresurser, skyddade områden, markanvändning, vattendrag och riskområden för att göra det lättare för regionala och lokala myndigheter att följa miljölagstiftningen, i synnerhet när det gäller den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att ha tillgång till digitala och åtkomliga kartor med korrekt information om viktiga naturresurser, skyddade områden, markanvändning, vattendrag och riskområden för att göra det lättare för regionala och lokala myndigheter att följa miljölagstiftningen, i synnerhet när det gäller den biologiska mångfalden.

| 38. | Europaparlamentet noterar bristen på medvetenhet bland allmänheten inom EU om vikten av att bevara den biologiska mångfalden och de allvarliga miljömässiga och socioekonomiska kostnader som uppstår om den går förlorad. Parlamentet understryker behovet av en mer omfattande kommunikationsstrategi, i linje med Aichi-mål 1. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet noterar bristen på medvetenhet bland allmänheten inom EU om vikten av att bevara den biologiska mångfalden och de allvarliga miljömässiga och socioekonomiska kostnader som uppstår om den går förlorad. Parlamentet understryker behovet av en mer omfattande kommunikationsstrategi, i linje med Aichi-mål 1.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens och medlemsstaternas plan att senast 2013 lansera en omfattande informationskampanj om Natura 2000, att förbättra tillämpningen av EU:s miljöskyddsbestämmelser och främja en jämlik, förenlig samexistens mellan principerna om miljöskydd, en hållbar ekonomisk tillväxt och social utveckling. Parlamentet efterlyser att man i detta syfte främjar framgångsrika projekt och sprider information till allmänheten om att en miljövänlig ekonomisk utveckling är möjlig på områden med viktiga natur- och kulturarv, såsom dem som ingår i nätverket Natura 2000. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens och medlemsstaternas plan att senast 2013 lansera en omfattande informationskampanj om Natura 2000, att förbättra tillämpningen av EU:s miljöskyddsbestämmelser och främja en jämlik, förenlig samexistens mellan principerna om miljöskydd, en hållbar ekonomisk tillväxt och social utveckling. Parlamentet efterlyser att man i detta syfte främjar framgångsrika projekt och sprider information till allmänheten om att en miljövänlig ekonomisk utveckling är möjlig på områden med viktiga natur- och kulturarv, såsom dem som ingår i nätverket Natura 2000.

| 40. | Europaparlamentet betonar att det måste organiseras informations- och upplysningskampanjer om biologisk mångfald som riktar sig till alla ålders- och samhällsgrupper, varvid informationskampanjer för barn och ungdomar i första hand ska ske inom ramen för skolundervisningen. Parlamentet anser att utbildnings- och yrkesutbildningsprogrammen, särskilt inom jordbruket, skogsbruket och därtill kopplade sektorer, måste vara mer fokuserade på den biologiska mångfaldens roll. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar att det måste organiseras informations- och upplysningskampanjer om biologisk mångfald som riktar sig till alla ålders- och samhällsgrupper, varvid informationskampanjer för barn och ungdomar i första hand ska ske inom ramen för skolundervisningen. Parlamentet anser att utbildnings- och yrkesutbildningsprogrammen, särskilt inom jordbruket, skogsbruket och därtill kopplade sektorer, måste vara mer fokuserade på den biologiska mångfaldens roll.

| 41. | Europaparlamentet uppmärksammar att icke-statliga organisationer har en viktig roll att spela för skyddet av den biologiska mångfalden när det gäller att bidra till beslutsprocessen, som aktörer på plats och för att öka den allmänna medvetenheten. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmärksammar att icke-statliga organisationer har en viktig roll att spela för skyddet av den biologiska mångfalden när det gäller att bidra till beslutsprocessen, som aktörer på plats och för att öka den allmänna medvetenheten.

| 42. | Europaparlamentet rekommenderar att styrelseformerna utvidgas till att inbegripa mobilisering av medborgarna men även ideella organisationer och ekonomiska aktörer, med betoning, när det gäller de sistnämnda, på att integrera den biologiska mångfalden i företagsstrategier. Parlamentet inser värdet av och kunskaperna hos frivilligsektorn och lokalsamhällena och uttrycker sin erkänsla för det arbete de utför för att skydda den biologiska mångfalden. Parlamentet uppmanar regionala och lokala myndigheter att involvera sådana grupper i planering och samråd i samband med projekt genom att inrätta partnerskap mellan myndigheter, den privata sektorn och icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet rekommenderar att styrelseformerna utvidgas till att inbegripa mobilisering av medborgarna men även ideella organisationer och ekonomiska aktörer, med betoning, när det gäller de sistnämnda, på att integrera den biologiska mångfalden i företagsstrategier. Parlamentet inser värdet av och kunskaperna hos frivilligsektorn och lokalsamhällena och uttrycker sin erkänsla för det arbete de utför för att skydda den biologiska mångfalden. Parlamentet uppmanar regionala och lokala myndigheter att involvera sådana grupper i planering och samråd i samband med projekt genom att inrätta partnerskap mellan myndigheter, den privata sektorn och icke-statliga organisationer.

| 43. | Europaparlamentet inser hur viktigt det är att upprätthålla nära kontakter med berörda lokala aktörer och direkta markförvaltare. Parlamentet uppmuntrar därför kommissionen att göra större ansträngningar i detta hänseende genom att beakta den erfarenhet och särskilda kunskap som dessa aktörer kan bidra med i samband med utarbetandet av lagstiftning för att säkerställa en god status i de livsmiljöer där den biologiska mångfald som vi vill bevara i EU finns. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet inser hur viktigt det är att upprätthålla nära kontakter med berörda lokala aktörer och direkta markförvaltare. Parlamentet uppmuntrar därför kommissionen att göra större ansträngningar i detta hänseende genom att beakta den erfarenhet och särskilda kunskap som dessa aktörer kan bidra med i samband med utarbetandet av lagstiftning för att säkerställa en god status i de livsmiljöer där den biologiska mångfald som vi vill bevara i EU finns.

| 44. | Europaparlamentet vidhåller att en orsak till att vi inte lyckats vända den fortsatta trenden med förluster av den biologiska mångfalden och försämrade ekosystem globalt är att vi inte fullt ut förstår komplexiteten i den biologiska mångfalden och hur dess olika delar påverkar varandra och vår livsmiljö, inklusive betydelsen av biologisk mångfald för människan i dag och i framtiden. Parlamentet påpekar återigen att forskning inom biologisk mångfald utgör den nödvändiga grundstommen för genomförandet av alla typer av politiska åtgärder. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet vidhåller att en orsak till att vi inte lyckats vända den fortsatta trenden med förluster av den biologiska mångfalden och försämrade ekosystem globalt är att vi inte fullt ut förstår komplexiteten i den biologiska mångfalden och hur dess olika delar påverkar varandra och vår livsmiljö, inklusive betydelsen av biologisk mångfald för människan i dag och i framtiden. Parlamentet påpekar återigen att forskning inom biologisk mångfald utgör den nödvändiga grundstommen för genomförandet av alla typer av politiska åtgärder.

| 45. | Europaparlamentet framhåller därför behovet av att investera mer i forskning om biologisk mångfald, bland annat i anknytning till en eller flera av de relevanta ”samhälleliga utmaningar” som tas upp i Horisont 2020, för att undvika fragmentering av forskningspolitiken. Parlamentet anser att en sådan ökad finansiering till forskning om biologisk mångfald är möjlig med de sammantagna medel som redan finns, på grund av att medlen inte används i särskilt hög grad. Parlamentet anser vidare att forskning dels kan ge oss en ökad förståelse av biologisk mångfald och dess betydelse för alla aspekter av människans verksamhet, dels att den, genom innovativa koncept, kommer att bidra med en ny och bättre politik och förvaltnings- och utvecklingsstrategi. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet framhåller därför behovet av att investera mer i forskning om biologisk mångfald, bland annat i anknytning till en eller flera av de relevanta ”samhälleliga utmaningar” som tas upp i Horisont 2020, för att undvika fragmentering av forskningspolitiken. Parlamentet anser att en sådan ökad finansiering till forskning om biologisk mångfald är möjlig med de sammantagna medel som redan finns, på grund av att medlen inte används i särskilt hög grad. Parlamentet anser vidare att forskning dels kan ge oss en ökad förståelse av biologisk mångfald och dess betydelse för alla aspekter av människans verksamhet, dels att den, genom innovativa koncept, kommer att bidra med en ny och bättre politik och förvaltnings- och utvecklingsstrategi.

| 46. | Europaparlamentet betonar behovet av multidisciplinära och gränsöverskridande forskningsmetoder avseende biologisk mångfald, eftersom den i sig är kopplad till ekologi, genetik, epidemiologi, klimatvetenskap, ekonomi, socialantropologi, uppställandet av teoretiska modeller etc. Parlamentet betonar behovet av vetenskapsbaserad politik för en hållbar förvaltning av ekosystem och naturresurser, särskilt i de ekonomiskt och samhälleligt viktiga sektorerna jordbruk, fiske och skogsbruk. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar behovet av multidisciplinära och gränsöverskridande forskningsmetoder avseende biologisk mångfald, eftersom den i sig är kopplad till ekologi, genetik, epidemiologi, klimatvetenskap, ekonomi, socialantropologi, uppställandet av teoretiska modeller etc. Parlamentet betonar behovet av vetenskapsbaserad politik för en hållbar förvaltning av ekosystem och naturresurser, särskilt i de ekonomiskt och samhälleligt viktiga sektorerna jordbruk, fiske och skogsbruk.

| 47. | Europaparlamentet anser att tillgängliga vetenskapliga data om biologisk mångfald, exempel på bästa praxis för hur man kan hejda förluster av och återställa biologisk mångfald samt information om potentialen hos naturbaserad innovation och utveckling måste få ökad spridning bland allmänheten, politiker och nyckelintressenter. Dessutom spelar relevant IKT en avgörande roll för att tillhandahålla nya möjligheter och verktyg. Parlamentet välkomnar därför kommissionens initiativ att inrätta en EU-plattform för företag och biologisk mångfald och uppmuntrar den att utveckla plattformen ytterligare och främja ett djupare samarbete mellan myndigheter och företag i EU, inklusive små och medelstora företag. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet anser att tillgängliga vetenskapliga data om biologisk mångfald, exempel på bästa praxis för hur man kan hejda förluster av och återställa biologisk mångfald samt information om potentialen hos naturbaserad innovation och utveckling måste få ökad spridning bland allmänheten, politiker och nyckelintressenter. Dessutom spelar relevant IKT en avgörande roll för att tillhandahålla nya möjligheter och verktyg. Parlamentet välkomnar därför kommissionens initiativ att inrätta en EU-plattform för företag och biologisk mångfald och uppmuntrar den att utveckla plattformen ytterligare och främja ett djupare samarbete mellan myndigheter och företag i EU, inklusive små och medelstora företag.

| 48. | Europaparlamentet begär att den webbportal som används för det europeiska informationssystemet för biologisk mångfald (Bise) ska göras tillgänglig på alla officiella EU-språk för att främja data- och informationsutbyte. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet begär att den webbportal som används för det europeiska informationssystemet för biologisk mångfald (Bise) ska göras tillgänglig på alla officiella EU-språk för att främja data- och informationsutbyte.

Bevara och återställa ekosystem och tjänster

| 49. | Europaparlamentet noterar kravet i konventionen om biologisk mångfald om att 15 procent av de skadade ekosystemen ska återställas fram till 2020. Parlamentet anser emellertid att detta är ett minimum och vill att EU sätter upp ett eget, betydligt högre mål för återställningen som återspeglar dess egna, mer ambitiösa överordnade mål och vision för 2050, med hänsyn till landsspecifika naturliga förutsättningar. Parlamentet kräver att kommissionen klargör vad som menas med ”skadade ekosystem” och fastställer ett referensscenario som framstegen kan mätas mot. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet noterar kravet i konventionen om biologisk mångfald om att 15 procent av de skadade ekosystemen ska återställas fram till 2020. Parlamentet anser emellertid att detta är ett minimum och vill att EU sätter upp ett eget, betydligt högre mål för återställningen som återspeglar dess egna, mer ambitiösa överordnade mål och vision för 2050, med hänsyn till landsspecifika naturliga förutsättningar. Parlamentet kräver att kommissionen klargör vad som menas med ”skadade ekosystem” och fastställer ett referensscenario som framstegen kan mätas mot.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att anta en särskild strategi för miljövänlig infrastruktur senast 2012, med skyddet av den biologiska mångfalden som ett av huvudmålen. Parlamentet understryker att denna strategi bör ta upp målsättningar för såväl stads- som landsbygdsområden, bland annat för att bättre uppfylla bestämmelserna i artikel 10 i livsmiljödirektivet. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att anta en särskild strategi för miljövänlig infrastruktur senast 2012, med skyddet av den biologiska mångfalden som ett av huvudmålen. Parlamentet understryker att denna strategi bör ta upp målsättningar för såväl stads- som landsbygdsområden, bland annat för att bättre uppfylla bestämmelserna i artikel 10 i livsmiljödirektivet.

| 51. | Europaparlamentet beklagar att utarbetandet av kommissionens strategi för grön infrastruktur är planerat först till 2012, trots att man redan har tagit upp energi- och transportkorridorer i förslaget till det europeiska infrastrukturpaketet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att påskynda arbetet med strategin för grön infrastruktur och se till att det föreslagna mål 2 uppfylls. Parlamentet håller med om att samverkan mellan projekt inom energi, transport och IKT bör maximeras för att begränsa de negativa effekterna på den biologiska mångfalden, och att endast åtgärder som överensstämmer med EU-lagstiftning och relevant EU-politik ska finansieras med EU-medel. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet beklagar att utarbetandet av kommissionens strategi för grön infrastruktur är planerat först till 2012, trots att man redan har tagit upp energi- och transportkorridorer i förslaget till det europeiska infrastrukturpaketet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att påskynda arbetet med strategin för grön infrastruktur och se till att det föreslagna mål 2 uppfylls. Parlamentet håller med om att samverkan mellan projekt inom energi, transport och IKT bör maximeras för att begränsa de negativa effekterna på den biologiska mångfalden, och att endast åtgärder som överensstämmer med EU-lagstiftning och relevant EU-politik ska finansieras med EU-medel.

| 52. | Europaparlamentet betonar att skapandet av naturliga miljöer inte bör vara begränsat till endast angivna områden. Det bör också uppmuntras på olika platser, exempelvis städer, längs motorvägar och järnvägar och på industrianläggningar för att utveckla en verkligt grön infrastruktur. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet betonar att skapandet av naturliga miljöer inte bör vara begränsat till endast angivna områden. Det bör också uppmuntras på olika platser, exempelvis städer, längs motorvägar och järnvägar och på industrianläggningar för att utveckla en verkligt grön infrastruktur.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ge hög prioritet åt att utveckla ett effektivt regelverk baserat på initiativet ”undvikande av nettoförluster”, där hänsyn tas till medlemsstaternas befintliga erfarenhet, samtidigt som man utnyttjar och även utgår från de standarder som tillämpas av programmet för kompensation för företag och biologisk mångfald. Parlamentet noterar i detta avseende vikten av att en sådan metod tillämpas på alla livsmiljöer och arter i EU som inte omfattas av EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ge hög prioritet åt att utveckla ett effektivt regelverk baserat på initiativet ”undvikande av nettoförluster”, där hänsyn tas till medlemsstaternas befintliga erfarenhet, samtidigt som man utnyttjar och även utgår från de standarder som tillämpas av programmet för kompensation för företag och biologisk mångfald. Parlamentet noterar i detta avseende vikten av att en sådan metod tillämpas på alla livsmiljöer och arter i EU som inte omfattas av EU-lagstiftningen.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vara särskilt uppmärksam på arter och livsmiljöer vars ”funktioners” ekonomiska värde är ovärderligt, eftersom arbetet för att bevara den biologiska mångfalden i framtiden kommer att riktas mot de områden som kommer att producera ekonomiska fördelar över en kort tidsperiod, eller förväntas göra det. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vara särskilt uppmärksam på arter och livsmiljöer vars ”funktioners” ekonomiska värde är ovärderligt, eftersom arbetet för att bevara den biologiska mångfalden i framtiden kommer att riktas mot de områden som kommer att producera ekonomiska fördelar över en kort tidsperiod, eller förväntas göra det.

| 55. | Europaparlamentet erkänner att biologisk mångfald och ekosystemtjänster ger betydande icke-monetära fördelar för företag och andra ekonomiska aktörer. Parlamentet uppmanar de organisationer som representerar den privata sektorn att lägga fram förslag på hur den biologiska mångfalden bäst bevaras och återställs på en meningsfull nivå. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet erkänner att biologisk mångfald och ekosystemtjänster ger betydande icke-monetära fördelar för företag och andra ekonomiska aktörer. Parlamentet uppmanar de organisationer som representerar den privata sektorn att lägga fram förslag på hur den biologiska mångfalden bäst bevaras och återställs på en meningsfull nivå.

| 56. | Europaparlamentet inser behovet av att främja grön infrastruktur, miljöinnovation och innovativ teknik för att kunna skapa en grönare ekonomi, och uppmanar kommissionen att utarbeta riktlinjer för god praxis på detta område. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna att beakta rekommendationerna i studien om ekosystemens och den biologiska mångfaldens ekonomi (Economics of Ecosystems and Biodiversity, TEEB), eftersom tanken är att denna studie ska fungera som ett användbart rådgivningsverktyg för lokala och regionala beslutsfattare, handläggare och företagsledare. Parlamentet understryker också behovet av att utöka och intensifiera utbildningen för mottagare av stöd ur strukturfonderna och Sammanhållningsfonden och för lokala, regionala och nationella förvaltningsorgan i hanteringen av den komplexa europeiska och nationella lagstiftning som syftar till att skydda naturen och öka medvetenheten om vilken viktig fråga utarmningen av den biologiska mångfalden är. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa mekanismer för tekniskt bistånd som ska främja kunskap på regional och lokal nivå om problem som rör tillämpningen. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet inser behovet av att främja grön infrastruktur, miljöinnovation och innovativ teknik för att kunna skapa en grönare ekonomi, och uppmanar kommissionen att utarbeta riktlinjer för god praxis på detta område. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna att beakta rekommendationerna i studien om ekosystemens och den biologiska mångfaldens ekonomi (Economics of Ecosystems and Biodiversity, TEEB), eftersom tanken är att denna studie ska fungera som ett användbart rådgivningsverktyg för lokala och regionala beslutsfattare, handläggare och företagsledare. Parlamentet understryker också behovet av att utöka och intensifiera utbildningen för mottagare av stöd ur strukturfonderna och Sammanhållningsfonden och för lokala, regionala och nationella förvaltningsorgan i hanteringen av den komplexa europeiska och nationella lagstiftning som syftar till att skydda naturen och öka medvetenheten om vilken viktig fråga utarmningen av den biologiska mångfalden är. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa mekanismer för tekniskt bistånd som ska främja kunskap på regional och lokal nivå om problem som rör tillämpningen.

Jordbruk

| 57. | Europaparlamentet erinrar om att mer än hälften av EU:s territorium förvaltas av jordbrukare, att jordbruksmarken tillhandahåller viktiga ekosystemtjänster och har ett betydande socioekonomiskt värde, samt att finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken utgör en viktig del av EU:s budget. Parlamentet understryker att den gemensamma jordbrukspolitikens syfte inte begränsar sig till livsmedelsförsörjning och landsbygdsutveckling utan är ett avgörande verktyg för biologisk mångfald, naturvård, begränsning av klimatförändringarna och upprätthållande av ekosystemtjänsterna. Parlamentet konstaterar att den gemensamma jordbrukspolitiken redan innefattar åtgärder för miljöskyddet såsom frikoppling, tvärvillkor och miljöåtgärder inom jordbruket. Parlamentet beklagar dock att dessa åtgärder hitintills inte har lyckats stoppa den övergripande förlusten av biologisk mångfald inom EU och att jordbruksmarkens biologiska mångfald fortsätter att försämras. Parlamentet efterlyser därför en kraftfull omläggning av den gemensamma jordbrukspolitiken där ersättning ges till jordbrukare för tillhandahållande av kollektiva nyttigheter, eftersom marknaden för närvarande inte lyckats integrera det ekonomiska värde som viktiga kollektiva nyttigheter kan ge. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet erinrar om att mer än hälften av EU:s territorium förvaltas av jordbrukare, att jordbruksmarken tillhandahåller viktiga ekosystemtjänster och har ett betydande socioekonomiskt värde, samt att finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken utgör en viktig del av EU:s budget. Parlamentet understryker att den gemensamma jordbrukspolitikens syfte inte begränsar sig till livsmedelsförsörjning och landsbygdsutveckling utan är ett avgörande verktyg för biologisk mångfald, naturvård, begränsning av klimatförändringarna och upprätthållande av ekosystemtjänsterna. Parlamentet konstaterar att den gemensamma jordbrukspolitiken redan innefattar åtgärder för miljöskyddet såsom frikoppling, tvärvillkor och miljöåtgärder inom jordbruket. Parlamentet beklagar dock att dessa åtgärder hitintills inte har lyckats stoppa den övergripande förlusten av biologisk mångfald inom EU och att jordbruksmarkens biologiska mångfald fortsätter att försämras. Parlamentet efterlyser därför en kraftfull omläggning av den gemensamma jordbrukspolitiken där ersättning ges till jordbrukare för tillhandahållande av kollektiva nyttigheter, eftersom marknaden för närvarande inte lyckats integrera det ekonomiska värde som viktiga kollektiva nyttigheter kan ge.

| 58. | Europaparlamentet framhåller kopplingen mellan vattenvård och biologisk mångfald som en avgörande faktor för ett hållbart liv och en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet framhåller kopplingen mellan vattenvård och biologisk mångfald som en avgörande faktor för ett hållbart liv och en hållbar utveckling.

| 59. | Europaparlamentet betonar vikten av att övergå från ett resursbaserat till ett resultatbaserat synsätt för att bedöma effektiviteten hos de instrument som används. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet betonar vikten av att övergå från ett resursbaserat till ett resultatbaserat synsätt för att bedöma effektiviteten hos de instrument som används.

| 60. | Europaparlamentet efterlyser en miljöanpassning av första pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken för att säkerställa skyddet av den biologiska mångfalden i jordbrukslandskapet som helhet, för att förbättra förbindelser och för anpassningen till klimatförändringarnas konsekvenser. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag till reform av den gemensamma jordbrukspolitiken, vilket omfattar en miljöanpassning av den gemensamma jordbrukspolitiken i och med att stödet under första pelaren ska gå till en uppsättning grundläggande goda arbetsmetoder som ska tillämpas på gårdsnivå, vilka ska inkludera växelbruk och diversifiering, permanent betesmark och ett minsta ”område med ekologisk inriktning”. Parlamentet understryker att sådana gröna åtgärder måste vara genomförbara och inte ge upphov till onödig byråkrati. Parlamentet upprepar sin uppmaning om områdesbaserat stöd till Natura 2000-nätverket inom ramen för direktstödet. Parlamentet anser att resurseffektiva, miljö- och klimatvänliga jordbruksmetoder kommer att garantera såväl jordbruksföretagens hållbarhet som livsmedelsförsörjningen på lång sikt och menar att den gemensamma jordbrukspolitiken bör spela en väsentlig roll för uppnåendet av detta. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet efterlyser en miljöanpassning av första pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken för att säkerställa skyddet av den biologiska mångfalden i jordbrukslandskapet som helhet, för att förbättra förbindelser och för anpassningen till klimatförändringarnas konsekvenser. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag till reform av den gemensamma jordbrukspolitiken, vilket omfattar en miljöanpassning av den gemensamma jordbrukspolitiken i och med att stödet under första pelaren ska gå till en uppsättning grundläggande goda arbetsmetoder som ska tillämpas på gårdsnivå, vilka ska inkludera växelbruk och diversifiering, permanent betesmark och ett minsta ”område med ekologisk inriktning”. Parlamentet understryker att sådana gröna åtgärder måste vara genomförbara och inte ge upphov till onödig byråkrati. Parlamentet upprepar sin uppmaning om områdesbaserat stöd till Natura 2000-nätverket inom ramen för direktstödet. Parlamentet anser att resurseffektiva, miljö- och klimatvänliga jordbruksmetoder kommer att garantera såväl jordbruksföretagens hållbarhet som livsmedelsförsörjningen på lång sikt och menar att den gemensamma jordbrukspolitiken bör spela en väsentlig roll för uppnåendet av detta.

| 61. | Europaparlamentet begär att ”miljöinriktade” metoder ska inriktas mot mångfalden inom medlemsstaternas jordbruk, varvid till exempel hänsyn bör tas till den speciella situation som råder i Medelhavsländerna, vilket inte har skett i föreslagna tröskelvärden beträffande grödornas skiftande slag och markområden av ekologisk betydelse. Kollektiva odlingar, permanenta odlingar (olivlundar, vingårdar, äppelodlingar) och risskördar är några exempel på odlingstyper som bör vara jämförbara med ”miljöinriktning”, med tanke på det höga ekologiska och traditionsbevarande värde som kan tillskrivas några av dessa odlingsmetoder. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet begär att ”miljöinriktade” metoder ska inriktas mot mångfalden inom medlemsstaternas jordbruk, varvid till exempel hänsyn bör tas till den speciella situation som råder i Medelhavsländerna, vilket inte har skett i föreslagna tröskelvärden beträffande grödornas skiftande slag och markområden av ekologisk betydelse. Kollektiva odlingar, permanenta odlingar (olivlundar, vingårdar, äppelodlingar) och risskördar är några exempel på odlingstyper som bör vara jämförbara med ”miljöinriktning”, med tanke på det höga ekologiska och traditionsbevarande värde som kan tillskrivas några av dessa odlingsmetoder.

| 62. | Europaparlamentet vidhåller att stödet till de offentliga och privata aktörer som skyddar den biologiska mångfalden i skogar avseende arter, livsmiljöer och ekosystemtjänster måste ökas i den nya gemensamma jordbrukspolitiken och att stödberättigandet måste utökas till områden som sammanbinder Natura 2000-områden. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet vidhåller att stödet till de offentliga och privata aktörer som skyddar den biologiska mångfalden i skogar avseende arter, livsmiljöer och ekosystemtjänster måste ökas i den nya gemensamma jordbrukspolitiken och att stödberättigandet måste utökas till områden som sammanbinder Natura 2000-områden.

| 63. | Europaparlamentet kräver att alla utbetalningar inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, även de som ska göras från 2014, ska bygga på stabila tvärvillkor som bidrar till att bevara den biologiska mångfalden och ekosystemtjänsterna, omfatta fågel- och livsmiljödirektiven (utan att de nuvarande standarderna för 2007–2013 urvattnas), lagstiftningen om bekämpningsmedel och biocidprodukter och ramdirektivet för vatten (8). Parlamentet kräver ett enkelt och öppet regelverk för de berörda. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet kräver att alla utbetalningar inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, även de som ska göras från 2014, ska bygga på stabila tvärvillkor som bidrar till att bevara den biologiska mångfalden och ekosystemtjänsterna, omfatta fågel- och livsmiljödirektiven (utan att de nuvarande standarderna för 2007–2013 urvattnas), lagstiftningen om bekämpningsmedel och biocidprodukter och ramdirektivet för vatten (8). Parlamentet kräver ett enkelt och öppet regelverk för de berörda.

| 64. | Europaparlamentet efterlyser en förstärkning av andra pelaren och en kraftig förbättring av denna pelares miljöfokus och av effektiviteten i dess miljöåtgärder inom jordbruket, vilket inbegriper en minsta obligatorisk utgift för miljöåtgärder – t.ex. miljöåtgärder inom jordbruket, Natura 2000-förvaltning och miljöåtgärder inom skogsbruket – samt stöd till höga naturvärden och ekologiskt jordbruk. Parlamentet understryker att de olika miljöåtgärderna enligt de två pelarna bör stärka varandra. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet efterlyser en förstärkning av andra pelaren och en kraftig förbättring av denna pelares miljöfokus och av effektiviteten i dess miljöåtgärder inom jordbruket, vilket inbegriper en minsta obligatorisk utgift för miljöåtgärder – t.ex. miljöåtgärder inom jordbruket, Natura 2000-förvaltning och miljöåtgärder inom skogsbruket – samt stöd till höga naturvärden och ekologiskt jordbruk. Parlamentet understryker att de olika miljöåtgärderna enligt de två pelarna bör stärka varandra.

| 65. | Europaparlamentet tar fasta på revisionsrättens kritiska rapport om stödordningarna för miljövänligt jordbruk och noterar att med de 22,2 miljarder euro som finns tillgängliga för åren 2007–2013 har ett mycket begränsat antal miljömål uppnåtts. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att framtida miljöbidrag inom jordbruk endast beviljas enligt strikta miljökriterier. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet tar fasta på revisionsrättens kritiska rapport om stödordningarna för miljövänligt jordbruk och noterar att med de 22,2 miljarder euro som finns tillgängliga för åren 2007–2013 har ett mycket begränsat antal miljömål uppnåtts. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att framtida miljöbidrag inom jordbruk endast beviljas enligt strikta miljökriterier.

| 66. | Europaparlamentet påpekar att en ökad efterfrågan på biodrivmedel från jordbruket, med ökat tryck på produktion av dessa i utvecklingsländerna som följd, hotar den biologiska mångfalden, särskilt i utvecklingsländerna, genom försämrade och förändrade livsmiljöer och ekosystem som våtmarker och skogar. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet påpekar att en ökad efterfrågan på biodrivmedel från jordbruket, med ökat tryck på produktion av dessa i utvecklingsländerna som följd, hotar den biologiska mångfalden, särskilt i utvecklingsländerna, genom försämrade och förändrade livsmiljöer och ekosystem som våtmarker och skogar.

| 67. | Europaparlamentet anser att kontrollen av jordbrukets metoder bör skärpas för att undvika förluster av biologisk mångfald. Parlamentet framhåller särskilt att utsläppen av flytgödsel bör kontrolleras och rentav förbjudas i de känsligaste områdena för att skydda ekosystemen. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet anser att kontrollen av jordbrukets metoder bör skärpas för att undvika förluster av biologisk mångfald. Parlamentet framhåller särskilt att utsläppen av flytgödsel bör kontrolleras och rentav förbjudas i de känsligaste områdena för att skydda ekosystemen.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka företeelsen att jordbruk läggs ner i vissa delar av Europa, specifikt stödja bevarandet av den biologiska mångfalden och förhindra ökenspridning och samtidigt ge nya socioekonomiska möjligheter till landsbygdsutveckling. Parlamentet betonar dock behovet av att respektera befintlig äganderätt till mark. Parlamentet understryker också att Europas jordbrukare är viktiga för landskapsvården. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka företeelsen att jordbruk läggs ner i vissa delar av Europa, specifikt stödja bevarandet av den biologiska mångfalden och förhindra ökenspridning och samtidigt ge nya socioekonomiska möjligheter till landsbygdsutveckling. Parlamentet betonar dock behovet av att respektera befintlig äganderätt till mark. Parlamentet understryker också att Europas jordbrukare är viktiga för landskapsvården.

| 69. | Europaparlamentet vill varna för att olika från ett djurskyddsperspektiv mycket värdefulla arter och livsmiljöer, inklusive de som skyddas genom unionslagstiftning, är beroende av jordbruksmiljöer där människans närvaro är en nyckelfaktor, och understryker i detta sammanhang att nedläggningen av jordbruk måste stoppas och att tvärtom inflyttning till sådana områden främjas. Parlamentet förespråkar ett ökat stöd till små och medelstora jordbruk, familjejordbruk och extensiva jordbruksmetoder som gynnar bevarandet av naturresurserna. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet vill varna för att olika från ett djurskyddsperspektiv mycket värdefulla arter och livsmiljöer, inklusive de som skyddas genom unionslagstiftning, är beroende av jordbruksmiljöer där människans närvaro är en nyckelfaktor, och understryker i detta sammanhang att nedläggningen av jordbruk måste stoppas och att tvärtom inflyttning till sådana områden främjas. Parlamentet förespråkar ett ökat stöd till små och medelstora jordbruk, familjejordbruk och extensiva jordbruksmetoder som gynnar bevarandet av naturresurserna.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samband med den nya reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken utöka sitt stöd till jordbrukssektorer som bevisligen bidrar till att bevara den biologiska mångfalden, särskilt biodlingssektorn. Parlamentet påminner om att vilda insekter och nyttoinsekter, t.ex. bin, står för 80 procent av pollineringen av blomväxter, och att den minskning som hotar dessa är en enorm utmaning för våra samhällen, vars jordbruksproduktion och därmed livsmedelsförsörjning till stor del är beroende av pollineringen av blomväxter. Följaktligen bör man särskilt uppmärksamma biodlingen i de åtgärder som ska vidtas för att skydda den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samband med den nya reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken utöka sitt stöd till jordbrukssektorer som bevisligen bidrar till att bevara den biologiska mångfalden, särskilt biodlingssektorn. Parlamentet påminner om att vilda insekter och nyttoinsekter, t.ex. bin, står för 80 procent av pollineringen av blomväxter, och att den minskning som hotar dessa är en enorm utmaning för våra samhällen, vars jordbruksproduktion och därmed livsmedelsförsörjning till stor del är beroende av pollineringen av blomväxter. Följaktligen bör man särskilt uppmärksamma biodlingen i de åtgärder som ska vidtas för att skydda den biologiska mångfalden.

| 71. | Europaparlamentet understryker vikten av att stoppa och vända nedgången av artrikedomen och variationen bland grödor, vilken leder till en erosion av den genetiska grund som människors och djurs föda är beroende av. Parlamentet förespråkar användning av traditionella jordbrukssorter som är specifika för vissa regioner. Parlamentet efterlyser lämplig lagstiftning och incitament för bibehållande och ytterligare utveckling av en mångfald av genetiska resurser inom jordbruk, t.ex. lokalt anpassade raser och underarter. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet understryker vikten av att stoppa och vända nedgången av artrikedomen och variationen bland grödor, vilken leder till en erosion av den genetiska grund som människors och djurs föda är beroende av. Parlamentet förespråkar användning av traditionella jordbrukssorter som är specifika för vissa regioner. Parlamentet efterlyser lämplig lagstiftning och incitament för bibehållande och ytterligare utveckling av en mångfald av genetiska resurser inom jordbruk, t.ex. lokalt anpassade raser och underarter.

| 72. | Europaparlamentet betonar behovet av bättre samarbete på EU-nivå när det gäller vetenskaplig och tillämpad forskning för att skydda mångfalden av animaliska och vegetabiliska genetiska resurser, förbättra möjligheterna att anpassa dessa resurser till klimatförändringarna och främja en lämplig användning av dem i program för genetisk förbättring. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet betonar behovet av bättre samarbete på EU-nivå när det gäller vetenskaplig och tillämpad forskning för att skydda mångfalden av animaliska och vegetabiliska genetiska resurser, förbättra möjligheterna att anpassa dessa resurser till klimatförändringarna och främja en lämplig användning av dem i program för genetisk förbättring.

Skogar

| 73. | Europaparlamentet kräver specifika åtgärder för uppnåendet av Aichi-mål 5, enligt vilket förlusten av alla naturliga livsmiljöer, inklusive skogar, åtminstone bör minskas med hälften fram till 2020 och, där så är möjligt, fås ner till nära noll, och försämringen och fragmenteringen minskas väsentligt. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet kräver specifika åtgärder för uppnåendet av Aichi-mål 5, enligt vilket förlusten av alla naturliga livsmiljöer, inklusive skogar, åtminstone bör minskas med hälften fram till 2020 och, där så är möjligt, fås ner till nära noll, och försämringen och fragmenteringen minskas väsentligt.

| 74. | Europaparlamentet begär att kommissionen, så snart studien av den europeiska konsumtionens påverkan på avskogningen har avslutats, ska följa upp resultaten av denna med nya politiska initiativ för att åtgärda den påverkan som konstaterats. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet begär att kommissionen, så snart studien av den europeiska konsumtionens påverkan på avskogningen har avslutats, ska följa upp resultaten av denna med nya politiska initiativ för att åtgärda den påverkan som konstaterats.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta och genomföra skogsbruksplaner, där hänsyn tas till lämpliga samråd med allmänheten, inklusive effektiva åtgärder för bevarande och återvinning av skyddade arter och livsmiljöer och relaterade ekosystemtjänster. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta och genomföra skogsbruksplaner, där hänsyn tas till lämpliga samråd med allmänheten, inklusive effektiva åtgärder för bevarande och återvinning av skyddade arter och livsmiljöer och relaterade ekosystemtjänster.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att uppmuntra till genomförande av skogsbruksplaner, bl.a. genom åtgärder för landsbygdsutveckling och programmet Life+. Parlamentet betonar att särskilda åtgärder för biologisk mångfald måste ingå i skogsbruksplanerna, i synnerhet särskilda åtgärder för att bevara skyddade arter och naturliga livsmiljöer i syfte att förbättra deras status, både inom och utanför Natura 2000-områden. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att uppmuntra till genomförande av skogsbruksplaner, bl.a. genom åtgärder för landsbygdsutveckling och programmet Life+. Parlamentet betonar att särskilda åtgärder för biologisk mångfald måste ingå i skogsbruksplanerna, i synnerhet särskilda åtgärder för att bevara skyddade arter och naturliga livsmiljöer i syfte att förbättra deras status, både inom och utanför Natura 2000-områden.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utforma sin skogsbrukspolitik på ett sätt som tar fullständig hänsyn till skogarnas betydelse för skyddandet av den biologiska mångfalden, för förebyggandet av markerosioner, för bindning av koldioxid och luftrening samt för bevarandet av vattnets kretslopp. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utforma sin skogsbrukspolitik på ett sätt som tar fullständig hänsyn till skogarnas betydelse för skyddandet av den biologiska mångfalden, för förebyggandet av markerosioner, för bindning av koldioxid och luftrening samt för bevarandet av vattnets kretslopp.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att ekosystembaserade åtgärder för att öka skogars motståndskraft mot bränder ingår i deras skogsbruksplaner som en del av programmen för att förebygga skogsbränder. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att ekosystembaserade åtgärder för att öka skogars motståndskraft mot bränder ingår i deras skogsbruksplaner som en del av programmen för att förebygga skogsbränder.

Fiske

| 79. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till reform av den gemensamma fiskeripolitiken, vilket bör garantera en integrering av den ekosystembaserade strategin och användning av aktuell vetenskaplig information som utgångspunkt för de långsiktiga förvaltningsplanerna för alla fiskarter som utnyttjas kommersiellt. Parlamentet framhåller att vi endast genom att se till att fiskbeståndens långsiktiga hållbarhet bevaras kan säkra en ekonomisk och social lönsamhet inom den europeiska fiskerisektorn. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till reform av den gemensamma fiskeripolitiken, vilket bör garantera en integrering av den ekosystembaserade strategin och användning av aktuell vetenskaplig information som utgångspunkt för de långsiktiga förvaltningsplanerna för alla fiskarter som utnyttjas kommersiellt. Parlamentet framhåller att vi endast genom att se till att fiskbeståndens långsiktiga hållbarhet bevaras kan säkra en ekonomisk och social lönsamhet inom den europeiska fiskerisektorn.

| 80. | Europaparlamentet betonar att inget land ensamt kan ta itu med problemet med förlust av biologisk mångfald, särskilt i marina ekosystem, och att medlemsstaternas regeringar måste samarbeta och samordna sina insatser mer effektivt för att denna globala fråga ska kunna lösas. Parlamentet betonar att ett kraftfullt genomförande av politiken för biologisk mångfald gagnar både samhället och ekonomin. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet betonar att inget land ensamt kan ta itu med problemet med förlust av biologisk mångfald, särskilt i marina ekosystem, och att medlemsstaternas regeringar måste samarbeta och samordna sina insatser mer effektivt för att denna globala fråga ska kunna lösas. Parlamentet betonar att ett kraftfullt genomförande av politiken för biologisk mångfald gagnar både samhället och ekonomin.

| 81. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa marina skyddade områden där ekonomiska verksamheter, inbegripet fiske, omfattas av stärkt ekosystembaserad förvaltning, vilket gör det möjligt att förena miljöskydd och hållbart fiske. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa marina skyddade områden där ekonomiska verksamheter, inbegripet fiske, omfattas av stärkt ekosystembaserad förvaltning, vilket gör det möjligt att förena miljöskydd och hållbart fiske.

| 82. | Europaparlamentet betonar att stora kunskapsluckor kvarstår gällande fiskbestånden och de marina ekosystemens tillstånd och uppmanar till ökade EU-insatser för marinbiologisk forskning. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet betonar att stora kunskapsluckor kvarstår gällande fiskbestånden och de marina ekosystemens tillstånd och uppmanar till ökade EU-insatser för marinbiologisk forskning.

| 83. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samordna insatserna för att samla in vetenskapliga uppgifter om fiskbestånd där uppgifterna är bristfälliga, i syfte att erbjuda mer tillförlitlig vetenskaplig rådgivning. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samordna insatserna för att samla in vetenskapliga uppgifter om fiskbestånd där uppgifterna är bristfälliga, i syfte att erbjuda mer tillförlitlig vetenskaplig rådgivning.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta för att upprätta en ”europeisk kustbevakning” i syfte att främja gemensam övervakning och tillsyn och säkerställa efterlevnaden. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta för att upprätta en ”europeisk kustbevakning” i syfte att främja gemensam övervakning och tillsyn och säkerställa efterlevnaden.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka sina ansträngningar för att garantera att fångstmängderna inte överskrider nivåerna för maximal hållbar avkastning senast 2015 och att se till att hänsyn tas till ekologiska överväganden i definitionen av maximal hållbar avkastning. Parlamentet betonar därför att avsaknad av adekvata vetenskapliga uppgifter inte får användas som en ursäkt för passivitet och att fiskedödlighetsnivåerna under sådana omständigheter bör minskas i förebyggande syfte. Parlamentet påminner om den rättsliga skyldigheten i ramdirektivet om en marin strategi (9) att se till att alla kommersiellt utnyttjade fiskbestånd är inom säkra biologiska begränsningar senast 2020. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka sina ansträngningar för att garantera att fångstmängderna inte överskrider nivåerna för maximal hållbar avkastning senast 2015 och att se till att hänsyn tas till ekologiska överväganden i definitionen av maximal hållbar avkastning. Parlamentet betonar därför att avsaknad av adekvata vetenskapliga uppgifter inte får användas som en ursäkt för passivitet och att fiskedödlighetsnivåerna under sådana omständigheter bör minskas i förebyggande syfte. Parlamentet påminner om den rättsliga skyldigheten i ramdirektivet om en marin strategi (9) att se till att alla kommersiellt utnyttjade fiskbestånd är inom säkra biologiska begränsningar senast 2020.

| 86. | Europaparlamentet framhåller att åtagandet att till 2015 bibehålla eller återställa fiskbestånden till högre nivåer än dem som kan ge maximalt hållbart uttag, som fastslås i det reformpaket för den gemensamma fiskeripolitiken som lades fram av kommissionen och som fick stöd av stats- och regeringscheferna vid världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg 2002. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet framhåller att åtagandet att till 2015 bibehålla eller återställa fiskbestånden till högre nivåer än dem som kan ge maximalt hållbart uttag, som fastslås i det reformpaket för den gemensamma fiskeripolitiken som lades fram av kommissionen och som fick stöd av stats- och regeringscheferna vid världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg 2002.

| 87. | Europaparlamentet understryker att fiskeriförvaltningen bör bidra till arbetet med att uppnå en gynnsam bevarandestatus i enlighet med fågel- och livsmiljödirektiven och uppnå målet om god miljöstatus enligt ramdirektivet om en marin strategi. Parlamentet betonar att långsiktiga förvaltningsplaner bör baseras på flera olika arter snarare än på enskilda arter, och beakta fiskbeståndens samtliga aspekter, särskilt storlek, ålder och reproduktionsstatus, så att ett ekosystembaserat synsätt återspeglas bättre, och betonar även att strikta tidtabeller bör fastställas för utformningen av dessa planer. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet understryker att fiskeriförvaltningen bör bidra till arbetet med att uppnå en gynnsam bevarandestatus i enlighet med fågel- och livsmiljödirektiven och uppnå målet om god miljöstatus enligt ramdirektivet om en marin strategi. Parlamentet betonar att långsiktiga förvaltningsplaner bör baseras på flera olika arter snarare än på enskilda arter, och beakta fiskbeståndens samtliga aspekter, särskilt storlek, ålder och reproduktionsstatus, så att ett ekosystembaserat synsätt återspeglas bättre, och betonar även att strikta tidtabeller bör fastställas för utformningen av dessa planer.

| 88. | Europaparlamentet betonar att de nya åtgärderna inom den gemensamma fiskeripolitiken och samtliga efterföljande åtgärder som antagits av medlemsstaterna ska vara fullt förenliga med direktiv 92/43/EEG, direktiv 2009/147/EG och direktiv 2008/56/EG. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet betonar att de nya åtgärderna inom den gemensamma fiskeripolitiken och samtliga efterföljande åtgärder som antagits av medlemsstaterna ska vara fullt förenliga med direktiv 92/43/EEG, direktiv 2009/147/EG och direktiv 2008/56/EG.

| 89. | Europaparlamentet betonar att målet om att stoppa bruket att kasta överbord fångster av mindre värdefulla målarter och undvika bifångster av skyddade icke-målarter, bland annat valar, havssköldpaddor och sjöfåglar, bör integreras i den gemensamma fiskeripolitiken och genomföras som en brådskande åtgärd. Dessutom bör den nya gemensamma fiskeripolitiken innehålla en tydlig förpliktelse att släppa de icke-målarter som har stor chans att överleva. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet betonar att målet om att stoppa bruket att kasta överbord fångster av mindre värdefulla målarter och undvika bifångster av skyddade icke-målarter, bland annat valar, havssköldpaddor och sjöfåglar, bör integreras i den gemensamma fiskeripolitiken och genomföras som en brådskande åtgärd. Dessutom bör den nya gemensamma fiskeripolitiken innehålla en tydlig förpliktelse att släppa de icke-målarter som har stor chans att överleva.

| 90. | Europaparlamentet påpekar att det bör utformas åtgärder mot att ungfiskar, för små fiskar och fångster som överstiger kvoterna kastas på ett sätt som gör att man undviker snedvridna incitament i fråga om fångst av och handel med oönskad fisk. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet påpekar att det bör utformas åtgärder mot att ungfiskar, för små fiskar och fångster som överstiger kvoterna kastas på ett sätt som gör att man undviker snedvridna incitament i fråga om fångst av och handel med oönskad fisk.

| 91. | Europaparlamentet understryker att målsättningar och tidsramar bör fastställas för minskningen av överkapaciteten så att en nettominskning av flottornas kapacitet kan eftersträvas. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet understryker att målsättningar och tidsramar bör fastställas för minskningen av överkapaciteten så att en nettominskning av flottornas kapacitet kan eftersträvas.

| 92. | Europaparlamentet påpekar att den marina biologiska mångfalden är allvarligt hotad på grund av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske) och betonar att samarbetet mellan EU:s medlemsstater och tredjeländer måste främjas för att bekämpa sådant IUU-fiske. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet påpekar att den marina biologiska mångfalden är allvarligt hotad på grund av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske) och betonar att samarbetet mellan EU:s medlemsstater och tredjeländer måste främjas för att bekämpa sådant IUU-fiske.

| 93. | Europaparlamentet noterar att etablering av fiskereservat, områden där fiskeverksamhet kan förbjudas eller begränsas, är en synnerligen effektiv och kostnadseffektiv åtgärd för att uppnå ett långsiktigt bevarande av fiskbestånd. Parlamentet uppmanar i detta hänseende medlemsstaterna och rådet att utse fiskereservat och fastställa de förvaltningsregler som ska gälla, med särskilt fokus på uppväxtplatser eller yngelplatser för fiskbestånd. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet noterar att etablering av fiskereservat, områden där fiskeverksamhet kan förbjudas eller begränsas, är en synnerligen effektiv och kostnadseffektiv åtgärd för att uppnå ett långsiktigt bevarande av fiskbestånd. Parlamentet uppmanar i detta hänseende medlemsstaterna och rådet att utse fiskereservat och fastställa de förvaltningsregler som ska gälla, med särskilt fokus på uppväxtplatser eller yngelplatser för fiskbestånd.

| 94. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta tillförlitliga indikatorer på miljöhållbarhet, inbegripet hållbar marin utveckling och hållbar utveckling av kusterna, i syfte att bedöma hur långt man kommit på vägen mot det övergripande målet att skydda den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta tillförlitliga indikatorer på miljöhållbarhet, inbegripet hållbar marin utveckling och hållbar utveckling av kusterna, i syfte att bedöma hur långt man kommit på vägen mot det övergripande målet att skydda den biologiska mångfalden.

Invasiva främmande arter

| 95. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att det vidtas åtgärder för att förhindra att nya invasiva främmande arter kommer in i EU, liksom för att se till att de befintliga invasiva främmande arterna inte sprider sig till nya områden. Parlamentet efterlyser i synnerhet tydliga riktlinjer enligt den gemensamma jordbrukspolitikens förordning om landsbygdsutveckling för att se till att nybeskogning inte skadar den biologiska mångfalden och för att förhindra finansiellt stöd till plantering av främmande och invasiva arter. Parlamentet understryker behovet av långtgående strategier och aktuella inventeringar på både EU-nivå och i medlemsstaterna. Parlamentet anser att dessa strategier inte bör inriktas enbart på de arter som ses som prioriteringar, såsom föreslås i mål 5 i strategin för biologisk mångfald. Parlamentet ser gärna att kommissionen, för att förbättra kunskapsbasen ger stöd till liknande insatser som de inom Daisie-projektet (Delivering Alien Invasive Species Inventories for Europe). |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att det vidtas åtgärder för att förhindra att nya invasiva främmande arter kommer in i EU, liksom för att se till att de befintliga invasiva främmande arterna inte sprider sig till nya områden. Parlamentet efterlyser i synnerhet tydliga riktlinjer enligt den gemensamma jordbrukspolitikens förordning om landsbygdsutveckling för att se till att nybeskogning inte skadar den biologiska mångfalden och för att förhindra finansiellt stöd till plantering av främmande och invasiva arter. Parlamentet understryker behovet av långtgående strategier och aktuella inventeringar på både EU-nivå och i medlemsstaterna. Parlamentet anser att dessa strategier inte bör inriktas enbart på de arter som ses som prioriteringar, såsom föreslås i mål 5 i strategin för biologisk mångfald. Parlamentet ser gärna att kommissionen, för att förbättra kunskapsbasen ger stöd till liknande insatser som de inom Daisie-projektet (Delivering Alien Invasive Species Inventories for Europe).

| 96. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att under 2012 lägga fram ett lagförslag med ett helhetsgrepp på problemet med invasiva främmande växt- och djurarter för att utforma en gemensam EU-politik för förebyggande, övervakning, utrotning och hantering av dessa arter samt system för tidig varning på detta område. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att under 2012 lägga fram ett lagförslag med ett helhetsgrepp på problemet med invasiva främmande växt- och djurarter för att utforma en gemensam EU-politik för förebyggande, övervakning, utrotning och hantering av dessa arter samt system för tidig varning på detta område.

| 97. | Europaparlamentet inser att förebyggande är mer kostnadseffektivt och bättre för miljön än åtgärder som vidtas efter det att en invasiv, främmande art har införts och etablerat sig. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att prioritera att införandet av invasiva, främmande arter förhindras, vilket stöds av den hierarkiska synen på sådana arter som antogs i konventionen om biologisk mångfald. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet inser att förebyggande är mer kostnadseffektivt och bättre för miljön än åtgärder som vidtas efter det att en invasiv, främmande art har införts och etablerat sig. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att prioritera att införandet av invasiva, främmande arter förhindras, vilket stöds av den hierarkiska synen på sådana arter som antogs i konventionen om biologisk mångfald.

| 98. | Europaparlamentet understryker att handeln med utrotningshotade arter som finns med på Internationella naturvårdsunionens röda lista måste omfattas av ökade restriktioner, och framför allt, strikta bestämmelser. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen och medlemsstaterna att övervaka och regelbundet rapportera om importer av exotiska och icke inhemska arter och se till att djurparksdirektivet (10) tillämpas fullt ut. Parlamentet begär att kommissionen ska undersöka och lägga fram förslag om ett förbud mot handel med vildfångade djur som sällskapsdjur. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet understryker att handeln med utrotningshotade arter som finns med på Internationella naturvårdsunionens röda lista måste omfattas av ökade restriktioner, och framför allt, strikta bestämmelser. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen och medlemsstaterna att övervaka och regelbundet rapportera om importer av exotiska och icke inhemska arter och se till att djurparksdirektivet (10) tillämpas fullt ut. Parlamentet begär att kommissionen ska undersöka och lägga fram förslag om ett förbud mot handel med vildfångade djur som sällskapsdjur.

| 99. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att notera befintliga nationella strategier och åtgärdsplaner och att se till att naturliga ölivsmiljöer uppmärksammas på ett lämpligt sätt i den kommande förordningen om invasiva främmande arter. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att notera befintliga nationella strategier och åtgärdsplaner och att se till att naturliga ölivsmiljöer uppmärksammas på ett lämpligt sätt i den kommande förordningen om invasiva främmande arter.

Klimatförändringarna

| 100. | Europaparlamentet påminner om sambanden mellan biologisk mångfald och klimatsystemet och uppmärksammar den betydande negativa inverkan som klimatförändringarna har på den biologiska mångfalden. Parlamentet betonar att förlusten av biologisk mångfald i sig förvärrar klimatförändringarna på grund av förstöringen av den koldioxidsänka som den naturliga miljön erbjuder. Parlamentet betonar vikten av att skydda den biologiska mångfalden, även som ett sätt att begränsa klimatförändringarna och bevara naturliga koldioxidsänkor. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet påminner om sambanden mellan biologisk mångfald och klimatsystemet och uppmärksammar den betydande negativa inverkan som klimatförändringarna har på den biologiska mångfalden. Parlamentet betonar att förlusten av biologisk mångfald i sig förvärrar klimatförändringarna på grund av förstöringen av den koldioxidsänka som den naturliga miljön erbjuder. Parlamentet betonar vikten av att skydda den biologiska mångfalden, även som ett sätt att begränsa klimatförändringarna och bevara naturliga koldioxidsänkor.

Den internationella dimensionen

| 101. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att föreslå lagstiftning för att genomföra Nagoyaprotokollet så att unionen kan ratificera protokollet så snart som möjligt. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att föreslå lagstiftning för att genomföra Nagoyaprotokollet så att unionen kan ratificera protokollet så snart som möjligt.

| 102. | d tanke på den biologiska mångfaldens och ekosystemtjänsternas globala karaktär och deras avgörande roll för uppnåendet av de globala målen om hållbar utveckling betonar Europaparlamentet att EU:s strategi också måste driva på EU:s arbete med att förhindra förlusten av biologisk mångfald och på så sätt bidra mer effektivt till arbetet med att uppnå millennieutvecklingsmålen senast 2015. |
| --- | --- |

102.

d tanke på den biologiska mångfaldens och ekosystemtjänsternas globala karaktär och deras avgörande roll för uppnåendet av de globala målen om hållbar utveckling betonar Europaparlamentet att EU:s strategi också måste driva på EU:s arbete med att förhindra förlusten av biologisk mångfald och på så sätt bidra mer effektivt till arbetet med att uppnå millennieutvecklingsmålen senast 2015.

| 103. | Europaparlamentet anser att frågan om bevarande av marin biologisk mångfald måste tas upp på högsta nivå vid toppmötet Rio+20 i Rio de Janeiro i juni 2012. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet anser att frågan om bevarande av marin biologisk mångfald måste tas upp på högsta nivå vid toppmötet Rio+20 i Rio de Janeiro i juni 2012.

| 104. | Europaparlamentet välkomnar FN:s generalförsamlings resolution av den 6 december 2011 om ett hållbart världsfiske (11), där behovet av brådskande insatser för att uppnå ett hållbart nyttjande av haven betonas. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet välkomnar FN:s generalförsamlings resolution av den 6 december 2011 om ett hållbart världsfiske (11), där behovet av brådskande insatser för att uppnå ett hållbart nyttjande av haven betonas.

| 105. | Europaparlamentet ser positivt på den plan som lades fram i november 2011 och som hade utarbetats av fyra FN-organ (Unesco, FAO, UNDP och IMO) i syfte att uppmuntra länder att förnya sina åtaganden att begränsa förstörelsen av haven och att ta itu med hot såsom överexploatering av fiske, föroreningar och förlust av biologisk mångfald. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet ser positivt på den plan som lades fram i november 2011 och som hade utarbetats av fyra FN-organ (Unesco, FAO, UNDP och IMO) i syfte att uppmuntra länder att förnya sina åtaganden att begränsa förstörelsen av haven och att ta itu med hot såsom överexploatering av fiske, föroreningar och förlust av biologisk mångfald.

| 106. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta främja ett gemensamt synsätt på naturvård i hela EU. Parlamentet gläds åt att kommissionen i sitt meddelande inser att den måste samarbeta med medlemsstaterna för att garantera ett verksamt skydd av den biologiska mångfalden i EU:s yttersta randområden samt utomeuropeiska länder och territorier, där det finns fler endemiska arter än på hela den europeiska kontinenten. Parlamentet efterlyser en förstärkning av de särskilda instrumenten för att bevara och skydda den biologiska mångfalden i dessa områden, i synnerhet den förberedande åtgärden Best (Frivilligt system för biologisk mångfald och ekosystemtjänster i EU:s yttersta randområden och utomeuropeiska länder och territorier), som parlamentet har stött sedan 2011 och som möjliggör ordentlig finansiering till skydd för biologisk mångfald och ekosystemtjänster i EU:s yttersta randområden samt utomeuropeiska länder och territorier. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta främja ett gemensamt synsätt på naturvård i hela EU. Parlamentet gläds åt att kommissionen i sitt meddelande inser att den måste samarbeta med medlemsstaterna för att garantera ett verksamt skydd av den biologiska mångfalden i EU:s yttersta randområden samt utomeuropeiska länder och territorier, där det finns fler endemiska arter än på hela den europeiska kontinenten. Parlamentet efterlyser en förstärkning av de särskilda instrumenten för att bevara och skydda den biologiska mångfalden i dessa områden, i synnerhet den förberedande åtgärden Best (Frivilligt system för biologisk mångfald och ekosystemtjänster i EU:s yttersta randområden och utomeuropeiska länder och territorier), som parlamentet har stött sedan 2011 och som möjliggör ordentlig finansiering till skydd för biologisk mångfald och ekosystemtjänster i EU:s yttersta randområden samt utomeuropeiska länder och territorier.

| 107. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att strikt genomföra och verkställa multilaterala miljöavtal, inklusive (men inte begränsat till) konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) och konventionen om skydd av flyttande vilda djur. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att strikt genomföra och verkställa multilaterala miljöavtal, inklusive (men inte begränsat till) konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) och konventionen om skydd av flyttande vilda djur.

| 108. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på ett effektivt sätt integrera miljöhållbarhet i sina förbindelser med tredjeländer och som en del av globala förfaranden såsom millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på ett effektivt sätt integrera miljöhållbarhet i sina förbindelser med tredjeländer och som en del av globala förfaranden såsom millennieutvecklingsmålen.

| 109. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utöka bidraget från EU:s handelspolitik till bevarande av biologisk mångfald och betonar därför sitt stöd för förslaget att införa ett kapitel om hållbar utveckling i alla nya handelsavtal, med omfattande miljöbestämmelser som är relevanta inom handel, inbegripet mål för biologisk mångfald. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utöka bidraget från EU:s handelspolitik till bevarande av biologisk mångfald och betonar därför sitt stöd för förslaget att införa ett kapitel om hållbar utveckling i alla nya handelsavtal, med omfattande miljöbestämmelser som är relevanta inom handel, inbegripet mål för biologisk mångfald.

| 110. | Europaparlamentet uppmärksammar ökningen av den illegala internationella handeln med arter som omfattas av konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att arbeta för att öka Interpols befogenheter i detta avseende och att prioritera frågan om illegal handel med djur- och växtliv i bilaterala samtal med tredjeländer. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet uppmärksammar ökningen av den illegala internationella handeln med arter som omfattas av konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att arbeta för att öka Interpols befogenheter i detta avseende och att prioritera frågan om illegal handel med djur- och växtliv i bilaterala samtal med tredjeländer.

| 111. | Europaparlamentet inser att EU är en av de största importörerna av vilda djur och växter och att EU genom sin politik och kommersiella verksamheter påverkar skyddet av den biologiska mångfalden i andra delar av världen. Parlamentet uppmanar EU att vidta åtgärder för att minska de negativa följderna av EU:s konsumtionsmönster på den biologiska mångfalden genom att införa initiativ för hållbart jordbruk och hållbar handel med djur- och växtliv i alla avtal. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet inser att EU är en av de största importörerna av vilda djur och växter och att EU genom sin politik och kommersiella verksamheter påverkar skyddet av den biologiska mångfalden i andra delar av världen. Parlamentet uppmanar EU att vidta åtgärder för att minska de negativa följderna av EU:s konsumtionsmönster på den biologiska mångfalden genom att införa initiativ för hållbart jordbruk och hållbar handel med djur- och växtliv i alla avtal.

| 112. | Europaparlamentet uppmanar deltagarna i toppmötet Rio +20 Earth att göra konkreta framsteg avseende innovativa och oberoende finansieringskällor för skydd av den biologiska mångfalden i utvecklingsländer, och insisterar på att EU och dess medlemsstater ska vara proaktiva när det gäller att uppnå resultat på området. |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet uppmanar deltagarna i toppmötet Rio +20 Earth att göra konkreta framsteg avseende innovativa och oberoende finansieringskällor för skydd av den biologiska mångfalden i utvecklingsländer, och insisterar på att EU och dess medlemsstater ska vara proaktiva när det gäller att uppnå resultat på området.

| 113. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkra den biologiska mångfalden i EU:s utvecklingssamarbete i syfte att förhindra förluster av den biologiska mångfalden och ta hänsyn till att de människor som har de lägsta inkomsterna är de som är mest beroende av ekosystemtjänster. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkra den biologiska mångfalden i EU:s utvecklingssamarbete i syfte att förhindra förluster av den biologiska mångfalden och ta hänsyn till att de människor som har de lägsta inkomsterna är de som är mest beroende av ekosystemtjänster.

| 114. | Europaparlamentet inser att vi måste få till stånd en kostnadseffektiv ekonomi baserad på förnybara energikällor utan att ge efter på målen för biologisk mångfald, och att en sådan ekonomi skulle kunna bidra till att uppnå dessa mål. I detta sammanhang anser parlamentet att det är nödvändigt att införa ytterligare skyddsåtgärder avseende källor, effektivitet och mängd biomassa som används till energi. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att utan dröjsmål skapa klarhet om effekterna av biodrivmedel på den biologiska mångfalden, inklusive följderna av indirekt markanvändning, samt kräver att effektiva hållbarhetskriterier fastställs för produktion och användning av alla biodrivmedel, inklusive fast biomassa. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet inser att vi måste få till stånd en kostnadseffektiv ekonomi baserad på förnybara energikällor utan att ge efter på målen för biologisk mångfald, och att en sådan ekonomi skulle kunna bidra till att uppnå dessa mål. I detta sammanhang anser parlamentet att det är nödvändigt att införa ytterligare skyddsåtgärder avseende källor, effektivitet och mängd biomassa som används till energi. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att utan dröjsmål skapa klarhet om effekterna av biodrivmedel på den biologiska mångfalden, inklusive följderna av indirekt markanvändning, samt kräver att effektiva hållbarhetskriterier fastställs för produktion och användning av alla biodrivmedel, inklusive fast biomassa.

Finansiering

| 115. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att enligt objektiva kriterier identifiera alla befintliga bidrag som skadar miljön och ber kommissionen att före utgången av 2012 publicera en handlingsplan med en tidtabell för hur man gradvis ska ta bort sådana bidrag senast 2020, i linje med åtagandena enligt Nagoyakonferensen. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att enligt objektiva kriterier identifiera alla befintliga bidrag som skadar miljön och ber kommissionen att före utgången av 2012 publicera en handlingsplan med en tidtabell för hur man gradvis ska ta bort sådana bidrag senast 2020, i linje med åtagandena enligt Nagoyakonferensen.

| 116. | Europaparlamentet framhäver vikten av att mobilisera såväl EU-stöd som nationella bidrag från alla möjliga källor, bland annat genom att inrätta ett specifikt instrument för att finansiera den biologiska mångfalden, och av att utveckla innovativa finansiella mekanismer, särskilt ”habitat banking” i förening med utjämning för att uppnå de mål som fastställts avseende den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet framhäver vikten av att mobilisera såväl EU-stöd som nationella bidrag från alla möjliga källor, bland annat genom att inrätta ett specifikt instrument för att finansiera den biologiska mångfalden, och av att utveckla innovativa finansiella mekanismer, särskilt ”habitat banking” i förening med utjämning för att uppnå de mål som fastställts avseende den biologiska mångfalden.

| 117. | Europaparlamentet betonar behovet av att öka budgeten för forskning om miljö och biologisk mångfald i nästa ramprogram för forskning i proportion till det enorma behovet av och utmaningarna med att hantera både förluster inom den biologiska mångfalden och klimatförändringarna, i syfte att bidra till att fylla de kunskapsluckor som konstaterats och stödja denna politik. |
| --- | --- |

117.

Europaparlamentet betonar behovet av att öka budgeten för forskning om miljö och biologisk mångfald i nästa ramprogram för forskning i proportion till det enorma behovet av och utmaningarna med att hantera både förluster inom den biologiska mångfalden och klimatförändringarna, i syfte att bidra till att fylla de kunskapsluckor som konstaterats och stödja denna politik.

| 118. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om det befintliga regelverket ger tillräckliga incitament till strategier för att öka den biologiska mångfalden, och att föreslå kostnadseffektiva lösningar så att medel som ska gå till biologisk mångfald inte läggs på byråkrati, utan på skydd och förbättring. |
| --- | --- |

118.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om det befintliga regelverket ger tillräckliga incitament till strategier för att öka den biologiska mångfalden, och att föreslå kostnadseffektiva lösningar så att medel som ska gå till biologisk mångfald inte läggs på byråkrati, utan på skydd och förbättring.

| 119. | Europaparlamentet håller med om att väl utformade marknadsbaserade instrument som syftar till att internalisera de externa kostnaderna för miljöpåverkan genom konsumtion och produktion kan bidra till att uppnå målet att hejda förluster av den biologiska mångfalden om de kombineras med incitament för gröna investeringar inom de berörda sektorerna. |
| --- | --- |

119.

Europaparlamentet håller med om att väl utformade marknadsbaserade instrument som syftar till att internalisera de externa kostnaderna för miljöpåverkan genom konsumtion och produktion kan bidra till att uppnå målet att hejda förluster av den biologiska mångfalden om de kombineras med incitament för gröna investeringar inom de berörda sektorerna.

| 120. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens lansering av en plattform för företag och biologisk mångfald i syfte att engagera den privata sektorn i frågan om biologisk mångfald. |
| --- | --- |

120.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens lansering av en plattform för företag och biologisk mångfald i syfte att engagera den privata sektorn i frågan om biologisk mångfald.

| 121. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rapportera till parlamentet och rådet om alternativ för införandet av betalning för ekosystemtjänster, med hänsyn till bevarandet av den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

121.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rapportera till parlamentet och rådet om alternativ för införandet av betalning för ekosystemtjänster, med hänsyn till bevarandet av den biologiska mångfalden.

| 122. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra och finansiera denna nya strategi för biologisk mångfald fram till 2020 fullt ut genom att se till att var och en av EU:s finansieringsåtgärder överensstämmer med lagstiftning om biologisk mångfald och vattenskydd. |
| --- | --- |

122.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra och finansiera denna nya strategi för biologisk mångfald fram till 2020 fullt ut genom att se till att var och en av EU:s finansieringsåtgärder överensstämmer med lagstiftning om biologisk mångfald och vattenskydd.

| 123. | Europaparlamentet betonar att nästa fleråriga budgetram (2014–2020) stödja ansträngningarna för att nå de sex målsättningar som anges i strategin för biologisk mångfald och en ökad finansiering av programmet Life. Parlamentet betonar även behovet av att fokusera på projekt för företags sociala ansvar för att främja biologisk mångfald. |
| --- | --- |

123.

Europaparlamentet betonar att nästa fleråriga budgetram (2014–2020) stödja ansträngningarna för att nå de sex målsättningar som anges i strategin för biologisk mångfald och en ökad finansiering av programmet Life. Parlamentet betonar även behovet av att fokusera på projekt för företags sociala ansvar för att främja biologisk mångfald.

| 124. | Europaparlamentet konstaterar dessutom att det enorma ekonomiska värdet av biologisk mångfald ger värdefull avkastning på de investeringar som görs för att bevara mångfalden. Parlamentet begär därför ökade medel för naturskyddsåtgärder. |
| --- | --- |

124.

Europaparlamentet konstaterar dessutom att det enorma ekonomiska värdet av biologisk mångfald ger värdefull avkastning på de investeringar som görs för att bevara mångfalden. Parlamentet begär därför ökade medel för naturskyddsåtgärder.

| 125. | För att säkerställa lämplig finansiering av Natura 2000-nätverket uppmanar Europaparlamentet kommissionen och medlemsstaterna att se till att minst 5,8 miljarder euro per år tillhandahålls genom EU:s och medlemsstaternas finansiering. Vidare uppmanar parlamentet kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att lämplig finansiering görs tillgänglig genom olika EU-fonder (som fonderna för den gemensamma jordbrukspolitiken, Europeiska havs- och fiskerifonden, Sammanhållningsfonden och Life+-fonden) med en bättre samordning och samstämmighet mellan dessa fonder, bland annat genom konceptet integrerade projekt och därmed förbättra transparensen för de olika regioner som tar emot EU-finansiering. Parlamentet uppmanar EIB att engagera sig i framtagandet av innovativa finansieringsinstrument samt tekniska tjänster och rådgivningstjänster för samfinansierade projekt som rör biologisk mångfald. |
| --- | --- |

125.

För att säkerställa lämplig finansiering av Natura 2000-nätverket uppmanar Europaparlamentet kommissionen och medlemsstaterna att se till att minst 5,8 miljarder euro per år tillhandahålls genom EU:s och medlemsstaternas finansiering. Vidare uppmanar parlamentet kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att lämplig finansiering görs tillgänglig genom olika EU-fonder (som fonderna för den gemensamma jordbrukspolitiken, Europeiska havs- och fiskerifonden, Sammanhållningsfonden och Life+-fonden) med en bättre samordning och samstämmighet mellan dessa fonder, bland annat genom konceptet integrerade projekt och därmed förbättra transparensen för de olika regioner som tar emot EU-finansiering. Parlamentet uppmanar EIB att engagera sig i framtagandet av innovativa finansieringsinstrument samt tekniska tjänster och rådgivningstjänster för samfinansierade projekt som rör biologisk mångfald.

| 126. | Europaparlamentet uttrycker besvikelse över de föreslagna tilldelade beloppen till det nya Life+-programmet, som trots sin anmärkningsvärda framgång under två decennier fortsätter att tilldelas en obetydlig del av EU:s budget, och anser att utmaningarna som tas upp i planen för biologisk mångfald och naturskydd kräver kraftigt höjt stöd till Life+-programmet. |
| --- | --- |

126.

Europaparlamentet uttrycker besvikelse över de föreslagna tilldelade beloppen till det nya Life+-programmet, som trots sin anmärkningsvärda framgång under två decennier fortsätter att tilldelas en obetydlig del av EU:s budget, och anser att utmaningarna som tas upp i planen för biologisk mångfald och naturskydd kräver kraftigt höjt stöd till Life+-programmet.

| 127. | Europaparlamentet noterar oroat att det antal projekt som varje år finansieras av programmet Life+ ligger under den vägledande tilldelningen i flera medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka orsakerna till den låga tilldelningen och, om så är nödvändigt, föreslå förändringar av de regler som styr programmet, särskilt avseende samfinansieringsnivåer. |
| --- | --- |

127.

Europaparlamentet noterar oroat att det antal projekt som varje år finansieras av programmet Life+ ligger under den vägledande tilldelningen i flera medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka orsakerna till den låga tilldelningen och, om så är nödvändigt, föreslå förändringar av de regler som styr programmet, särskilt avseende samfinansieringsnivåer.

| 128. | Europaparlamentet uppmärksammar betydelsen av grön offentlig upphandling och anser att större vikt bör läggas vid användningen av den, särskilt inom offentliga myndigheter som erhåller EU-finansiering. Parlamentet rekommenderar att myndigheter med ansvar för de förvaltnings- och styrsystem som medlemsstaterna inrättat för att förvalta medlen från strukturfonderna och Sammanhållningsfonden stöder projekt som föreskriver sådana förfaranden. |
| --- | --- |

128.

Europaparlamentet uppmärksammar betydelsen av grön offentlig upphandling och anser att större vikt bör läggas vid användningen av den, särskilt inom offentliga myndigheter som erhåller EU-finansiering. Parlamentet rekommenderar att myndigheter med ansvar för de förvaltnings- och styrsystem som medlemsstaterna inrättat för att förvalta medlen från strukturfonderna och Sammanhållningsfonden stöder projekt som föreskriver sådana förfaranden.

| 129. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att investera i skydd och återställande av den biologiska mångfalden inom ramen för Sammanhållningsfonden under finansieringsperioden 2014–2020, och rekommenderar också att de möjligheter Natura 2000-nätverket erbjuder lokala ekonomier och arbetsmarknader tas i beaktande. |
| --- | --- |

129.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att investera i skydd och återställande av den biologiska mångfalden inom ramen för Sammanhållningsfonden under finansieringsperioden 2014–2020, och rekommenderar också att de möjligheter Natura 2000-nätverket erbjuder lokala ekonomier och arbetsmarknader tas i beaktande.

| 130. | Europaparlamentet inser att den ”gröna ekonomin” är ett sätt att generera kompetens och skapa arbetstillfällen, och vill att den ska få stöd i form av finansiering som kan hjälpa till att bygga upp kapaciteten på lokal nivå och som utgår från lokalt och traditionellt kunnande i kampen för att skydda den biologiska mångfalden. Parlamentet framhåller att cirka 30 procent av de totala anslagen till sammanhållningspolitiken för 2007–2013 finns tillgängliga för verksamhet med särskild inverkan på hållbar tillväxt. Parlamentet uppmuntrar även medlemsstaterna, och särskilt lokala och regionala myndigheter, att vara mer aktiva i arbetet med att stoppa förlusten av biologisk mångfald och öka sina investeringar i naturkapital samt att använda regionalpolitiska medel i insatser mot naturkatastrofer som ett led i bevarandet av naturresurserna och anpassningen till klimatförändringarna, i synnerhet inför programperioden 2014–2020. |
| --- | --- |

130.

Europaparlamentet inser att den ”gröna ekonomin” är ett sätt att generera kompetens och skapa arbetstillfällen, och vill att den ska få stöd i form av finansiering som kan hjälpa till att bygga upp kapaciteten på lokal nivå och som utgår från lokalt och traditionellt kunnande i kampen för att skydda den biologiska mångfalden. Parlamentet framhåller att cirka 30 procent av de totala anslagen till sammanhållningspolitiken för 2007–2013 finns tillgängliga för verksamhet med särskild inverkan på hållbar tillväxt. Parlamentet uppmuntrar även medlemsstaterna, och särskilt lokala och regionala myndigheter, att vara mer aktiva i arbetet med att stoppa förlusten av biologisk mångfald och öka sina investeringar i naturkapital samt att använda regionalpolitiska medel i insatser mot naturkatastrofer som ett led i bevarandet av naturresurserna och anpassningen till klimatförändringarna, i synnerhet inför programperioden 2014–2020.

| 131. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att till fullo utnyttja möjligheten att anpassa de nuvarande operativa programmen till de mål som fastställts för hållbar tillväxt i Europa 2020-strategin genom att ompröva prioriteringarna för projektinvesteringar, och uppmanar dem att utnyttja tillgänglig forskning effektivare. |
| --- | --- |

131.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att till fullo utnyttja möjligheten att anpassa de nuvarande operativa programmen till de mål som fastställts för hållbar tillväxt i Europa 2020-strategin genom att ompröva prioriteringarna för projektinvesteringar, och uppmanar dem att utnyttja tillgänglig forskning effektivare.

*

* *

| 132. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

132.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 50 E, 21.2.2012, s. 19.

(2)  EUT C 351 E, 2.12.2011, s. 103.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0297.

(4)  http://www.teebweb.org

(5)  EUT L 20, 26.1.2010, s. 7.

(6)  EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

(7)  EUT C 16 E, 22.1.2010, s. 67.

(8)  Direktiv 2000/60/EG (EUT L 327, 22.12.2000, s. 1).

(9)  Direktiv 2008/56/EG (EUT L 164, 25.6.2008, s. 19).

(10)  Direktiv 1999/22/EG (EUT L 94, 9.4.1999, s. 24).

(11)  A/RES/66/68.

---

| 7.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 258/115 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 258/115

---

Fredagen den 20 april 2012Översynen av det sjätte miljöhandlingsprogrammet och fastställandet av prioriteringar för det sjunde miljöhandlingsprogrammet

P7_TA(2012)0147

Europaparlamentets resolution av den 20 april 2012 om översynen av det sjätte miljöhandlingsprogrammet och fastställandet av prioriteringar för det sjunde miljöhandlingsprogrammet – en bättre miljö för ett bättre liv (2011/2194(INI))

2013/C 258 E/16

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Sjätte miljöhandlingsprogrammet – slutbedömning” (COM(2011)0531), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Sjätte miljöhandlingsprogrammet – slutbedömning” (COM(2011)0531),

| — | med beaktande av artiklarna 191 och 192 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, om att bevara, skydda och förbättra människors hälsa och miljön, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 191 och 192 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, om att bevara, skydda och förbättra människors hälsa och miljön,

| — | med beaktande av rådets (miljö) slutsatser av den 10 oktober 2011”Utvärdering av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram och det fortsatta arbetet: vägen till EU:s sjunde miljöhandlingsprogram”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (miljö) slutsatser av den 10 oktober 2011”Utvärdering av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram och det fortsatta arbetet: vägen till EU:s sjunde miljöhandlingsprogram”,

| — | med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport ”The European Environment – State and Outlook 2010” (Den europeiska miljön – tillstånd och framtidsutsikter 2010), SOER 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport ”The European Environment – State and Outlook 2010” (Den europeiska miljön – tillstånd och framtidsutsikter 2010), SOER 2010,

| — | med beaktande av Europeiska miljöbyråns tekniska rapport nr 15/2011 med titeln ”Revealing the costs of air pollution from industrial facilities in Europe”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska miljöbyråns tekniska rapport nr 15/2011 med titeln ”Revealing the costs of air pollution from industrial facilities in Europe”,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Europa 2020 – en strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Europa 2020 – en strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Vår livförsäkring, vårt naturkapital – en strategi för biologisk mångfald i EU fram till 2020” (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Vår livförsäkring, vårt naturkapital – en strategi för biologisk mångfald i EU fram till 2020” (COM(2011)0244),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050” (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050” (COM(2011)0112),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Färdplan för ett resurseffektivt Europa” (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Färdplan för ett resurseffektivt Europa” (COM(2011)0571),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok ”Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok ”Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem” (COM(2011)0144),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets förordning om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (COM(2011)0398), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets förordning om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (COM(2011)0398),

| — | med beaktande av kommissionens förslag om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken och sammanhållningspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken och sammanhållningspolitiken,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för regional utveckling (A7-0048/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för regional utveckling (A7-0048/2012), och av följande skäl:

| A. | Det nuvarande sjätte miljöhandlingsprogrammet löper ut den 22 juli 2012. |
| --- | --- |

A.

Det nuvarande sjätte miljöhandlingsprogrammet löper ut den 22 juli 2012.

| B. | I ett årtionde har det sjätte miljöhandlingsprogrammet utgjort en övergripande ram för miljöpolitiken, då miljölagstiftningen har konsoliderats och i stort sett fullbordats, och antagandet genom medbeslutande har ökat dess legitimitet och hjälpt till att skapa en känsla av delaktighet. Medlemsstaterna och kommissionen har dock inte alltid agerat i enlighet med programmet, som haft ett antal brister som måste åtgärdas. |
| --- | --- |

B.

I ett årtionde har det sjätte miljöhandlingsprogrammet utgjort en övergripande ram för miljöpolitiken, då miljölagstiftningen har konsoliderats och i stort sett fullbordats, och antagandet genom medbeslutande har ökat dess legitimitet och hjälpt till att skapa en känsla av delaktighet. Medlemsstaterna och kommissionen har dock inte alltid agerat i enlighet med programmet, som haft ett antal brister som måste åtgärdas.

| C. | Framstegen mot att uppnå målen i det sjätte miljöhandlingsprogrammet har varierat. Vissa mål har uppnåtts (klimatförändringar, avfall), andra inte (luft, stadsmiljö, naturresurser), och uppnåendet av de övriga målen är avhängigt av framtida genomförandeåtgärder (kemikalier, bekämpningsmedel, vatten). Ett antal utmaningar kvarstår dock och därför behövs ytterligare insatser. |
| --- | --- |

C.

Framstegen mot att uppnå målen i det sjätte miljöhandlingsprogrammet har varierat. Vissa mål har uppnåtts (klimatförändringar, avfall), andra inte (luft, stadsmiljö, naturresurser), och uppnåendet av de övriga målen är avhängigt av framtida genomförandeåtgärder (kemikalier, bekämpningsmedel, vatten). Ett antal utmaningar kvarstår dock och därför behövs ytterligare insatser.

| D. | Det sjätte miljöhandlingsprogrammet har försvagats genom ett bristfälligt genomförande av EU:s miljölagstiftning i fråga om kontroll av luftföroreningar, rening av vatten och avloppsvatten, avfall och naturskydd. |
| --- | --- |

D.

Det sjätte miljöhandlingsprogrammet har försvagats genom ett bristfälligt genomförande av EU:s miljölagstiftning i fråga om kontroll av luftföroreningar, rening av vatten och avloppsvatten, avfall och naturskydd.

| E. | Målet att stoppa försämringen av den biologiska mångfalden till 2010 har inte uppnåtts på grund av bristande politiska och ekonomiska åtaganden. |
| --- | --- |

E.

Målet att stoppa försämringen av den biologiska mångfalden till 2010 har inte uppnåtts på grund av bristande politiska och ekonomiska åtaganden.

| F. | I ”European Environment – State and Outlook 2010” (SOER 2010) påpekas att stora utmaningar kvarstår på miljöområdet, vilka kommer att få avsevärda konsekvenser om man inte tar itu med dem. |
| --- | --- |

F.

I ”European Environment – State and Outlook 2010” (SOER 2010) påpekas att stora utmaningar kvarstår på miljöområdet, vilka kommer att få avsevärda konsekvenser om man inte tar itu med dem.

| G. | Vissa aspekter av miljölagstiftningen bör ses över, särskilt genom att miljökonsekvensbedömningarna ges en mera oberoende ställning i direktivet om miljökonsekvensbedömningar. |
| --- | --- |

G.

Vissa aspekter av miljölagstiftningen bör ses över, särskilt genom att miljökonsekvensbedömningarna ges en mera oberoende ställning i direktivet om miljökonsekvensbedömningar.

| H. | Miljöförstöring – luftföroreningar, buller, kemikalier, dålig vattenkvalitet och försämring av ekosystem – är en viktig faktor för ökningen av kroniska sjukdomar. En ambitiös EU-agenda för miljöskydd är därför en viktig aspekt för att effektivt förebygga sjukdomar och ohälsa. |
| --- | --- |

H.

Miljöförstöring – luftföroreningar, buller, kemikalier, dålig vattenkvalitet och försämring av ekosystem – är en viktig faktor för ökningen av kroniska sjukdomar. En ambitiös EU-agenda för miljöskydd är därför en viktig aspekt för att effektivt förebygga sjukdomar och ohälsa.

| I. | Skillnaderna mellan medlemsstaterna i fråga om miljökvalitet och folkhälsa är fortfarande stora. |
| --- | --- |

I.

Skillnaderna mellan medlemsstaterna i fråga om miljökvalitet och folkhälsa är fortfarande stora.

| 1. | Europaparlamentet understryker vikten av att så fort som möjligt anta ett sjunde miljöhandlingsprogram för att ta itu med de utmaningar på miljöområdet som vi har framför oss. Kommissionen uppmanas därför att omgående lägga fram ett förslag om ett sjunde miljöhandlingsprogram. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker vikten av att så fort som möjligt anta ett sjunde miljöhandlingsprogram för att ta itu med de utmaningar på miljöområdet som vi har framför oss. Kommissionen uppmanas därför att omgående lägga fram ett förslag om ett sjunde miljöhandlingsprogram.

| 2. | Europaparlamentet anser att det nya sjunde miljöhandlingsprogrammet på ett tydligt sätt måste beskriva de miljöutmaningar som EU står inför, däribland de allt snabbare klimatförändringarna, försämringen av vårt ekosystem och den allt större överanvändningen av naturresurser. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det nya sjunde miljöhandlingsprogrammet på ett tydligt sätt måste beskriva de miljöutmaningar som EU står inför, däribland de allt snabbare klimatförändringarna, försämringen av vårt ekosystem och den allt större överanvändningen av naturresurser.

| 3. | Mot bakgrund av de aktuella hållbarhetsutmaningar som EU står inför framhåller Europaparlamentet att miljöhandlingsprogrammen som övergripande instrument bidrar till att garantera en nödvändig samordning av unionspolitiken. Parlamentet anser särskilt att man under det kommande årtiondet kommer att nödgas ta itu med miljöfrågorna med ett mer samstämt och integrerat tillvägagångssätt där man tar hänsyn till alla kopplingar mellan dem samt fyller återstående luckor, eftersom det annars kan uppstå oåterkalleliga skador. |
| --- | --- |

3.

Mot bakgrund av de aktuella hållbarhetsutmaningar som EU står inför framhåller Europaparlamentet att miljöhandlingsprogrammen som övergripande instrument bidrar till att garantera en nödvändig samordning av unionspolitiken. Parlamentet anser särskilt att man under det kommande årtiondet kommer att nödgas ta itu med miljöfrågorna med ett mer samstämt och integrerat tillvägagångssätt där man tar hänsyn till alla kopplingar mellan dem samt fyller återstående luckor, eftersom det annars kan uppstå oåterkalleliga skador.

| 4. | Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör innehålla en positiv beskrivning av fördelarna med en sträng miljöpolitik i syfte att öka allmänhetens stöd och den politiska viljan att agera. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör innehålla en positiv beskrivning av fördelarna med en sträng miljöpolitik i syfte att öka allmänhetens stöd och den politiska viljan att agera.

| 5. | Europaparlamentet anser att man i det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör fastställa såväl mål för 2020 som en tydlig ambitiös vision för miljön 2050 som syftar till att åstadkomma en hög livskvalitet och stort välbefinnande för alla inom säkra miljögränser. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att man i det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör fastställa såväl mål för 2020 som en tydlig ambitiös vision för miljön 2050 som syftar till att åstadkomma en hög livskvalitet och stort välbefinnande för alla inom säkra miljögränser.

| 6. | Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammets tidsramar ska anpassas till den fleråriga budgetramen efter 2013 och till Europa 2020-strategin. Parlamentet betonar dock att centrala beslut på andra politikområden som kommer att få stor inverkan på miljön förmodligen kommer att fattas före antagandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammets tidsramar ska anpassas till den fleråriga budgetramen efter 2013 och till Europa 2020-strategin. Parlamentet betonar dock att centrala beslut på andra politikområden som kommer att få stor inverkan på miljön förmodligen kommer att fattas före antagandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet.

| 7. | Europaparlamentet betonar att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör tillhandahålla rätt ram för att garantera adekvat finansiering, däribland finansiering av innovation, forskning och utveckling, i samverkan med Life, och att en fullständigt integrering av miljövården bör vara en viktig del av den kommande fleråriga budgetramen, samt av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken och sammanhållningspolitiken och Horisont 2020. Parlamentet anser framför allt att EU bör låta miljöhandlingsprogrammet få nya finansieringskällor, exempelvis genom att ta i anspråk marknadsinstrument och avgifter för ekosystemtjänster. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör tillhandahålla rätt ram för att garantera adekvat finansiering, däribland finansiering av innovation, forskning och utveckling, i samverkan med Life, och att en fullständigt integrering av miljövården bör vara en viktig del av den kommande fleråriga budgetramen, samt av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken och sammanhållningspolitiken och Horisont 2020. Parlamentet anser framför allt att EU bör låta miljöhandlingsprogrammet få nya finansieringskällor, exempelvis genom att ta i anspråk marknadsinstrument och avgifter för ekosystemtjänster.

| 8. | Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör utgöra en övergripande ram som gör det möjligt att ta itu med både långvariga och nya utmaningar på miljö- och hållbarhetsområdet samtidigt som man tar vederbörlig hänsyn till redan föreliggande och planerade åtgärder. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör utgöra en övergripande ram som gör det möjligt att ta itu med både långvariga och nya utmaningar på miljö- och hållbarhetsområdet samtidigt som man tar vederbörlig hänsyn till redan föreliggande och planerade åtgärder.

| 9. | Europaparlamentet anser att det sjunde handlingsprogrammet inför det kommande årtiondet bör låta det framgå tillräckligt tydligt och förutsägbart för nationella och lokala förvaltningar, medborgare, företagare och investerare vad EU står för i miljöfrågor. Parlamentet menar att detta övergripande program bör förmedla ett starkt politiskt budskap från EU till resten av världen och bidra till upprättandet av en internationell miljöstyrning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att det sjunde handlingsprogrammet inför det kommande årtiondet bör låta det framgå tillräckligt tydligt och förutsägbart för nationella och lokala förvaltningar, medborgare, företagare och investerare vad EU står för i miljöfrågor. Parlamentet menar att detta övergripande program bör förmedla ett starkt politiskt budskap från EU till resten av världen och bidra till upprättandet av en internationell miljöstyrning.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att låta sitt kommande förslag om det sjunde miljöhandlingsprogrammet bygga på följande tre prioriteringar:






  — | Genomförande och förstärkning. |
| --- | --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att låta sitt kommande förslag om det sjunde miljöhandlingsprogrammet bygga på följande tre prioriteringar:

—

Genomförande och förstärkning.

| — | Integration. |
| --- | --- |

—

Integration.

| — | Den internationella dimensionen. |
| --- | --- |

—

Den internationella dimensionen.

| 11. | Europaparlamentet anser att många av de mål som finns i det sjätte miljöhandlingsprogrammet är väl formulerade, men ser samtidigt att många av målen är långtifrån uppfyllda. Parlamentet skulle därför gärna se att flera av dessa målsättningar förs över också till det sjunde miljöhandlingsprogrammet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att många av de mål som finns i det sjätte miljöhandlingsprogrammet är väl formulerade, men ser samtidigt att många av målen är långtifrån uppfyllda. Parlamentet skulle därför gärna se att flera av dessa målsättningar förs över också till det sjunde miljöhandlingsprogrammet.

| 12. | Europaparlamentet vill betona att försiktighetsprincipen måste få styra EU:s miljöpolitik |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet vill betona att försiktighetsprincipen måste få styra EU:s miljöpolitik

Genomförande och förstärkning

| 13. | Europaparlamentet konstaterar med oro att genomförandet av miljölagstiftningen fortfarande brister. Ett fullt genomförande och verkställande på alla nivåer, liksom en ytterligare förstärkning av viktiga prioriteringar i fråga om miljö och relaterad politik – klimatförändringar, biologisk mångfald, resurser, miljö och hälsa, liksom social- och sysselsättningspolitik, energi, hållbara transporter, hållbart jordbruk och landsbygdsutveckling – är avgörande. Parlamentet framhåller därför behovet av en miljölagstiftning som är tydlig och konsekvent och bygger på en utvärdering av offentlig politik samt responsen på den. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet konstaterar med oro att genomförandet av miljölagstiftningen fortfarande brister. Ett fullt genomförande och verkställande på alla nivåer, liksom en ytterligare förstärkning av viktiga prioriteringar i fråga om miljö och relaterad politik – klimatförändringar, biologisk mångfald, resurser, miljö och hälsa, liksom social- och sysselsättningspolitik, energi, hållbara transporter, hållbart jordbruk och landsbygdsutveckling – är avgörande. Parlamentet framhåller därför behovet av en miljölagstiftning som är tydlig och konsekvent och bygger på en utvärdering av offentlig politik samt responsen på den.

| 14. | Europaparlamentet betonar att det är en klar skyldighet enligt fördraget och ett kriterium för att EU-medel ska få användas i medlemsstaterna att EU:s miljölagstiftning fullständigt följs. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att det är en klar skyldighet enligt fördraget och ett kriterium för att EU-medel ska få användas i medlemsstaterna att EU:s miljölagstiftning fullständigt följs.

| 15. | Europaparlamentet framhåller att en framgångsrik miljöpolitik ofrånkomligt förutsätter att medborgarna informeras om den, så att de väcks till engagemang. Parlamentet kräver därför att det framtida handlingsprogrammet ska leda till ökade insatser i detta avseende, eftersom en bättre miljö för ett bättre liv inte kan byggas upp ensidigt av institutionerna utan stöd från själva samhället. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet framhåller att en framgångsrik miljöpolitik ofrånkomligt förutsätter att medborgarna informeras om den, så att de väcks till engagemang. Parlamentet kräver därför att det framtida handlingsprogrammet ska leda till ökade insatser i detta avseende, eftersom en bättre miljö för ett bättre liv inte kan byggas upp ensidigt av institutionerna utan stöd från själva samhället.

Klimatförändringar

| 16. | Europaparlamentet anser att man i det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör se till att klimat- och energipaketet genomförs fullt ut och att det förstärks. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att man i det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör se till att klimat- och energipaketet genomförs fullt ut och att det förstärks.

| 17. | Europaparlamentet anser att det bör framgå av det sjunde miljöhandlingsprogrammet att det behövs bindande mål för energieffektivitet och/eller energibesparingar, eftersom detta kommer att bidra till kampen mot klimatförändringarna och till miljöskyddet. Parlamentet framhåller betydelsen av en flexibel unionsram för att de planerade energieffektivitetsåtgärderna ska ta vederbörlig hänsyn till de unika villkoren för varje enskild medlemsstat. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att det bör framgå av det sjunde miljöhandlingsprogrammet att det behövs bindande mål för energieffektivitet och/eller energibesparingar, eftersom detta kommer att bidra till kampen mot klimatförändringarna och till miljöskyddet. Parlamentet framhåller betydelsen av en flexibel unionsram för att de planerade energieffektivitetsåtgärderna ska ta vederbörlig hänsyn till de unika villkoren för varje enskild medlemsstat.

| 18. | Europaparlamentet anser att man i det sjunde miljöhandlingsprogrammet också bör beakta perioden efter 2020 och överväga att anta halvtidsmål för utsläppsminskning, energieffektivitet och förnybar energi för 2030. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att man i det sjunde miljöhandlingsprogrammet också bör beakta perioden efter 2020 och överväga att anta halvtidsmål för utsläppsminskning, energieffektivitet och förnybar energi för 2030.

| 19. | Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet också bör ta upp hanteringen av utsläpp till havs och andra utsläpp än koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet också bör ta upp hanteringen av utsläpp till havs och andra utsläpp än koldioxidutsläpp.

| 20. | Europaparlamentet anser att anpassningen till klimatförändringarna bör ges tillräckligt med utrymme i det sjunde miljöhandlingsprogrammet och att man bör ta hänsyn till de olika behoven i regionerna, på grundval av EU:s kommande anpassningsstrategi. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en långtgående reform av EU:s växtskyddslagstiftning i syfte att effektivt bekämpa den spridning av invasiva arter och skadegörare som sker delvis på grund av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att anpassningen till klimatförändringarna bör ges tillräckligt med utrymme i det sjunde miljöhandlingsprogrammet och att man bör ta hänsyn till de olika behoven i regionerna, på grundval av EU:s kommande anpassningsstrategi. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en långtgående reform av EU:s växtskyddslagstiftning i syfte att effektivt bekämpa den spridning av invasiva arter och skadegörare som sker delvis på grund av klimatförändringarna.

| 21. | Europaparlamentet uppmärksammar de ytterligare fördelar som en allt större produktion av förnybar energi för med sig i form av föroreningsminskningar och hälsoeffekter, förutsatt att den faktiskt leder till minskad produktion av icke-förnybar energi. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmärksammar de ytterligare fördelar som en allt större produktion av förnybar energi för med sig i form av föroreningsminskningar och hälsoeffekter, förutsatt att den faktiskt leder till minskad produktion av icke-förnybar energi.

| 22. | Europaparlamentet rekommenderar en förstärkning av stödet till klimattåliga regionala strategier för låga koldioxidutsläpp samt till småskaliga klimatprojekt som genomförs av små och medelstora företag, icke-statliga organisationer och lokala myndigheter inom ramen för delprogrammet ”klimatpolitik” i det nya Life-programmet som kommissionen lagt fram. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet rekommenderar en förstärkning av stödet till klimattåliga regionala strategier för låga koldioxidutsläpp samt till småskaliga klimatprojekt som genomförs av små och medelstora företag, icke-statliga organisationer och lokala myndigheter inom ramen för delprogrammet ”klimatpolitik” i det nya Life-programmet som kommissionen lagt fram.

Effektiv och hållbar användning av resurser

| 23. | Europaparlamentet påminner om att resursanvändningen absolut sett snabbt måste minskas. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en bred tolkning av begreppet resurseffektivitet så att alla resurser omfattas och påpekar att hit räknas t.ex. såväl naturliga energiresurser som andra resurser som vatten, ekosystem och biologisk mångfald. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta med hållbar materialhantering och hållbar produktion och förbrukning i begreppet resurseffektivitet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påminner om att resursanvändningen absolut sett snabbt måste minskas. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en bred tolkning av begreppet resurseffektivitet så att alla resurser omfattas och påpekar att hit räknas t.ex. såväl naturliga energiresurser som andra resurser som vatten, ekosystem och biologisk mångfald. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta med hållbar materialhantering och hållbar produktion och förbrukning i begreppet resurseffektivitet.

| 24. | Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör bidra till uppnåendet av det långsiktiga målet att minska det ekologiska fotavtrycket med 50 procent under de kommande 20 åren. Parlamentet påpekar att EU:s alltför stora ekologiska fotavtryck undergräver de regionala och globala utsikterna för naturliga ekosystem som kan utgöra ett tillräckligt stort stöd för mänskligheten. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör bidra till uppnåendet av det långsiktiga målet att minska det ekologiska fotavtrycket med 50 procent under de kommande 20 åren. Parlamentet påpekar att EU:s alltför stora ekologiska fotavtryck undergräver de regionala och globala utsikterna för naturliga ekosystem som kan utgöra ett tillräckligt stort stöd för mänskligheten.

| 25. | Europaparlamentet anser att målen i färdplanen för ett resurseffektivt Europa bör integreras fullt ut i det sjunde miljöhandlingsprogrammet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att målen i färdplanen för ett resurseffektivt Europa bör integreras fullt ut i det sjunde miljöhandlingsprogrammet.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att redan tillämpa – och förbättra – befintliga indikatorer för resurseffektivitet där det är möjligt och omgående fastställa mål i nära samarbete med medlemsstaterna och andra berörda parter och att så fort som möjligt ta fram nya indikatorer och mål där det behövs, såsom efterfrågas i färdplanen. Mot bakgrund av den centrala indikatorns begränsningar när det gäller resursproduktivitet uppmanar parlamentet kommissionen att så fort som möjligt utarbeta en indikator för materialförbrukning utifrån en livscykelstrategi, där dolda flöden, dvs. eventuell överföring av miljöbelastningar ut ur EU samt omflyttning av brister och beroenden, ingår. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att redan tillämpa – och förbättra – befintliga indikatorer för resurseffektivitet där det är möjligt och omgående fastställa mål i nära samarbete med medlemsstaterna och andra berörda parter och att så fort som möjligt ta fram nya indikatorer och mål där det behövs, såsom efterfrågas i färdplanen. Mot bakgrund av den centrala indikatorns begränsningar när det gäller resursproduktivitet uppmanar parlamentet kommissionen att så fort som möjligt utarbeta en indikator för materialförbrukning utifrån en livscykelstrategi, där dolda flöden, dvs. eventuell överföring av miljöbelastningar ut ur EU samt omflyttning av brister och beroenden, ingår.

| 27. | Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör göra det möjligt att ta fram lagstiftningsramar för att i relevanta politikåtgärder, särskilt hållbar produktion, inbegripa idén med prioriterad resursanvändning, för att se till att hela potentialen för de knappa råmaterialresurserna utnyttjas. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör göra det möjligt att ta fram lagstiftningsramar för att i relevanta politikåtgärder, särskilt hållbar produktion, inbegripa idén med prioriterad resursanvändning, för att se till att hela potentialen för de knappa råmaterialresurserna utnyttjas.

| 28. | Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör omfatta mål om hur man kan ta itu med miljösituationen i städerna, där merparten av EU-medborgarna bor, där över två tredjedelar av all koldioxid produceras och där miljöpåverkan är stor, samt att där bör ges vägledning om hur integrerad miljöplanering kan främjas i städer, med samtidig hänsyn tagen till subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör omfatta mål om hur man kan ta itu med miljösituationen i städerna, där merparten av EU-medborgarna bor, där över två tredjedelar av all koldioxid produceras och där miljöpåverkan är stor, samt att där bör ges vägledning om hur integrerad miljöplanering kan främjas i städer, med samtidig hänsyn tagen till subsidiaritetsprincipen.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, i syfte att genomföra strategier för att minska föroreningarna i stadsmiljö, undersöka möjligheten att skapa en europeisk stödram för att gradvis genomföra planer för rörlighet i europeiska städer och införa rutiner och finansiella stödmekanismer på EU-nivå för att utarbeta både rörlighetsrevision och planer för rörlighet i städer och införa en resultattavla på EU-nivå för rörlighet i städer. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, i syfte att genomföra strategier för att minska föroreningarna i stadsmiljö, undersöka möjligheten att skapa en europeisk stödram för att gradvis genomföra planer för rörlighet i europeiska städer och införa rutiner och finansiella stödmekanismer på EU-nivå för att utarbeta både rörlighetsrevision och planer för rörlighet i städer och införa en resultattavla på EU-nivå för rörlighet i städer.

| 30. | Europaparlamentet anser att man i det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör se till att de mål om hållbar och miljövänlig konsumtion och produktion som fastställs i färdplanen uppnås helt och hållet, till exempel när det gäller miljövänlig och hållbar offentlig upphandling, varvid principerna om insyn och sund konkurrens bör följas. Parlamentet vill se en produktpolitik som omfattar hela produktens livscykel och där bl.a. djurskyddsvänliga produktionsmetoder ingår. Parlamentet uppmanar kommissionen att, när väl den harmoniserade EU-metoden för beräkning av produkters miljöavtryck är klar, se till att konsumenterna får ytterligare information om produkters miljöpåverkan, utöver de system som redan finns (miljömärkning, energimärkning, certifiering för ekologiskt jordbruk, etc.). Parlamentet uppmanar kommissionen att utvidga tillämpningsområdet för direktivet om ekodesign och se över genomförandet av det. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att man i det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör se till att de mål om hållbar och miljövänlig konsumtion och produktion som fastställs i färdplanen uppnås helt och hållet, till exempel när det gäller miljövänlig och hållbar offentlig upphandling, varvid principerna om insyn och sund konkurrens bör följas. Parlamentet vill se en produktpolitik som omfattar hela produktens livscykel och där bl.a. djurskyddsvänliga produktionsmetoder ingår. Parlamentet uppmanar kommissionen att, när väl den harmoniserade EU-metoden för beräkning av produkters miljöavtryck är klar, se till att konsumenterna får ytterligare information om produkters miljöpåverkan, utöver de system som redan finns (miljömärkning, energimärkning, certifiering för ekologiskt jordbruk, etc.). Parlamentet uppmanar kommissionen att utvidga tillämpningsområdet för direktivet om ekodesign och se över genomförandet av det.

| 31. | Europaparlamentet anser att man i det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör främja inrättandet av incitamentsmekanismer för att stödja efterfrågan på återvunnet material, särskilt när detta blir en del i slutprodukten. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att man i det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör främja inrättandet av incitamentsmekanismer för att stödja efterfrågan på återvunnet material, särskilt när detta blir en del i slutprodukten.

| 32. | Europaparlamentet anser att man i det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör sörja för ett fullt genomförande av avfallslagstiftningen och bland annat se till att avfallshierarkin följs, varvid konsekvensen med annan EU-politik samtidigt bör tillförsäkras. Parlamentet anser att programmet bör fastställa mer långtgående mål för förebyggande, återanvändning och materialåtervinning, där det också bör ingå att nettomängden genererat avfall ska minska och att inget sådant avfall som, utgående från hierarkin i ramdirektivet om avfall, kan materialåtervinnas eller komposteras ska brännas, tillsammans med ett totalförbud mot att selektivt insamlat avfall avstjälps i deponier samt sektoriella mål för resurseffektivitet och riktmärken för processeffektiviteten. Parlamentet påminner om att avfallet också är en resurs som ofta kan återanvändas, vilket innebär att man säkerställer effektiv resursanvändning. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur insamlingen av avfall från förbrukningsvaror kan förbättras, genom en utvidgad tillämpning av principen om utvidgat producentansvar samt genom riktlinjer för förvaltningen av retur-, insamlings- och återvinningssystem. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att investera i återvinning av råvaror och sällsynta jordartsmetaller eftersom brytning, raffinering och återvinning av sällsynta jordartsmetaller kan få allvarliga konsekvenser för miljön om de inte hanteras korrekt. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att man i det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör sörja för ett fullt genomförande av avfallslagstiftningen och bland annat se till att avfallshierarkin följs, varvid konsekvensen med annan EU-politik samtidigt bör tillförsäkras. Parlamentet anser att programmet bör fastställa mer långtgående mål för förebyggande, återanvändning och materialåtervinning, där det också bör ingå att nettomängden genererat avfall ska minska och att inget sådant avfall som, utgående från hierarkin i ramdirektivet om avfall, kan materialåtervinnas eller komposteras ska brännas, tillsammans med ett totalförbud mot att selektivt insamlat avfall avstjälps i deponier samt sektoriella mål för resurseffektivitet och riktmärken för processeffektiviteten. Parlamentet påminner om att avfallet också är en resurs som ofta kan återanvändas, vilket innebär att man säkerställer effektiv resursanvändning. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur insamlingen av avfall från förbrukningsvaror kan förbättras, genom en utvidgad tillämpning av principen om utvidgat producentansvar samt genom riktlinjer för förvaltningen av retur-, insamlings- och återvinningssystem. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att investera i återvinning av råvaror och sällsynta jordartsmetaller eftersom brytning, raffinering och återvinning av sällsynta jordartsmetaller kan få allvarliga konsekvenser för miljön om de inte hanteras korrekt.

| 33. | Europaparlamentet anser att de mål för insamling och separation av avfall som redan har fastställts i flera direktiv bör utökas och inriktas på största och bästa återvinning av material under varje fas av återvinningen, nämligen insamling, demontering, förbearbetning och återvinning/förädling. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att de mål för insamling och separation av avfall som redan har fastställts i flera direktiv bör utökas och inriktas på största och bästa återvinning av material under varje fas av återvinningen, nämligen insamling, demontering, förbearbetning och återvinning/förädling.

| 34. | Europaparlamentet anser att man i det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör beakta bestämmelserna i den kommande strategin för att skydda EU:s vattentillgångar och betonar värdet av en bättre samordnad metod för prissättning av vatten. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ordna så att lösningar på frågor om vattenbrist, vattenåtervinning och utveckling av alternativ bevattningsteknik blir mer lättillgängliga, samt att uppmuntra till att vatten som tagits ur sitt kretslopp används optimalt under olika på varandra följande faser, särskilt genom återvinning av vatten för jordbruks- och industriändamål när detta är lämpligt samt genom återvinning av näringsämnen och energiinnehåll i det använda vattnet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att man i det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör beakta bestämmelserna i den kommande strategin för att skydda EU:s vattentillgångar och betonar värdet av en bättre samordnad metod för prissättning av vatten. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ordna så att lösningar på frågor om vattenbrist, vattenåtervinning och utveckling av alternativ bevattningsteknik blir mer lättillgängliga, samt att uppmuntra till att vatten som tagits ur sitt kretslopp används optimalt under olika på varandra följande faser, särskilt genom återvinning av vatten för jordbruks- och industriändamål när detta är lämpligt samt genom återvinning av näringsämnen och energiinnehåll i det använda vattnet.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att vattenlagstiftningen effektivt och oinskränkt följs och anser att man för trygga efterlevnaden av ramdirektivet om vatten och direktivet om bedömning och hantering av översvämningsrisker måste utveckla åtgärder för återställande av flodernas naturliga strandkanter och återbeskogning av de angränsande områdena. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att vattenlagstiftningen effektivt och oinskränkt följs och anser att man för trygga efterlevnaden av ramdirektivet om vatten och direktivet om bedömning och hantering av översvämningsrisker måste utveckla åtgärder för återställande av flodernas naturliga strandkanter och återbeskogning av de angränsande områdena.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att låta alla berörda partner medverka med att i det sjunde miljöprogrammet ställa upp mål för att garantera en hållbar markanvändning. Parlamentet uppmanar kommissionen att i det sjunde miljöhandlingsprogrammet lyfta fram viktiga markanvändningsfrågor, såsom förlusten av delvis naturliga livsmiljöer och ändrad användning av mark av högt värde på grund av odling av bioenergigrödor och påpekar i detta sammanhang att det behövs hållbarhetskriterier för biomassa och biodrivmedel, som även ska inrikta sig på frågan om indirekt ändrad markanvändning. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att låta alla berörda partner medverka med att i det sjunde miljöprogrammet ställa upp mål för att garantera en hållbar markanvändning. Parlamentet uppmanar kommissionen att i det sjunde miljöhandlingsprogrammet lyfta fram viktiga markanvändningsfrågor, såsom förlusten av delvis naturliga livsmiljöer och ändrad användning av mark av högt värde på grund av odling av bioenergigrödor och påpekar i detta sammanhang att det behövs hållbarhetskriterier för biomassa och biodrivmedel, som även ska inrikta sig på frågan om indirekt ändrad markanvändning.

| 37. | Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet måste omfatta inverkan av EU:s politik på länder utanför EU, och uppmanar därför kommissionen att ta upp frågan om att minska EU:s inverkan på marken i tredjeländer, särskilt genom att ta med indirekt ändrad markanvändning på grund av produktion av biodrivmedel och biomassa för energiändamål, samt inbegripa målsättningen att ingen mark med högt miljövärde ska få ett nytt användningsområde i syfte att producera grödor för EU. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet måste omfatta inverkan av EU:s politik på länder utanför EU, och uppmanar därför kommissionen att ta upp frågan om att minska EU:s inverkan på marken i tredjeländer, särskilt genom att ta med indirekt ändrad markanvändning på grund av produktion av biodrivmedel och biomassa för energiändamål, samt inbegripa målsättningen att ingen mark med högt miljövärde ska få ett nytt användningsområde i syfte att producera grödor för EU.

Biologisk mångfald och skog

| 38. | Europaparlamentet understryker vikten av att agera nu, så att EU ska komma på rätt väg mot att fullständigt uppnå sitt eget huvudmål om biologisk mångfald 2020, liksom uppfylla sina globala åtaganden om skydd av den biologiska mångfalden, eftersom vi inte har råd med ännu ett misslyckande, och sätta undan tillräckliga resurser för att bevara Natura 2000-nätverket. Parlamentet anser att de svårigheter som man haft med att uppnå 2010-målet motiverar en grundlig översyn av de metoder som hittills använts och att det behöver genomföras helhetsbetonade strategiska undersökningar där samtliga faktorer som kan ha någon inverkan på de skyddade områdena ingår. Dessa undersökningar bör ingå i stadsplaneringen och åtföljas av pedagogiska och informativa kampanjer om betydelsen av lokala naturresurser och deras bevarande. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet understryker vikten av att agera nu, så att EU ska komma på rätt väg mot att fullständigt uppnå sitt eget huvudmål om biologisk mångfald 2020, liksom uppfylla sina globala åtaganden om skydd av den biologiska mångfalden, eftersom vi inte har råd med ännu ett misslyckande, och sätta undan tillräckliga resurser för att bevara Natura 2000-nätverket. Parlamentet anser att de svårigheter som man haft med att uppnå 2010-målet motiverar en grundlig översyn av de metoder som hittills använts och att det behöver genomföras helhetsbetonade strategiska undersökningar där samtliga faktorer som kan ha någon inverkan på de skyddade områdena ingår. Dessa undersökningar bör ingå i stadsplaneringen och åtföljas av pedagogiska och informativa kampanjer om betydelsen av lokala naturresurser och deras bevarande.

| 39. | Europaparlamentet anser att syftena med EU:s strategi för biologisk mångfald 2020, däribland dess mål och åtgärder, fullt ut bör integreras i det sjunde miljöhandlingsprogrammet för att garantera dess fullständiga genomförande. Vissa åtgärder bör dock förstärkas på kort sikt, så att frågan om biologisk mångfald tydligare kommer att aktualiseras inom alla områden av politiken, och det måste göras mer (t.ex. för att återställa skadade ekosystem) för att målen i Europa 2020-strategin faktiskt ska nås. Parlamentet betonar att det sjunde miljöhandlingsprogrammet kommer att utgöra en kraftfull ram till stöd för antagandet av de rättsliga och finansiella instrument som krävs, till att börja med genom garanterad finansiering för Natura 2000. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att syftena med EU:s strategi för biologisk mångfald 2020, däribland dess mål och åtgärder, fullt ut bör integreras i det sjunde miljöhandlingsprogrammet för att garantera dess fullständiga genomförande. Vissa åtgärder bör dock förstärkas på kort sikt, så att frågan om biologisk mångfald tydligare kommer att aktualiseras inom alla områden av politiken, och det måste göras mer (t.ex. för att återställa skadade ekosystem) för att målen i Europa 2020-strategin faktiskt ska nås. Parlamentet betonar att det sjunde miljöhandlingsprogrammet kommer att utgöra en kraftfull ram till stöd för antagandet av de rättsliga och finansiella instrument som krävs, till att börja med genom garanterad finansiering för Natura 2000.

| 40. | Europaparlamentet betonar att det behövs ekonomiskt stöd från såväl EU som medlemsstaterna från alla tillbudsstående källor samt att innovativa finansiella mekanismer måste utvecklas, så att ett tillräckligt stöd för den biologiska mångfalden kan garanteras. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar att det behövs ekonomiskt stöd från såväl EU som medlemsstaterna från alla tillbudsstående källor samt att innovativa finansiella mekanismer måste utvecklas, så att ett tillräckligt stöd för den biologiska mångfalden kan garanteras.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före slutet av 2012 offentliggöra ett meddelande om den nya europeiska skogsstrategin och föreslå effektiva åtgärder för att förbättra samarbetet mellan medlemsstaterna på skogsområdet samt främja en rationell användning av skogsresurserna och en hållbar förvaltning av skogen. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före slutet av 2012 offentliggöra ett meddelande om den nya europeiska skogsstrategin och föreslå effektiva åtgärder för att förbättra samarbetet mellan medlemsstaterna på skogsområdet samt främja en rationell användning av skogsresurserna och en hållbar förvaltning av skogen.

| 42. | Europaparlamentet rekommenderar att skogen ges större uppmärksamhet i den nya gemensamma jordbrukspolitiken genom främjande av skogsbruket och en politik för landsbygdsutveckling som grundar sig på hållbara landskap. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet rekommenderar att skogen ges större uppmärksamhet i den nya gemensamma jordbrukspolitiken genom främjande av skogsbruket och en politik för landsbygdsutveckling som grundar sig på hållbara landskap.

| 43. | Europaparlamentet efterlyser en ny unionsförordning om förebyggande av bränder, eller föreslår att det åtminstone inleds ett förstärkt samarbete mellan medlemsstaterna på området. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet efterlyser en ny unionsförordning om förebyggande av bränder, eller föreslår att det åtminstone inleds ett förstärkt samarbete mellan medlemsstaterna på området.

Miljökvalitet och hälsa

| 44. | Europaparlamentet anser, med tanke på att dåliga miljöförhållanden har en avsevärd inverkan på hälsan och är förenade med höga kostnader, att det sjunde miljöhandlingsprogrammet framför allt bör






  — | bevara målsättningen från det sjätte miljöhandlingsprogrammet att kemikalier senast 2020 endast ska produceras och användas på sätt som inte har någon betydande skadlig inverkan på hälsan och miljön, |
| --- | --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser, med tanke på att dåliga miljöförhållanden har en avsevärd inverkan på hälsan och är förenade med höga kostnader, att det sjunde miljöhandlingsprogrammet framför allt bör

—

bevara målsättningen från det sjätte miljöhandlingsprogrammet att kemikalier senast 2020 endast ska produceras och användas på sätt som inte har någon betydande skadlig inverkan på hälsan och miljön,

| — | behandla luftkvalitet – däribland inomhusluftens kvalitet – och dess inverkan på hälsan, |
| --- | --- |

—

behandla luftkvalitet – däribland inomhusluftens kvalitet – och dess inverkan på hälsan,

| — | behandla buller och dess inverkan på hälsan, |
| --- | --- |

—

behandla buller och dess inverkan på hälsan,

| — | föreskriva att det tas fram särskilda åtgärder mot uppkommande hot mot människors och djurs hälsa som ännu inte åtgärdats i tillräcklig grad, för att undersöka hur människors och djurs hälsa påverkas av nya utvecklingsfaktorer, till exempel nanomaterial, hormonstörande ämnen eller kombinationseffekterna av kemikalier, på grundval av vetenskapliga analyser och gemensamt accepterade definitioner, om sådana finns att tillgå, |
| --- | --- |

—

föreskriva att det tas fram särskilda åtgärder mot uppkommande hot mot människors och djurs hälsa som ännu inte åtgärdats i tillräcklig grad, för att undersöka hur människors och djurs hälsa påverkas av nya utvecklingsfaktorer, till exempel nanomaterial, hormonstörande ämnen eller kombinationseffekterna av kemikalier, på grundval av vetenskapliga analyser och gemensamt accepterade definitioner, om sådana finns att tillgå,

| — | omfatta åtgärder för att skydda barns hälsa från miljöförstöring, med utgångspunkt i WHO Europas Parmadeklaration om miljö och hälsa från mars 2010, |
| --- | --- |

—

omfatta åtgärder för att skydda barns hälsa från miljöförstöring, med utgångspunkt i WHO Europas Parmadeklaration om miljö och hälsa från mars 2010,

| — | sammanhänga med den andra handlingsplanen för miljö och hälsa, |
| --- | --- |

—

sammanhänga med den andra handlingsplanen för miljö och hälsa,

| 45. | Europaparlamentet betonar att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör omfatta specifika mål för att EU-medborgarnas hälsa senast 2020 inte längre ska hotas av föroreningar och skadliga ämnen. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör omfatta specifika mål för att EU-medborgarnas hälsa senast 2020 inte längre ska hotas av föroreningar och skadliga ämnen.

| 46. | Europaparlamentet anser att metoderna för riskbedömning av kemikalier ska beaktas fullt ut, samt att alternativ till djurförsök ska prioriteras. Parlamentet anser också att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör föreskriva att det antas en EU-omfattande strategi för att minska antalet djur som används för säkerhetstestning, samtidigt som hög livskvalitet garanteras för människor och djur inom EU. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser att metoderna för riskbedömning av kemikalier ska beaktas fullt ut, samt att alternativ till djurförsök ska prioriteras. Parlamentet anser också att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör föreskriva att det antas en EU-omfattande strategi för att minska antalet djur som används för säkerhetstestning, samtidigt som hög livskvalitet garanteras för människor och djur inom EU.

| 47. | Europaparlamentet anser att det krävs en helhetssyn på miljö och hälsa, som sätter försiktighetsprincipen och förebyggande av risker i centrum och särskilt tar hänsyn till sårbara grupper som foster, barn och ungdomar. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet anser att det krävs en helhetssyn på miljö och hälsa, som sätter försiktighetsprincipen och förebyggande av risker i centrum och särskilt tar hänsyn till sårbara grupper som foster, barn och ungdomar.

| 48. | Europaparlamentet anser att insatser bör göras för att uppmärksamma förebyggande åtgärder och försiktighetsåtgärder samt främjande av miljövänlig verksamhet inom EU på området för forskning, innovation och utveckling, i syfte att minska uppkomsten av sjukdomar på grund av miljöpåverkan. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet anser att insatser bör göras för att uppmärksamma förebyggande åtgärder och försiktighetsåtgärder samt främjande av miljövänlig verksamhet inom EU på området för forskning, innovation och utveckling, i syfte att minska uppkomsten av sjukdomar på grund av miljöpåverkan.

| 49. | Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör ta upp transporter, genom att främja ökade investeringar i miljövänliga transportsystem och föreslå lösningar för att hantera trafikstockningar, koldioxidutsläpp samt utsläpp av mikropartiklar. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör ta upp transporter, genom att främja ökade investeringar i miljövänliga transportsystem och föreslå lösningar för att hantera trafikstockningar, koldioxidutsläpp samt utsläpp av mikropartiklar.

| 50. | Europaparlamentet anser det viktigt att det sjunde miljöhandlingsprogrammet särskilt uppmärksammar det fortsatta arbetet med att frångå kvicksilver, både inom och utom EU. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser det viktigt att det sjunde miljöhandlingsprogrammet särskilt uppmärksammar det fortsatta arbetet med att frångå kvicksilver, både inom och utom EU.

Verkställighet

| 51. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att EU:s miljölagstiftning genomförs fullständigt och korrekt, liksom också de åtgärder och strategier som antagits. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att också i ekonomiskt svåra tider garantera en tillräcklig kapacitet och finansiering för ett fullständigt genomförande av lagstiftningen, eftersom det inte bara är olagligt utan även på sikt betydligt kostsammare om EU:s miljölagstiftning inte genomförs eller inte genomförs fullständigt. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att EU:s miljölagstiftning genomförs fullständigt och korrekt, liksom också de åtgärder och strategier som antagits. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att också i ekonomiskt svåra tider garantera en tillräcklig kapacitet och finansiering för ett fullständigt genomförande av lagstiftningen, eftersom det inte bara är olagligt utan även på sikt betydligt kostsammare om EU:s miljölagstiftning inte genomförs eller inte genomförs fullständigt.

| 52. | Europaparlamentet anser att det är avgörande att stärka EU:s nätverk för genomförande och upprätthållande av miljölagstiftningen (IMPEL) och uppmanar kommissionen med kraft att rapportera om möjliga sätt att göra detta. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet anser att det är avgörande att stärka EU:s nätverk för genomförande och upprätthållande av miljölagstiftningen (IMPEL) och uppmanar kommissionen med kraft att rapportera om möjliga sätt att göra detta.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att systematiskt genomföra förhandskontroller av förenligheten med all relevant gemenskapslagstiftning, särskilt på området för sammanhållningspolitiken, innan finansiering beviljas. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att systematiskt genomföra förhandskontroller av förenligheten med all relevant gemenskapslagstiftning, särskilt på området för sammanhållningspolitiken, innan finansiering beviljas.

| 54. | Europaparlamentet anser det viktigt att det sjunde miljöhandlingsprogrammet betraktas som ett verktyg för kommunikation med unionsmedborgarna, så att dessa kan göras delaktiga, bland annat när det gäller att genomföra de antagna åtgärderna i praktiken. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet anser det viktigt att det sjunde miljöhandlingsprogrammet betraktas som ett verktyg för kommunikation med unionsmedborgarna, så att dessa kan göras delaktiga, bland annat när det gäller att genomföra de antagna åtgärderna i praktiken.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utöka sin roll som ”fördragens väktare” för att se till att alla medlemsstater införlivar, tillämpar och genomför miljölagstiftningen korrekt. Parlamentet rekommenderar en större medverkan från lokala myndigheters sida under hela arbetet med att utforma miljöpolitiken för att förbättra det allmänna genomförandet av lagstiftningen, bl.a. genom att inrätta arbetsgrupper för införlivande av miljölagstiftningen på regional och lokal nivå. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att undersöka hur Europeiska miljöbyrån skulle kunna bidra till införlivandet och genomförandet av lagstiftningen. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utöka sin roll som ”fördragens väktare” för att se till att alla medlemsstater införlivar, tillämpar och genomför miljölagstiftningen korrekt. Parlamentet rekommenderar en större medverkan från lokala myndigheters sida under hela arbetet med att utforma miljöpolitiken för att förbättra det allmänna genomförandet av lagstiftningen, bl.a. genom att inrätta arbetsgrupper för införlivande av miljölagstiftningen på regional och lokal nivå. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att undersöka hur Europeiska miljöbyrån skulle kunna bidra till införlivandet och genomförandet av lagstiftningen.

Integrering

| 56. | Europaparlamentet anser att ett miljöperspektivet får allt större betydelse i annan relevant sektorspolitik och att därför en starkare integrering av ett miljöperspektiv i annan relevant sektorspolitik vore önskvärd. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet anser att ett miljöperspektivet får allt större betydelse i annan relevant sektorspolitik och att därför en starkare integrering av ett miljöperspektiv i annan relevant sektorspolitik vore önskvärd.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram indikatorer för att kunna mäta integreringens framsteg. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram indikatorer för att kunna mäta integreringens framsteg.

| 58. | Europaparlamentet anser att målen i färdplanen för 2050 kan uppnås endast om man inför kompletterande strategier, inklusive bedömningar av jordbruk, återbeskogning och politiska incitament för innovation samt en snabb installation av sol-, jordvärme- och havsenergi. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet anser att målen i färdplanen för 2050 kan uppnås endast om man inför kompletterande strategier, inklusive bedömningar av jordbruk, återbeskogning och politiska incitament för innovation samt en snabb installation av sol-, jordvärme- och havsenergi.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att i sitt förslag om det sjunde miljöhandlingsprogrammet ta med en sammanställning av alla befintliga miljörelaterade mål för de olika politikområdena, framför allt när det gäller klimatförändringar, biologisk mångfald, transport, energi, jordbruk, fiskeri och sammanhållningspolitiken, och att undersöka dem i förbindelse med varandra, så att en lämplig jämförelse kan göras och man kan se till att målen är samstämda. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att i sitt förslag om det sjunde miljöhandlingsprogrammet ta med en sammanställning av alla befintliga miljörelaterade mål för de olika politikområdena, framför allt när det gäller klimatförändringar, biologisk mångfald, transport, energi, jordbruk, fiskeri och sammanhållningspolitiken, och att undersöka dem i förbindelse med varandra, så att en lämplig jämförelse kan göras och man kan se till att målen är samstämda.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att vid översynen av direktivet om miljökonsekvensbeskrivning och direktiv 2001/42/EG se till att de bidrar till en hållbar markanvändning som en viktig resurs för EU och även utvidga räckvidden för miljökonsekvensbedömningar till att omfatta annat än bara stora projekt och samtidigt skärpa och utvidga kriterierna för miljökonsekvensbedömningar och låta dem omfatta även flerstegsanvändning av resurser och fullständiga livscykelanalyser. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att vid översynen av direktivet om miljökonsekvensbeskrivning och direktiv 2001/42/EG se till att de bidrar till en hållbar markanvändning som en viktig resurs för EU och även utvidga räckvidden för miljökonsekvensbedömningar till att omfatta annat än bara stora projekt och samtidigt skärpa och utvidga kriterierna för miljökonsekvensbedömningar och låta dem omfatta även flerstegsanvändning av resurser och fullständiga livscykelanalyser.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett förfarande för att garantera miljökonsekvensbedömningars opartiskhet och oberoende, först och främst genom att avskaffa direktkontakter mellan projektutvecklare och de instanser som utför bedömningen. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett förfarande för att garantera miljökonsekvensbedömningars opartiskhet och oberoende, först och främst genom att avskaffa direktkontakter mellan projektutvecklare och de instanser som utför bedömningen.

| 62. | Europaparlamentet föreslår att man hittar en rättvis balans mellan behovet av att bekämpa klimatförändringarna och av att stoppa eller dämpa förlusten av biologisk mångfald samt det sjunde miljöhandlingsprogrammet, så att EU kan uppnå Europa 2020-målen och undvika onödiga kostnader till följd av klimatförändringarna och förlusten av biologisk mångfald. Parlamentet betonar i samband med detta att det behövs en sammanhållningspolitik efter 2013. Parlamentet understryker även, i syfte att stödja en förebyggande politik, behovet av att se kostnader som investeringar för framtiden och för nya arbetstillfällen samt av att genomföra informationskampanjer, kampanjer för att öka medvetenheten och andra kampanjer så att bästa praxis kan utbytas på samtliga nivåer. Parlamentet betonar att det tekniska stödet måste utnyttjas bättre på de nationella, regionala och lokala nivåerna för att öka den administrativa kapaciteten där det behövs. Parlamentet anser att forsknings- och innovationsmål på ett effektivt sätt måste avstämmas mot lokala och regionala utvecklingsbehov. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet föreslår att man hittar en rättvis balans mellan behovet av att bekämpa klimatförändringarna och av att stoppa eller dämpa förlusten av biologisk mångfald samt det sjunde miljöhandlingsprogrammet, så att EU kan uppnå Europa 2020-målen och undvika onödiga kostnader till följd av klimatförändringarna och förlusten av biologisk mångfald. Parlamentet betonar i samband med detta att det behövs en sammanhållningspolitik efter 2013. Parlamentet understryker även, i syfte att stödja en förebyggande politik, behovet av att se kostnader som investeringar för framtiden och för nya arbetstillfällen samt av att genomföra informationskampanjer, kampanjer för att öka medvetenheten och andra kampanjer så att bästa praxis kan utbytas på samtliga nivåer. Parlamentet betonar att det tekniska stödet måste utnyttjas bättre på de nationella, regionala och lokala nivåerna för att öka den administrativa kapaciteten där det behövs. Parlamentet anser att forsknings- och innovationsmål på ett effektivt sätt måste avstämmas mot lokala och regionala utvecklingsbehov.

| 63. | Europaparlamentet anser att målen i färdplanen för 2050 kan uppnås endast om man genomför kompletterande strategier, inklusive bedömningar av jordbruk, återbeskogning och politiska incitament för innovation samt en snabb installation av sol-, jordvärme- och havsenergi. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet anser att målen i färdplanen för 2050 kan uppnås endast om man genomför kompletterande strategier, inklusive bedömningar av jordbruk, återbeskogning och politiska incitament för innovation samt en snabb installation av sol-, jordvärme- och havsenergi.

| 64. | Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör omfatta en strikt och detaljerad plan både på europeisk och nationell nivå för att alla miljöskadliga stöd, till exempel stöd som påverkar den biologiska mångfalden, ska tas bort senast 2020 för att åtagandena från Nagoya ska kunna uppfyllas. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör omfatta en strikt och detaljerad plan både på europeisk och nationell nivå för att alla miljöskadliga stöd, till exempel stöd som påverkar den biologiska mångfalden, ska tas bort senast 2020 för att åtagandena från Nagoya ska kunna uppfyllas.

| 65. | Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör omfatta ett miljöperspektiv som sträcker sig längre än den nuvarande huvudindikatorn för klimatförändringar och energi i den europeiska planeringsterminen. Parlamentet uppmanar därför särskilt kommissionen att ta med resurseffektivitetspolitiken, i den form den fastställts i färdplanen för resurseffektivitet samt att via den europeiska planeringsterminen övervaka hur medlemsstaterna följer upp de landsspecifika rekommendationerna. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör omfatta ett miljöperspektiv som sträcker sig längre än den nuvarande huvudindikatorn för klimatförändringar och energi i den europeiska planeringsterminen. Parlamentet uppmanar därför särskilt kommissionen att ta med resurseffektivitetspolitiken, i den form den fastställts i färdplanen för resurseffektivitet samt att via den europeiska planeringsterminen övervaka hur medlemsstaterna följer upp de landsspecifika rekommendationerna.

| 66. | Europaparlamentet understryker den viktiga roll som regionala och lokala myndigheter, icke-statliga organisationer, högskolor, liksom det civila samhället och den privata sektorn, spelar i främjandet och genomförandet av en effektiv miljöpolitik i hela EU. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet understryker den viktiga roll som regionala och lokala myndigheter, icke-statliga organisationer, högskolor, liksom det civila samhället och den privata sektorn, spelar i främjandet och genomförandet av en effektiv miljöpolitik i hela EU.

| 67. | Europaparlamentet anser att genomförandet av programmen måste garanteras på regional och lokal nivå för att man ska kunna uppnå meningsfulla resultat, samt att förfarandet måste omfatta alla berörda parter. Parlamentet efterfrågar en särskild inriktning på regioner och territorier med geografiska särdrag, t.ex. öar, bergsregioner eller glesbygdsområden. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag om att stärka användningen av miljökonsekvensbedömningar och strategiska miljökonsekvensbedömningar i lokalt och regionalt beslutsfattande. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet anser att genomförandet av programmen måste garanteras på regional och lokal nivå för att man ska kunna uppnå meningsfulla resultat, samt att förfarandet måste omfatta alla berörda parter. Parlamentet efterfrågar en särskild inriktning på regioner och territorier med geografiska särdrag, t.ex. öar, bergsregioner eller glesbygdsområden. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag om att stärka användningen av miljökonsekvensbedömningar och strategiska miljökonsekvensbedömningar i lokalt och regionalt beslutsfattande.

| 68. | Europaparlamentet understryker att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör möjliggöra ett fullt genomförande av Århuskonventionen, särskilt när det gäller tillgången till rättslig prövning. Parlamentet betonar i detta sammanhang det brådskande behovet av att anta direktivet om tillgång till rättslig prövning. Parlamentet uppmanar rådet att uppfylla sina skyldigheter i enlighet med Århus-konventionen och att anta en gemensam ståndpunkt om kommissionens förslag i frågan före slutet av 2012. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet understryker att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör möjliggöra ett fullt genomförande av Århuskonventionen, särskilt när det gäller tillgången till rättslig prövning. Parlamentet betonar i detta sammanhang det brådskande behovet av att anta direktivet om tillgång till rättslig prövning. Parlamentet uppmanar rådet att uppfylla sina skyldigheter i enlighet med Århus-konventionen och att anta en gemensam ståndpunkt om kommissionens förslag i frågan före slutet av 2012.

| 69. | Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör sträva efter att stödja utarbetandet av alternativa modeller för att mäta tillväxt och välfärd ”bortom BNP”. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör sträva efter att stödja utarbetandet av alternativa modeller för att mäta tillväxt och välfärd ”bortom BNP”.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att globalt stödja ”grön ekonomi”, vilket inbegriper miljömässiga, sociala och ekonomiska aspekter såsom minskning av fattigdomen. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att globalt stödja ”grön ekonomi”, vilket inbegriper miljömässiga, sociala och ekonomiska aspekter såsom minskning av fattigdomen.

| 71. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att, för alla EU:s medborgare, i synnerhet i det nuvarande ekonomiska klimatet, visa att bevarandet av miljön inte är oförenligt med ekonomisk och social utveckling. Parlamentet förordar i detta syfte att man främjar lyckade projekt och sprider information till allmänheten om att en miljövänlig ekonomisk utveckling är möjlig på områden med viktiga natur- och kulturarv, som nätverket Natura 2000. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet betonar betydelsen av att, för alla EU:s medborgare, i synnerhet i det nuvarande ekonomiska klimatet, visa att bevarandet av miljön inte är oförenligt med ekonomisk och social utveckling. Parlamentet förordar i detta syfte att man främjar lyckade projekt och sprider information till allmänheten om att en miljövänlig ekonomisk utveckling är möjlig på områden med viktiga natur- och kulturarv, som nätverket Natura 2000.

| 72. | Europaparlamentet påminner om att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör tillhandahålla rätt ram för att garantera adekvat finansiering, däribland finansiering av innovation, forskning och utveckling. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet påminner om att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör tillhandahålla rätt ram för att garantera adekvat finansiering, däribland finansiering av innovation, forskning och utveckling.

| 73. | Europaparlamentet anser att programmet Life+ bör förvaltas av kommissionen och att tonvikten bör läggas på projekt för innovation och kompetens av högsta klass genom att små och medelstora företag och FoU-institutioner främjas, genom att bevarandet av den biologiska mångfalden prioriteras på ett systematiskt och integrerat sätt samt genom att jordbrukspraxis som är förenlig med markvård och djurens näringskedja i ekosystemet tillämpas. Parlamentet menar att EU-programmet Life+ bör stödjas mer allmänt i alla regioner i Europa för att främja innovativa metoder på lokal nivå och så att effekten av och medvetenheten om den del av detta program som rör ”miljöpolitik och miljöförvaltning” ska öka. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet anser att programmet Life+ bör förvaltas av kommissionen och att tonvikten bör läggas på projekt för innovation och kompetens av högsta klass genom att små och medelstora företag och FoU-institutioner främjas, genom att bevarandet av den biologiska mångfalden prioriteras på ett systematiskt och integrerat sätt samt genom att jordbrukspraxis som är förenlig med markvård och djurens näringskedja i ekosystemet tillämpas. Parlamentet menar att EU-programmet Life+ bör stödjas mer allmänt i alla regioner i Europa för att främja innovativa metoder på lokal nivå och så att effekten av och medvetenheten om den del av detta program som rör ”miljöpolitik och miljöförvaltning” ska öka.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom nästa ramprogram för forskning utveckla ett forsknings- och innovationsprogram som är inriktat på att finna nya material och resurser som i framtiden kan ersätta de råvaror som det i dag råder brist på. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom nästa ramprogram för forskning utveckla ett forsknings- och innovationsprogram som är inriktat på att finna nya material och resurser som i framtiden kan ersätta de råvaror som det i dag råder brist på.

Den internationella dimensionen

| 75. | Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör ha som målsättning att integrera ett miljöperspektiv i alla EU:s yttre förbindelser, särskilt i utvecklingsstöd och handelsavtal, för att främja miljöskydd i tredjeländer. Parlamentet uppmanar med kraft EU att främja gemensam programplanering om miljöforskning tillsammans med sina grannländer. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör ha som målsättning att integrera ett miljöperspektiv i alla EU:s yttre förbindelser, särskilt i utvecklingsstöd och handelsavtal, för att främja miljöskydd i tredjeländer. Parlamentet uppmanar med kraft EU att främja gemensam programplanering om miljöforskning tillsammans med sina grannländer.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sitt förslag fastställa ett mål för EU om att fullt ut stödja FN:s, Världsbankens och Europeiska miljöbyråns arbete för miljöredovisning, så att vi får till stånd ett globalt harmoniserat miljöredovisningssystem. Parlamentet välkomnar de åtaganden som ingåtts inom EU:s strategi för biologisk mångfald för att förbättra kunskapen om ekosystemen och de tjänster dessa tillhandahåller i EU (till exempel skogarna). Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att dela med sig av sina erfarenheter och jämföra sina metoder för ekosystemredovisning. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sitt förslag fastställa ett mål för EU om att fullt ut stödja FN:s, Världsbankens och Europeiska miljöbyråns arbete för miljöredovisning, så att vi får till stånd ett globalt harmoniserat miljöredovisningssystem. Parlamentet välkomnar de åtaganden som ingåtts inom EU:s strategi för biologisk mångfald för att förbättra kunskapen om ekosystemen och de tjänster dessa tillhandahåller i EU (till exempel skogarna). Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att dela med sig av sina erfarenheter och jämföra sina metoder för ekosystemredovisning.

| 77. | Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör se till att EU:s internationella åtaganden uppfylls i tid, särskilt inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och konventionen om biologisk mångfald. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör se till att EU:s internationella åtaganden uppfylls i tid, särskilt inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och konventionen om biologisk mångfald.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att i det sjunde miljöhandlingsprogrammet inbegripa slutsatserna från Rio+20-konferensen om grön ekonomi och bättre internationell miljöstyrning. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att i det sjunde miljöhandlingsprogrammet inbegripa slutsatserna från Rio+20-konferensen om grön ekonomi och bättre internationell miljöstyrning.

*

* *

| 79. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Onsdagen den 18 april 2012

| 7.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 258/125 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 258/125

---

Onsdagen den 18 april 2012Samordning av de sociala trygghetssystemen ***I

P7_TA(2012)0121

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 (COM(2010)0794 – C7-0005/2011 – 2010/0380(COD))

2013/C 258 E/17

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2010)0794), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2010)0794),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 48 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0005/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 48 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0005/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 mars 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 mars 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0043/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0043/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

Onsdagen den 18 april 2012P7_TC1-COD(2010)0380

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid den första behandlingen den 18 april 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr ... /2012 om ändring av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 465/2012.)

---

| 7.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 258/126 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 258/126

---

Onsdagen den 18 april 2012Europeiska unionens anslutning till fördraget om vänskap och samarbete i Sydostasien ***

P7_TA(2012)0122

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2012 om utkastet till rådets beslut om Europeiska unionens anslutning till fördraget om vänskap och samarbete i Sydostasien (07434/2012 – C7-0085/2012 – 2012/0028(NLE))

2013/C 258 E/18

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (07434/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (07434/2012),

| — | med beaktande av fördraget om vänskap och samarbete i Sydostasien och utkastet till det tredje protokollet till detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om vänskap och samarbete i Sydostasien och utkastet till det tredje protokollet till detta,

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 209 och 212 samt artikel 218.6 andra stycket led a och 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0085/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 209 och 212 samt artikel 218.6 andra stycket led a och 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0085/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A7-0139/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A7-0139/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i de stater som har undertecknat fördraget om vänskap och samarbete i Sydostasien. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i de stater som har undertecknat fördraget om vänskap och samarbete i Sydostasien.

---

| 7.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 258/127 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 258/127

---

Onsdagen den 18 april 2012Utkast till protokoll om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget (godkännande) ***

P7_TA(2012)0123

Europaparlamentets beslut av den 18 april 2012 om Europeiska rådets förslag om att inte sammankalla något konvent för att behandla frågan huruvida ett protokoll om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (00092/2011 – C7-0388/2011 – 2011/0816(NLE))

2013/C 258 E/19

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar detta beslut

| — | med beaktande av det beslut som de 27 medlemsstaternas stats- och regeringschefer, församlade i Europeiska rådet, fattade den 19 juni 2009 och som handlade om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget (bilaga 1 till ordförandeskapets slutsatser), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det beslut som de 27 medlemsstaternas stats- och regeringschefer, församlade i Europeiska rådet, fattade den 19 juni 2009 och som handlade om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget (bilaga 1 till ordförandeskapets slutsatser),

| — | med beaktande av den skrivelse som den irländska regeringen ingav till rådet den 20 juli 2011 i enlighet med artikel 48.2 i fördraget om Europeiska unionen och som innehöll ett förslag om att ett utkast till protokoll om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget (”utkastet till protokoll”) ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den skrivelse som den irländska regeringen ingav till rådet den 20 juli 2011 i enlighet med artikel 48.2 i fördraget om Europeiska unionen och som innehöll ett förslag om att ett utkast till protokoll om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget (”utkastet till protokoll”) ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av rådets ingivande den 11 oktober 2011 av detta förslag till Europeiska rådet, i enlighet med artikel 48.2 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ingivande den 11 oktober 2011 av detta förslag till Europeiska rådet, i enlighet med artikel 48.2 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 25 oktober 2011 från Europeiska rådets ordförande till Europaparlamentets talman om utkastet till protokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 25 oktober 2011 från Europeiska rådets ordförande till Europaparlamentets talman om utkastet till protokoll,

| — | med beaktande av Europeiska rådets begäran om godkännande av att inte sammankalla något konvent i enlighet med artikel 48.3 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen (C7–0388/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets begäran om godkännande av att inte sammankalla något konvent i enlighet med artikel 48.3 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen (C7–0388/2011),

| — | med beaktande av artiklarna 74a och 81.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 74a och 81.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0065/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0065/2012), och av följande skäl:

| A. | Vid Europeiska rådets möte den 19 juni 2009 kom stats- och regeringscheferna överens om att fatta ett beslut för att skapa lugn och reagera på det irländska folkets oro över Lissabonfördragets konsekvenser för såväl rätten till liv, familj och utbildning som skattepolitiken, säkerheten och försvaret. |
| --- | --- |

A.

Vid Europeiska rådets möte den 19 juni 2009 kom stats- och regeringscheferna överens om att fatta ett beslut för att skapa lugn och reagera på det irländska folkets oro över Lissabonfördragets konsekvenser för såväl rätten till liv, familj och utbildning som skattepolitiken, säkerheten och försvaret.

| B. | Stats- och regeringscheferna förklarade också att beslutet var rättsligt bindande och att det skulle börja gälla från och med den dag då Lissabonfördraget träder i kraft. |
| --- | --- |

B.

Stats- och regeringscheferna förklarade också att beslutet var rättsligt bindande och att det skulle börja gälla från och med den dag då Lissabonfördraget träder i kraft.

| C. | De förklarade också att de, vid tidpunkten för nästa anslutningsfördrags ingående och i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, skulle låta bestämmelserna i beslutet ingå i ett protokoll som fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

C.

De förklarade också att de, vid tidpunkten för nästa anslutningsfördrags ingående och i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, skulle låta bestämmelserna i beslutet ingå i ett protokoll som fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| D. | I själva verket hade stats- och regeringscheferna i Europeiska rådet redan den 19 juni 2009 kommit överens om sakinnehållet i de bestämmelser som nu föreslås i utkastet till protokoll. Denna fråga har alltså redan avgjorts politiskt, och det tycks därför inte vara berättigat att sammankalla ett konvent. |
| --- | --- |

D.

I själva verket hade stats- och regeringscheferna i Europeiska rådet redan den 19 juni 2009 kommit överens om sakinnehållet i de bestämmelser som nu föreslås i utkastet till protokoll. Denna fråga har alltså redan avgjorts politiskt, och det tycks därför inte vara berättigat att sammankalla ett konvent.

| 1. | Europaparlamentet godkänner Europeiska rådets förslag att inte sammankalla något konvent. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner Europeiska rådets förslag att inte sammankalla något konvent.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till Europeiska rådet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till Europeiska rådet, rådet och kommissionen.

---

| 7.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 258/128 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 258/128

---

Onsdagen den 18 april 2012Utkast till protokoll om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget (samråd) *

P7_TA(2012)0124

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2012 om utkastet till protokoll om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget (artikel 48.3 i fördraget om Europeiska unionen) (00092/2011 – C7-0387/2011 – 2011/0815(NLE))

2013/C 258 E/20

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av det beslut som de 27 medlemsstaternas stats- och regeringschefer, församlade i Europeiska rådet, fattade den 19 juni 2009 och som handlade om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget (bilaga 1 till ordförandeskapets slutsatser), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det beslut som de 27 medlemsstaternas stats- och regeringschefer, församlade i Europeiska rådet, fattade den 19 juni 2009 och som handlade om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget (bilaga 1 till ordförandeskapets slutsatser),

| — | med beaktande av den skrivelse som den irländska regeringen ingav till rådet den 20 juli 2011 i enlighet med artikel 48.2 i fördraget om Europeiska unionen och som innehöll ett förslag om att ett utkast till protokoll om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget (”utkastet till protokoll”) ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den skrivelse som den irländska regeringen ingav till rådet den 20 juli 2011 i enlighet med artikel 48.2 i fördraget om Europeiska unionen och som innehöll ett förslag om att ett utkast till protokoll om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget (”utkastet till protokoll”) ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av rådets ingivande den 11 oktober 2011 av detta förslag till Europeiska rådet, i enlighet med artikel 48.2 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ingivande den 11 oktober 2011 av detta förslag till Europeiska rådet, i enlighet med artikel 48.2 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artikel 48.3 första stycket i fördraget om Europeiska unionen, i enlighet med vilken Europeiska rådet har hört parlamentet (C7-0387/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48.3 första stycket i fördraget om Europeiska unionen, i enlighet med vilken Europeiska rådet har hört parlamentet (C7-0387/2011),

| — | med beaktande av artikel 74a i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 74a i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0064/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0064/2012), och av följande skäl:

| A. | Den irländska regeringen beslutade 2008 att hålla en folkomröstning om ratificeringen av Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

A.

Den irländska regeringen beslutade 2008 att hålla en folkomröstning om ratificeringen av Lissabonfördraget.

| B. | På grund av det negativa resultatet i folkomröstningen den 12 juni 2008 kunde Irland inte ratificera Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

B.

På grund av det negativa resultatet i folkomröstningen den 12 juni 2008 kunde Irland inte ratificera Lissabonfördraget.

| C. | Vid sammanträdet den 11–12 december 2008 kom Europeiska rådet, på begäran av den irländska regeringen, överens om att det skulle fattas ett beslut om att kommissionen även efter 2014 ska vara sammansatt av en medborgare från varje medlemsstat. |
| --- | --- |

C.

Vid sammanträdet den 11–12 december 2008 kom Europeiska rådet, på begäran av den irländska regeringen, överens om att det skulle fattas ett beslut om att kommissionen även efter 2014 ska vara sammansatt av en medborgare från varje medlemsstat.

| D. | Eftersom Lissabonfördragets ikraftträdande krävde enhällighet förväntades den irländska regeringen hitta en lösning på den situation som orsakats av beslutet att hålla en folkomröstning och av det negativa resultatet i denna folkomröstning. |
| --- | --- |

D.

Eftersom Lissabonfördragets ikraftträdande krävde enhällighet förväntades den irländska regeringen hitta en lösning på den situation som orsakats av beslutet att hålla en folkomröstning och av det negativa resultatet i denna folkomröstning.

| E. | Vid Europeiska rådets möte den 19 juni 2009 kom stats- och regeringscheferna överens om att fatta ett beslut för att införa ”nödvändiga rättsliga garantier” med anledning av det irländska folkets oro över Lissabonfördragets konsekvenser för såväl rätten till liv, familj och utbildning som skattepolitiken, säkerheten och försvaret. Vidare kom de överens om att de, vid tidpunkten för nästa anslutningsfördrags ingående och i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, skulle låta bestämmelserna i beslutet ingå i ett protokoll som fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Syftet med detta var att förtydliga de bestämmelser i Lissabonfördraget som gett upphov till oro bland det irländska folket. |
| --- | --- |

E.

Vid Europeiska rådets möte den 19 juni 2009 kom stats- och regeringscheferna överens om att fatta ett beslut för att införa ”nödvändiga rättsliga garantier” med anledning av det irländska folkets oro över Lissabonfördragets konsekvenser för såväl rätten till liv, familj och utbildning som skattepolitiken, säkerheten och försvaret. Vidare kom de överens om att de, vid tidpunkten för nästa anslutningsfördrags ingående och i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, skulle låta bestämmelserna i beslutet ingå i ett protokoll som fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Syftet med detta var att förtydliga de bestämmelser i Lissabonfördraget som gett upphov till oro bland det irländska folket.

| F. | När det i artikel 1 i utkastet till protokoll fastställs att ingenting i Lissabonfördraget påverkar omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätten till liv, skyddet av familjen och skyddet av rätten till utbildning i Irlands författning avses frågor som inte omfattas av unionens befogenhetsområde enligt artiklarna 4 och 5 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 2–6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eller för vilka unionen bara har en kompletterande roll (artikel 6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). |
| --- | --- |

F.

När det i artikel 1 i utkastet till protokoll fastställs att ingenting i Lissabonfördraget påverkar omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätten till liv, skyddet av familjen och skyddet av rätten till utbildning i Irlands författning avses frågor som inte omfattas av unionens befogenhetsområde enligt artiklarna 4 och 5 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 2–6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eller för vilka unionen bara har en kompletterande roll (artikel 6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt).

| G. | I artikel 2 i utkastet till protokoll, vilken handlar om skatter, slås det fast att ”bestämmelserna i Lissabonfördraget [inte], för någon medlemsstat, [innebär] någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av unionens befogenheter”. Artikeln hindrar inte vidare framsteg på vägen mot en stärkt ekonomisk samordning i unionen. |
| --- | --- |

G.

I artikel 2 i utkastet till protokoll, vilken handlar om skatter, slås det fast att ”bestämmelserna i Lissabonfördraget [inte], för någon medlemsstat, [innebär] någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av unionens befogenheter”. Artikeln hindrar inte vidare framsteg på vägen mot en stärkt ekonomisk samordning i unionen.

| H. | I artikel 3 i utkastet till protokoll förklaras Lissabonfördragets bestämmelser om säkerhet och försvar (artiklarna 42–46 i fördraget om Europeiska unionen), och det klargörs att unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik inte påverkar Irlands säkerhets- och försvarspolitik och inte heller dess förpliktelser. Samtidigt innehåller artikeln en förpliktelse att ge stöd och bistånd och att handla gemensamt i en anda av solidaritet om en medlemsstat skulle utsättas för ett väpnat angrepp på sitt territorium, i enlighet med artikel 42.7 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 222 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

H.

I artikel 3 i utkastet till protokoll förklaras Lissabonfördragets bestämmelser om säkerhet och försvar (artiklarna 42–46 i fördraget om Europeiska unionen), och det klargörs att unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik inte påverkar Irlands säkerhets- och försvarspolitik och inte heller dess förpliktelser. Samtidigt innehåller artikeln en förpliktelse att ge stöd och bistånd och att handla gemensamt i en anda av solidaritet om en medlemsstat skulle utsättas för ett väpnat angrepp på sitt territorium, i enlighet med artikel 42.7 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 222 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| I. | Det är nödvändigt att respektera de politiska överenskommelser som tidigare ingåtts mellan regeringarna. Innehållet i utkastet till protokoll gäller enbart situationen i Irland. |
| --- | --- |

I.

Det är nödvändigt att respektera de politiska överenskommelser som tidigare ingåtts mellan regeringarna. Innehållet i utkastet till protokoll gäller enbart situationen i Irland.

| 1. | Europaparlamentet stöder Europeiska rådet om det beslutar att undersöka de föreslagna fördragsändringarna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet stöder Europeiska rådet om det beslutar att undersöka de föreslagna fördragsändringarna.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

Torsdagen den 19 april 2012

| 7.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 258/130 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 258/130

---

Torsdagen den 19 april 2012Frivilligt partnerskapsavtal mellan EU och Centralafrikanska republiken om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog och import av trävaruprodukter till unionen ***

P7_TA(2012)0131

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett frivilligt partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och Centralafrikanska republiken om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog och import av trävaruprodukter till unionen (Flegt) (14034/2011 – C7-0046/2012 – 2011/0127(NLE))

2013/C 258 E/21

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (14034/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (14034/2011),

| — | med beaktande av utkastet till det frivilliga partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Centralafrikanska republiken om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog och import av trävaruprodukter till Europeiska unionen (Flegt) (14036/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till det frivilliga partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Centralafrikanska republiken om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog och import av trävaruprodukter till Europeiska unionen (Flegt) (14036/2011),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.3 och 207.4 samt artikel 218.6 andra stycket led a led v och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0046/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.3 och 207.4 samt artikel 218.6 andra stycket led a led v och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0046/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0082/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0082/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera till parlamentet om framsteg i genomförandet av befintliga frivilliga partnerskapsavtal och i förhandlingarna om och genomförandet av nya frivilliga partnerskapsavtal. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera till parlamentet om framsteg i genomförandet av befintliga frivilliga partnerskapsavtal och i förhandlingarna om och genomförandet av nya frivilliga partnerskapsavtal.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Centralafrikanska republiken. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Centralafrikanska republiken.

---

| 7.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 258/130 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 258/130

---

Torsdagen den 19 april 2012Frivilligt partnerskapsavtal mellan EU och Liberia om skogslagstiftningens efterlevnad, förvaltning av och handel med skog samt import av trävaruprodukter till Europeiska unionen ***

P7_TA(2012)0132

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av det frivilliga partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Liberia om skogslagstiftningens efterlevnad, förvaltning av och handel med skog samt import av trävaruprodukter till Europeiska unionen (11104/2011 – C7-0241/2011 – 2011/0160(NLE))

2013/C 258 E/22

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (11104/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (11104/2011),

| — | med beaktande av utkastet till det frivilliga partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Liberia om skogslagstiftningens efterlevnad, förvaltning av och handel med skog samt import av trävaruprodukter till Europeiska unionen (11101/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till det frivilliga partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Liberia om skogslagstiftningens efterlevnad, förvaltning av och handel med skog samt import av trävaruprodukter till Europeiska unionen (11101/2011),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.3 och 207.4 samt artikel 218.6 andra stycket led a led v och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0241/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.3 och 207.4 samt artikel 218.6 andra stycket led a led v och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0241/2011),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0081/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0081/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera till parlamentet om hur genomförandet av de befintliga frivilliga partnerskapsavtalen och förhandlingarna och genomförandet av nya frivilliga partnerskapsavtal fortskrider. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera till parlamentet om hur genomförandet av de befintliga frivilliga partnerskapsavtalen och förhandlingarna och genomförandet av nya frivilliga partnerskapsavtal fortskrider.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Liberia. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Liberia.

---

| 7.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 258/131 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 258/131

---

Torsdagen den 19 april 2012Riskdelningsinstrument för medlemsstater som drabbats eller hotas av stora svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet ***I

P7_TA(2012)0133

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller vissa bestämmelser om riskdelningsinstrument för medlemsstater som drabbats eller hotas av stora svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet (COM(2011)0655 – C7-0350/2011 – 2011/0283(COD))

2013/C 258 E/23

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0655), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0655),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 177 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0350/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 177 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0350/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 8 december 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 8 december 2011 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 28 mars 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 28 mars 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från budgetkontrollutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0067/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från budgetkontrollutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0067/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 43, 15.2.2012, s 13.

---

Torsdagen den 19 april 2012P7_TC1-COD(2011)0283

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid den första behandlingen den 19 april 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller vissa bestämmelser om riskdelningsinstrument för medlemsstater som drabbats eller hotas av stora svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 423/2012.)

---

| 7.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 258/132 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 258/132

---

Torsdagen den 19 april 2012Avtal mellan USA och EU om användning och överföring av passageraruppgifter till Förenta staternas Department of Homeland Security ***

P7_TA(2012)0134

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen om användning och överföring av passageraruppgifter till Förenta staternas Department of Homeland Security (17433/2011 – C7-0511/2011 – 2011/0382(NLE))

2013/C 258 E/24

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (17433/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (17433/2011),

| — | med beaktande av utkastet till avtalet mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen om användning och överföring av passageraruppgifter till Förenta staternas Department of Homeland Security, som bifogats till utkastet till rådets beslut (17434/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtalet mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen om användning och överföring av passageraruppgifter till Förenta staternas Department of Homeland Security, som bifogats till utkastet till rådets beslut (17434/2011),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 218.6 andra stycket a jämförd med artikel 82.1 andra stycket d och artikel 87.2 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0511/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 218.6 andra stycket a jämförd med artikel 82.1 andra stycket d och artikel 87.2 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0511/2011),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om en övergripande strategi när det gäller överföring av passageraruppgifter (PNR-uppgifter) till tredjeländer (COM(2010)0492), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om en övergripande strategi när det gäller överföring av passageraruppgifter (PNR-uppgifter) till tredjeländer (COM(2010)0492),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 14 februari 2007 om SWIFT, PNR-avtalet och den transatlantiska dialogen om dessa frågor (1), av den 12 juli 2007 om PNR-avtalet med Amerikas förenta stater (2), av den 5 maj 2010 om inledandet av förhandlingar om avtal om passageraruppgifter med Förenta staterna, Australien och Kanada (3), av den 11 november 2010 om en övergripande strategi när det gäller överföring av passageraruppgifter (PNR-uppgifter) till tredjeländer och om kommissionens rekommendationer till rådet om att tillåta inledandet av förhandlingar mellan Europeiska unionen och Australien, Kanada och Förenta staterna (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 14 februari 2007 om SWIFT, PNR-avtalet och den transatlantiska dialogen om dessa frågor (1), av den 12 juli 2007 om PNR-avtalet med Amerikas förenta stater (2), av den 5 maj 2010 om inledandet av förhandlingar om avtal om passageraruppgifter med Förenta staterna, Australien och Kanada (3), av den 11 november 2010 om en övergripande strategi när det gäller överföring av passageraruppgifter (PNR-uppgifter) till tredjeländer och om kommissionens rekommendationer till rådet om att tillåta inledandet av förhandlingar mellan Europeiska unionen och Australien, Kanada och Förenta staterna (4),

| — | med beaktande av yttrandena av den 19 oktober 2010 från Europeiska datatillsynsmannen över meddelandet från kommissionen om en övergripande strategi när det gäller överföring av passageraruppgifter (PNR-uppgifter) till tredjeländer (5) och av den 9 december 2011 om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen om användning och överföring av passageraruppgifter till Förenta staternas Department of Homeland Security (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena av den 19 oktober 2010 från Europeiska datatillsynsmannen över meddelandet från kommissionen om en övergripande strategi när det gäller överföring av passageraruppgifter (PNR-uppgifter) till tredjeländer (5) och av den 9 december 2011 om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen om användning och överföring av passageraruppgifter till Förenta staternas Department of Homeland Security (6),

| — | med beaktande av yttrande 7/2010 av den 12 november 2010 över meddelandet från kommissionen om en övergripande strategi när det gäller överföring av passageraruppgifter (PNR-uppgifter) till tredjeländer, antaget av datatillsynsmannen (artikel 29-arbetsgruppen), och av arbetsgruppens skrivelse av den 6 januari 2012 om avtalet mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen om användning och överföring av passageraruppgifter till Förenta staternas Department of Homeland Security, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrande 7/2010 av den 12 november 2010 över meddelandet från kommissionen om en övergripande strategi när det gäller överföring av passageraruppgifter (PNR-uppgifter) till tredjeländer, antaget av datatillsynsmannen (artikel 29-arbetsgruppen), och av arbetsgruppens skrivelse av den 6 januari 2012 om avtalet mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen om användning och överföring av passageraruppgifter till Förenta staternas Department of Homeland Security,

| — | med beaktande av artikel 16 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artiklarna 7 och 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 16 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artiklarna 7 och 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0099/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0099/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet anser att förfarande 2009/0187(NLE) har förfallit eftersom 2007 års avtal mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater om behandling av passageraruppgifter ersätts av det nya avtalet om behandling av passageraruppgifter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att förfarande 2009/0187(NLE) har förfallit eftersom 2007 års avtal mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater om behandling av passageraruppgifter ersätts av det nya avtalet om behandling av passageraruppgifter.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen, regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna samt till regeringen i Amerikas förenta stater. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen, regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna samt till regeringen i Amerikas förenta stater.

---

(1)  EUT C 287 E, 29.11.2007, s. 349.

(2)  EUT C 175 E, 10.7.2008, s. 564.

(3)  EUT C 81 E, 15.3.2011, s. 70.

(4)  EUT C 74 E, 13.3.2012, s. 8.

(5)  EUT C 357, 30.12.2010, s. 7.

(6)  EUT C 35, 9.2.2012, s. 16.

---

| 7.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 258/134 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 258/134

---

Torsdagen den 19 april 2012Gemensam konsoliderad bolagsskattebas *

P7_TA(2012)0135

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2012 om förslaget till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (KOM(2011)0121 – C7-0092/2011 – 2011/0058(CNS))

2013/C 258 E/25

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2011)0121), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2011)0121),

| — | med beaktande av artikel 115 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0092/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0092/2011),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av de motiverande yttrandena från det bulgariska parlamentet, det irländska underhuset, det maltesiska parlamentet, den nederländska andra kammaren, det polska parlamentet, den rumänska deputeradekammaren, det slovakiska parlamentet, Sveriges riksdag och Förenade kungarikets underhus som lagts fram inom ramen för protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverande yttrandena från det bulgariska parlamentet, det irländska underhuset, det maltesiska parlamentet, den nederländska andra kammaren, det polska parlamentet, den rumänska deputeradekammaren, det slovakiska parlamentet, Sveriges riksdag och Förenade kungarikets underhus som lagts fram inom ramen för protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0080/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0080/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till direktiv


  Skäl 1 |
| (1) | Företag som vill bedriva verksamhet över gränserna i EU stöter på allvarliga hinder och marknadssnedvridningar till följd av att det finns 27 olika bolagsskattesystem. Dessa hinder och snedvridningar motverkar att den inre marknaden fungerar väl. De avskräcker från investeringar i EU och strider mot prioriteringarna i kommissionens meddelande från den 3 mars 2010 Europa 2020-strategin – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla
  . De strider också mot villkoren för
  en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl 1

(1)

Företag som vill bedriva verksamhet över gränserna i EU stöter på allvarliga hinder och marknadssnedvridningar till följd av att det finns 27 olika bolagsskattesystem. Dessa hinder och snedvridningar motverkar att den inre marknaden fungerar väl. De avskräcker från investeringar i EU och strider mot prioriteringarna i kommissionens meddelande från den 3 mars 2010 Europa 2020-strategin – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla
  . De strider också mot villkoren för
  en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft.

| (1) | Företag som vill bedriva verksamhet över gränserna i EU stöter på allvarliga hinder och marknadssnedvridningar till följd av att det finns 27 olika bolagsskattesystem. Dessa hinder och snedvridningar motverkar att den inre marknaden fungerar väl. De avskräcker från investeringar i EU och strider mot prioriteringarna i kommissionens meddelande från den 3 mars 2010”Europa 2020-strategin – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla”,
  mot euro plus-pakten och mot den ekonomiska, budgetmässiga och skattemässiga integration som är nödvändig för att kunna förverkliga
  en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(1)

Företag som vill bedriva verksamhet över gränserna i EU stöter på allvarliga hinder och marknadssnedvridningar till följd av att det finns 27 olika bolagsskattesystem. Dessa hinder och snedvridningar motverkar att den inre marknaden fungerar väl. De avskräcker från investeringar i EU och strider mot prioriteringarna i kommissionens meddelande från den 3 mars 2010”Europa 2020-strategin – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla”,
  mot euro plus-pakten och mot den ekonomiska, budgetmässiga och skattemässiga integration som är nödvändig för att kunna förverkliga
  en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft.

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 1a (nytt)

| (1a) | Mera samarbete mellan skattemyndigheterna kan leda till en väsentlig minskning av kostnader och administrativa bördor för företag som bedriver gränsöverskridande verksamhet inom unionen. |
| --- | --- |

(1a)

Mera samarbete mellan skattemyndigheterna kan leda till en väsentlig minskning av kostnader och administrativa bördor för företag som bedriver gränsöverskridande verksamhet inom unionen.

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 2

| (2) | Skattehinder
  för gränsöverskridande verksamhet är
  särskilt kännbara för små och medelstora företag
  ,
  som vanligtvis inte har resurser att ta itu med ineffektiviteter på marknaden. |
| --- | --- |

(2)

Skattehinder
  för gränsöverskridande verksamhet är
  särskilt kännbara för små och medelstora företag
  ,
  som vanligtvis inte har resurser att ta itu med ineffektiviteter på marknaden.

| (2) | Skattehinder
  kan vara
  särskilt kännbara för små och medelstora företag som
  bedriver gränsöverskridande verksamhet, eftersom de
  vanligtvis inte har resurser att ta itu med ineffektiviteter på marknaden. |
| --- | --- |

(2)

Skattehinder
  kan vara
  särskilt kännbara för små och medelstora företag som
  bedriver gränsöverskridande verksamhet, eftersom de
  vanligtvis inte har resurser att ta itu med ineffektiviteter på marknaden.

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 2a (nytt)

| (2a) | Sund konkurrens med avseende på skattesatser bör uppmuntras på medlemsstatsnivå och även på regional nivå för de regioner som har beskattnings- och lagstiftningsbehörighet. |
| --- | --- |

(2a)

Sund konkurrens med avseende på skattesatser bör uppmuntras på medlemsstatsnivå och även på regional nivå för de regioner som har beskattnings- och lagstiftningsbehörighet.

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 3a (nytt)

| (3a) | En förbättring av den inre marknaden är nyckelfaktorn för att främja tillväxt och skapande av arbetstillfällen. Inrättandet av en gemensam konsoliderad bolagsskattebas bör förbättra tillväxten och skapa fler arbetstillfällen i unionen genom att de administrativa kostnaderna och byråkratin minskas för företag, särskilt för små företag som är bedriver gränsöverskridande verksamhet. |
| --- | --- |

(3a)

En förbättring av den inre marknaden är nyckelfaktorn för att främja tillväxt och skapande av arbetstillfällen. Inrättandet av en gemensam konsoliderad bolagsskattebas bör förbättra tillväxten och skapa fler arbetstillfällen i unionen genom att de administrativa kostnaderna och byråkratin minskas för företag, särskilt för små företag som är bedriver gränsöverskridande verksamhet.

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 4a (nytt)

| (4a) | Eftersom den inre marknaden omfattar samtliga medlemsstater bör en gemensam konsoliderad bolagsskattebas införas i samtliga medlemsstater. Om rådet emellertid inte skulle lyckas anta ett enhälligt beslut om förslaget att införa en gemensam konsoliderad bolagsskattebas, bör man direkt inleda förfarandet för ett rådsbeslut som auktoriserar fördjupat samarbete vad gäller en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. Sådant fördjupat samarbete bör inledas mellan de medlemsstater som har euron som valuta, men bör alltid vara öppet för andra medlemsstater i enlighet med EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(4a)

Eftersom den inre marknaden omfattar samtliga medlemsstater bör en gemensam konsoliderad bolagsskattebas införas i samtliga medlemsstater. Om rådet emellertid inte skulle lyckas anta ett enhälligt beslut om förslaget att införa en gemensam konsoliderad bolagsskattebas, bör man direkt inleda förfarandet för ett rådsbeslut som auktoriserar fördjupat samarbete vad gäller en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. Sådant fördjupat samarbete bör inledas mellan de medlemsstater som har euron som valuta, men bör alltid vara öppet för andra medlemsstater i enlighet med EUF-fördraget.

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 4b (nytt)

| (4b) | Vissa utpräglade former av skattekonkurrens, skatteoptimering och skattearbitrage skulle kunna urholka vissa medlemsstaters inkomster och skapa beskattningssnedvridningar mellan kapital, som är rörligt, och arbete, som är mindre rörligt. Den förstärkta stabilitets- och tillväxtpakten och avtalet om stabilitet, samordning och styrning i Ekonomiska och monetära unionen kräver att medlemsstaterna, särskilt de som har euron som valuta, följer en strikt budgetdisciplin och kontrollerar utgifterna samtidigt som man ser till att få tillräckliga skatteinkomster. Av dessa skäl, och mot bakgrund av att det i euro plus-pakten, som euroområdets stats- eller regeringschefer kom överens om, sägs att en gemensam konsoliderad bolagsskattebas ”kan vara ett intäktsneutralt sätt att säkerställa enhetlighet i de nationella skattesystemen samtidigt som nationella skattestrategier respekteras och att bidra till finanspolitisk hållbarhet och det europeiska näringslivets konkurrenskraft” är det avgörande att de medlemsstater som har euron som valuta kan uppfylla sina budgetåtaganden för att skydda stabiliteten i euroområdet som helhet, och det är önskvärt att en gemensam konsoliderad bolagsskattebas tillämpas så snart som möjligt för så många företag som möjligt. |
| --- | --- |

(4b)

Vissa utpräglade former av skattekonkurrens, skatteoptimering och skattearbitrage skulle kunna urholka vissa medlemsstaters inkomster och skapa beskattningssnedvridningar mellan kapital, som är rörligt, och arbete, som är mindre rörligt. Den förstärkta stabilitets- och tillväxtpakten och avtalet om stabilitet, samordning och styrning i Ekonomiska och monetära unionen kräver att medlemsstaterna, särskilt de som har euron som valuta, följer en strikt budgetdisciplin och kontrollerar utgifterna samtidigt som man ser till att få tillräckliga skatteinkomster. Av dessa skäl, och mot bakgrund av att det i euro plus-pakten, som euroområdets stats- eller regeringschefer kom överens om, sägs att en gemensam konsoliderad bolagsskattebas ”kan vara ett intäktsneutralt sätt att säkerställa enhetlighet i de nationella skattesystemen samtidigt som nationella skattestrategier respekteras och att bidra till finanspolitisk hållbarhet och det europeiska näringslivets konkurrenskraft” är det avgörande att de medlemsstater som har euron som valuta kan uppfylla sina budgetåtaganden för att skydda stabiliteten i euroområdet som helhet, och det är önskvärt att en gemensam konsoliderad bolagsskattebas tillämpas så snart som möjligt för så många företag som möjligt.

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 4c (nytt)

| (4c) | Man tanke på den roll som små och medelstora företag spelar på den inre marknaden, bör kommissionen utveckla ett verktyg som minskar de administrativa bördorna och kostnaderna, och göra detta tillgängligt för små och medelstora företag som bedriver gränsöverskridande verksamhet så att de med hjälp därav frivilligt kan ansluta sig till systemet med en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. |
| --- | --- |

(4c)

Man tanke på den roll som små och medelstora företag spelar på den inre marknaden, bör kommissionen utveckla ett verktyg som minskar de administrativa bördorna och kostnaderna, och göra detta tillgängligt för små och medelstora företag som bedriver gränsöverskridande verksamhet så att de med hjälp därav frivilligt kan ansluta sig till systemet med en gemensam konsoliderad bolagsskattebas.

Ändring 9

Förslag till direktiv

Skäl 5

| (5) | Eftersom skillnader i skattesatser inte ger upphov till samma typ av hinder, behöver systemet med en gemensam konsoliderad bolagsskattebas inte påverka medlemsstaternas befogenheter att fastställa nationella bolagsskattesatser. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom skillnader i skattesatser inte ger upphov till samma typ av hinder, behöver systemet med en gemensam konsoliderad bolagsskattebas inte påverka medlemsstaternas befogenheter att fastställa nationella bolagsskattesatser.

| (5) | Eftersom skillnader i skattesatser inte ger upphov till samma typ av hinder, behöver systemet med en gemensam konsoliderad bolagsskattebas inte påverka medlemsstaternas befogenheter att fastställa nationella bolagsskattesatser.
  Medlemsstaterna bör därför få behålla möjligheten att ge företagen vissa incitament, särskilt i form av skatterabatter. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom skillnader i skattesatser inte ger upphov till samma typ av hinder, behöver systemet med en gemensam konsoliderad bolagsskattebas inte påverka medlemsstaternas befogenheter att fastställa nationella bolagsskattesatser.
  Medlemsstaterna bör därför få behålla möjligheten att ge företagen vissa incitament, särskilt i form av skatterabatter.

Ändring 10

Förslag till direktiv

Skäl 5a (nytt)

| (5a) | Detta direktiv syftar inte till att harmonisera medlemsstaternas bolagsskattesatser. Om det emellertid visar sig att bolagsbeskattningens ekonomiska effektivitet, ändamålsenlighet och rimlighet skulle förbättras genom införandet av minimiskattesatser, bör kommissionen vid utvärderingen av detta direktiv överväga huruvida en sådan harmonisering är lämplig. Detta är desto viktigare som utvecklingen av bolagsskattesatser i medlemsstaterna visar att skattekonkurrens faktiskt har betydelse på den inre marknaden. Med beaktande av andan i rapporten av den 9 maj 2010 om en ny strategi för den inre marknaden är det därför lämpligt att fastställa huruvida effekterna av sådan konkurrens är till fördel eller nackdel för en skattekultur som är lämplig för den inre marknaden det här århundradet. Man bör ägna särskild uppmärksamhet åt huruvida en upplösning av den underliggande spänningen mellan marknadsintegration och skattesuveränitet kan vara ett av sätten att sammanjämka den inre marknadens marknadsdimension och sociala dimension. |
| --- | --- |

(5a)

Detta direktiv syftar inte till att harmonisera medlemsstaternas bolagsskattesatser. Om det emellertid visar sig att bolagsbeskattningens ekonomiska effektivitet, ändamålsenlighet och rimlighet skulle förbättras genom införandet av minimiskattesatser, bör kommissionen vid utvärderingen av detta direktiv överväga huruvida en sådan harmonisering är lämplig. Detta är desto viktigare som utvecklingen av bolagsskattesatser i medlemsstaterna visar att skattekonkurrens faktiskt har betydelse på den inre marknaden. Med beaktande av andan i rapporten av den 9 maj 2010 om en ny strategi för den inre marknaden är det därför lämpligt att fastställa huruvida effekterna av sådan konkurrens är till fördel eller nackdel för en skattekultur som är lämplig för den inre marknaden det här århundradet. Man bör ägna särskild uppmärksamhet åt huruvida en upplösning av den underliggande spänningen mellan marknadsintegration och skattesuveränitet kan vara ett av sätten att sammanjämka den inre marknadens marknadsdimension och sociala dimension.

Ändring 11

Förslag till direktiv

Skäl 6

| (6) | Konsolidering är ett väsentligt inslag i detta system, eftersom det är enda sättet att hantera de viktiga skattehinder som
  företagen
  ställs inför i EU. Genom konsolidering undviks formaliteter i fråga om internprissättning och dubbelbeskattning inom koncerner. Förluster för skattebetalare utjämnas automatiskt mot vinster för andra koncernföretag i samma koncern. |
| --- | --- |

(6)

Konsolidering är ett väsentligt inslag i detta system, eftersom det är enda sättet att hantera de viktiga skattehinder som
  företagen
  ställs inför i EU. Genom konsolidering undviks formaliteter i fråga om internprissättning och dubbelbeskattning inom koncerner. Förluster för skattebetalare utjämnas automatiskt mot vinster för andra koncernföretag i samma koncern.

| (6) | Konsolidering är ett väsentligt inslag i detta system, eftersom det är enda sättet att hantera de viktiga skattehinder som
  företag i samma koncern som bedriver gränsöverskridande verksamhet
  ställs inför i EU. Genom konsolidering undviks formaliteter i fråga om internprissättning och dubbelbeskattning inom koncerner. Förluster för skattebetalare utjämnas automatiskt mot vinster för andra koncernföretag i samma koncern. |
| --- | --- |

(6)

Konsolidering är ett väsentligt inslag i detta system, eftersom det är enda sättet att hantera de viktiga skattehinder som
  företag i samma koncern som bedriver gränsöverskridande verksamhet
  ställs inför i EU. Genom konsolidering undviks formaliteter i fråga om internprissättning och dubbelbeskattning inom koncerner. Förluster för skattebetalare utjämnas automatiskt mot vinster för andra koncernföretag i samma koncern.

Ändring 12

Förslag till direktiv

Skäl 6a (nytt)

| (6a) | Den breda skattebasen, konsolideringen och medlemsstaternas befogenheter att fastställa nationella bolagsskattesatser garanterar att systemet med en gemensam konsoliderad bolagsskattebas är skatteneutralt. |
| --- | --- |

(6a)

Den breda skattebasen, konsolideringen och medlemsstaternas befogenheter att fastställa nationella bolagsskattesatser garanterar att systemet med en gemensam konsoliderad bolagsskattebas är skatteneutralt.

Ändring 13

Förslag till direktiv

Skäl 6b (nytt)

| (6b) | Om systemet med en gemensam konsoliderad bolagsskattebas skulle påverka regionala eller lokala myndigheters skatteinkomster kan medlemsstaterna vidta åtgärder för att rätta till detta, i enlighet med nationell lagstiftning och på ett sätt som står i överensstämmelse med detta direktiv. |
| --- | --- |

(6b)

Om systemet med en gemensam konsoliderad bolagsskattebas skulle påverka regionala eller lokala myndigheters skatteinkomster kan medlemsstaterna vidta åtgärder för att rätta till detta, i enlighet med nationell lagstiftning och på ett sätt som står i överensstämmelse med detta direktiv.

Ändring 14

Förslag till direktiv

Skäl 8

| (8) | Eftersom detta
  system
  främst är avsett för företag med verksamhet över gränserna,
  bör
  det
  bli
  ett frivilligt system
  som existerar vid sidan av befintliga nationella bolagsskattesystem
  . |
| --- | --- |

(8)

Eftersom detta
  system
  främst är avsett för företag med verksamhet över gränserna,
  bör
  det
  bli
  ett frivilligt system
  som existerar vid sidan av befintliga nationella bolagsskattesystem
  .

| (8) | Eftersom detta
  direktiv
  främst är avsett
  att gynna
  företag med verksamhet över gränserna,
  utan att för den skull utesluta andra företag, inrättas
  det
  som
  ett frivilligt system
  till vilket alla berättigade företag kan ansluta sig
  .
  Dock ska Europabolag och europeiska kooperativa föreningar, som definitionsmässigt är gränsöverskridande, anses ha valt att tillämpa detta direktiv senast två år efter det datum då detta direktiv börjar tillämpas. Alla andra berättigade företag, utom mikroföretag och små och medelstora företag enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EC (1), bör också tillämpa detta direktiv senast fem år efter dagen för dess tillämpning. Vid utvärderingen av effekterna av en gemensam konsoliderad bolagsskattebas bör kommissionen undersöka huruvida den bör göras obligatorisk även för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom detta
  direktiv
  främst är avsett
  att gynna
  företag med verksamhet över gränserna,
  utan att för den skull utesluta andra företag, inrättas
  det
  som
  ett frivilligt system
  till vilket alla berättigade företag kan ansluta sig
  .
  Dock ska Europabolag och europeiska kooperativa föreningar, som definitionsmässigt är gränsöverskridande, anses ha valt att tillämpa detta direktiv senast två år efter det datum då detta direktiv börjar tillämpas. Alla andra berättigade företag, utom mikroföretag och små och medelstora företag enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EC (1), bör också tillämpa detta direktiv senast fem år efter dagen för dess tillämpning. Vid utvärderingen av effekterna av en gemensam konsoliderad bolagsskattebas bör kommissionen undersöka huruvida den bör göras obligatorisk även för små och medelstora företag.

Ändring 15

Förslag till direktiv

Skäl 20

| (20) | Systemet bör innefatta en allmän regel för att motverka missbruk, som kompletteras av bestämmelser för att hindra vissa specifika typer av missbruk. Dessa bestämmelser bör innefatta begränsningar av avdragsrätten för räntor som betalas till närstående företag med skatterättsligt hemvist i ett lågskatteland utanför EU som inte utbyter upplysningar med utbetalarens medlemsstat i enlighet med ett avtal som är jämförbart med rådets direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning och om upphävande av direktiv 77/799/EEG och reglerna om kontrollerade utländska företag. |
| --- | --- |

(20)

Systemet bör innefatta en allmän regel för att motverka missbruk, som kompletteras av bestämmelser för att hindra vissa specifika typer av missbruk. Dessa bestämmelser bör innefatta begränsningar av avdragsrätten för räntor som betalas till närstående företag med skatterättsligt hemvist i ett lågskatteland utanför EU som inte utbyter upplysningar med utbetalarens medlemsstat i enlighet med ett avtal som är jämförbart med rådets direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning och om upphävande av direktiv 77/799/EEG och reglerna om kontrollerade utländska företag.

| (20) | Systemet bör innefatta en
  effektiv
  allmän regel för att motverka missbruk, som kompletteras av bestämmelser för att hindra vissa specifika typer av missbruk. Dessa bestämmelser bör innefatta begränsningar av avdragsrätten för räntor som betalas till närstående företag med skatterättsligt hemvist i ett lågskatteland utanför EU som inte utbyter upplysningar med utbetalarens medlemsstat i enlighet med ett avtal som är jämförbart med rådets direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning och reglerna om kontrollerade utländska företag.
  Medlemsstaterna bör inte hindras från att införa, och mellan sig samordna, ytterligare åtgärder för att minska de negativa effekterna av lågskatteländer utanför unionen som inte utbyter nödvändig skatteinformation. |
| --- | --- |

(20)

Systemet bör innefatta en
  effektiv
  allmän regel för att motverka missbruk, som kompletteras av bestämmelser för att hindra vissa specifika typer av missbruk. Dessa bestämmelser bör innefatta begränsningar av avdragsrätten för räntor som betalas till närstående företag med skatterättsligt hemvist i ett lågskatteland utanför EU som inte utbyter upplysningar med utbetalarens medlemsstat i enlighet med ett avtal som är jämförbart med rådets direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning och reglerna om kontrollerade utländska företag.
  Medlemsstaterna bör inte hindras från att införa, och mellan sig samordna, ytterligare åtgärder för att minska de negativa effekterna av lågskatteländer utanför unionen som inte utbyter nödvändig skatteinformation.

Ändring 16

Förslag till direktiv

Skäl 21

| (21) | Formeln för fördelning av den konsoliderade skattebasen bör innefatta tre
  likvärdigt viktade
  faktorer (arbetskraft, tillgångar och försäljning). Faktorn arbetskraft bör beräknas på grundval av lönekostnader och antalet anställda (varvid respektive post får en viktning på 0,5). Faktorn tillgångar bör utgöras av samtliga materiella anläggningstillgångar. Immateriella respektive finansiella tillgångar bör inte tas med i formeln till följd av sin flyttbara karaktär och riskerna för att systemet kringgås. Användningen av dessa faktorer innebär att ursprungsmedlemsstatens intressen får adekvat betydelse. Slutligen bör försäljningen tas med för att destinationsmedlemsstatens intressen ska beaktas på ett skäligt sätt. Dessa faktorer ochviktningen av dem bör medföra att vinsten beskattas där den intjänas. Som ett undantag till den allmänna principen bör det finnas en skyddsklausul som medger att en alternativ metod används, om resultatet av fördelningen inte ger en rättvisande bild av affärsverksamhetens omfattning. |
| --- | --- |

(21)

Formeln för fördelning av den konsoliderade skattebasen bör innefatta tre
  likvärdigt viktade
  faktorer (arbetskraft, tillgångar och försäljning). Faktorn arbetskraft bör beräknas på grundval av lönekostnader och antalet anställda (varvid respektive post får en viktning på 0,5). Faktorn tillgångar bör utgöras av samtliga materiella anläggningstillgångar. Immateriella respektive finansiella tillgångar bör inte tas med i formeln till följd av sin flyttbara karaktär och riskerna för att systemet kringgås. Användningen av dessa faktorer innebär att ursprungsmedlemsstatens intressen får adekvat betydelse. Slutligen bör försäljningen tas med för att destinationsmedlemsstatens intressen ska beaktas på ett skäligt sätt. Dessa faktorer ochviktningen av dem bör medföra att vinsten beskattas där den intjänas. Som ett undantag till den allmänna principen bör det finnas en skyddsklausul som medger att en alternativ metod används, om resultatet av fördelningen inte ger en rättvisande bild av affärsverksamhetens omfattning.

| (21) | Formeln för fördelning av den konsoliderade skattebasen bör innefatta tre faktorer (arbetskraft, tillgångar och försäljning).
  Faktorerna arbetskraft och tillgångar bör vardera ha en vikt av 45 % medan försäljningsfaktorn bör ha en vikt på 10 %.
  Faktorn arbetskraft bör beräknas på grundval av lönekostnader och antalet anställda (varvid respektive post får en viktning på 0,5). Faktorn tillgångar bör utgöras av samtliga materiella anläggningstillgångar. Immateriella respektive finansiella tillgångar bör inte tas med i formeln till följd av sin flyttbara karaktär och riskerna för att systemet kringgås. Användningen av dessa faktorer innebär att ursprungsmedlemsstatens intressen får adekvat betydelse. Slutligen bör försäljningen tasmed för att destinationsmedlemsstatens intressen ska beaktas på ett skäligt sätt. Dessa faktorer och viktningen av dem bör medföra att vinsten beskattas där den intjänas. Som ett undantag till den allmänna principen bör det finnas en skyddsklausul som medger att en alternativ metod används, om resultatet av fördelningen inte ger en rättvisande bild av affärsverksamhetens omfattning. |
| --- | --- |

(21)

Formeln för fördelning av den konsoliderade skattebasen bör innefatta tre faktorer (arbetskraft, tillgångar och försäljning).
  Faktorerna arbetskraft och tillgångar bör vardera ha en vikt av 45 % medan försäljningsfaktorn bör ha en vikt på 10 %.
  Faktorn arbetskraft bör beräknas på grundval av lönekostnader och antalet anställda (varvid respektive post får en viktning på 0,5). Faktorn tillgångar bör utgöras av samtliga materiella anläggningstillgångar. Immateriella respektive finansiella tillgångar bör inte tas med i formeln till följd av sin flyttbara karaktär och riskerna för att systemet kringgås. Användningen av dessa faktorer innebär att ursprungsmedlemsstatens intressen får adekvat betydelse. Slutligen bör försäljningen tasmed för att destinationsmedlemsstatens intressen ska beaktas på ett skäligt sätt. Dessa faktorer och viktningen av dem bör medföra att vinsten beskattas där den intjänas. Som ett undantag till den allmänna principen bör det finnas en skyddsklausul som medger att en alternativ metod används, om resultatet av fördelningen inte ger en rättvisande bild av affärsverksamhetens omfattning.

Ändring 17

Förslag till direktiv

Skäl 21a (nytt)

| (21a) | De gemensamma reglerna för att beräkna den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen bör inte leda till oproportionerliga administrativa kostnader för företag, för att inte skada deras konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(21a)

De gemensamma reglerna för att beräkna den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen bör inte leda till oproportionerliga administrativa kostnader för företag, för att inte skada deras konkurrenskraft.

Ändring 18

Förslag till direktiv

Skäl 23

| (23) | Koncerner bör få möjlighet att bara behöva hantera en enda skatteförvaltning (nedan kallad huvudskattemyndigheten), som bör vara
  myndigheten
  i den medlemsstat där koncernens moderbolag (nedan kallad huvudskattebetalaren) har skatterättsligt hemvist. Detta direktiv bör ange förfarandena för administration av systemet. Det bör också föreskriva ett system för förhandsbesked. Revisioner bör inledas och samordnas av huvudskattemyndigheten, men myndigheterna i alla de medlemsstater där ett koncernföretag beskattas bör kunna begära att en revision inleds. Den behöriga myndigheten i en medlemsstat där ett koncernföretag har hemvist eller är etablerat bör hos en domstol i huvudskattemyndighetens medlemsstat kunna begära prövning av ett beslut av huvudskattemyndigheten avseende ett meddelande om att ingå i systemet eller ett ändrat taxeringsbeslut. Tvister mellan skattebetalare och skattemyndigheter bör hanteras av ett administrativt organ som är behörigt att behandla överklaganden i första instans enligt lagstiftningen i huvudskattemyndighetens medlemsstat. |
| --- | --- |

(23)

Koncerner bör få möjlighet att bara behöva hantera en enda skatteförvaltning (nedan kallad huvudskattemyndigheten), som bör vara
  myndigheten
  i den medlemsstat där koncernens moderbolag (nedan kallad huvudskattebetalaren) har skatterättsligt hemvist. Detta direktiv bör ange förfarandena för administration av systemet. Det bör också föreskriva ett system för förhandsbesked. Revisioner bör inledas och samordnas av huvudskattemyndigheten, men myndigheterna i alla de medlemsstater där ett koncernföretag beskattas bör kunna begära att en revision inleds. Den behöriga myndigheten i en medlemsstat där ett koncernföretag har hemvist eller är etablerat bör hos en domstol i huvudskattemyndighetens medlemsstat kunna begära prövning av ett beslut av huvudskattemyndigheten avseende ett meddelande om att ingå i systemet eller ett ändrat taxeringsbeslut. Tvister mellan skattebetalare och skattemyndigheter bör hanteras av ett administrativt organ som är behörigt att behandla överklaganden i första instans enligt lagstiftningen i huvudskattemyndighetens medlemsstat.

| (23) | Koncerner bör få möjlighet att bara behöva hantera en enda skatteförvaltning (nedan kallad huvudskattemyndigheten), som bör vara
  en myndighet
  i den medlemsstat där koncernens moderbolag (nedan kallad huvudskattebetalaren) har skatterättslig hemvist. Detta direktiv bör ange förfarandena för administration av systemet. Det bör också föreskriva ett system för förhandsbesked. Revisioner bör inledas och samordnas av huvudskattemyndigheten, men myndigheterna i alla de medlemsstater där ett koncernföretag beskattas bör kunna begära att en revision inleds. Den behöriga myndigheten i en medlemsstat där ett koncernföretag har hemvist eller är etablerat bör hos en domstol i huvudskattemyndighetens medlemsstat kunna begära prövning av ett beslut av huvudskattemyndigheten avseende ett meddelande om att ingå i systemet eller ett ändrat taxeringsbeslut. Tvister mellan skattebetalare och skattemyndigheter bör hanteras av ett administrativt organ som är behörigt att behandla överklaganden i första instans enligt lagstiftningen i huvudskattemyndighetens medlemsstat. |
| --- | --- |

(23)

Koncerner bör få möjlighet att bara behöva hantera en enda skatteförvaltning (nedan kallad huvudskattemyndigheten), som bör vara
  en myndighet
  i den medlemsstat där koncernens moderbolag (nedan kallad huvudskattebetalaren) har skatterättslig hemvist. Detta direktiv bör ange förfarandena för administration av systemet. Det bör också föreskriva ett system för förhandsbesked. Revisioner bör inledas och samordnas av huvudskattemyndigheten, men myndigheterna i alla de medlemsstater där ett koncernföretag beskattas bör kunna begära att en revision inleds. Den behöriga myndigheten i en medlemsstat där ett koncernföretag har hemvist eller är etablerat bör hos en domstol i huvudskattemyndighetens medlemsstat kunna begära prövning av ett beslut av huvudskattemyndigheten avseende ett meddelande om att ingå i systemet eller ett ändrat taxeringsbeslut. Tvister mellan skattebetalare och skattemyndigheter bör hanteras av ett administrativt organ som är behörigt att behandla överklaganden i första instans enligt lagstiftningen i huvudskattemyndighetens medlemsstat.

Ändring 19

Förslag till direktiv

Skäl 23a (nytt)

| (23a) | Kommissionen bör inrätta ett nytt forum för den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen, i likhet med EU:s gemensamma forum för internprissättning, där företag och medlemsstater kan ta upp frågor och tvister avseende den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen. Forumet bör kunna vägleda företag och medlemsstater. |
| --- | --- |

(23a)

Kommissionen bör inrätta ett nytt forum för den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen, i likhet med EU:s gemensamma forum för internprissättning, där företag och medlemsstater kan ta upp frågor och tvister avseende den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen. Forumet bör kunna vägleda företag och medlemsstater.

Ändring 20

Förslag till direktiv

Skäl 27a (nytt)

| (27a) | Detta direktiv innehåller ett helt nytt angreppssätt avseende en viktig del av företagsbeskattningen. Kommissionen bör därför göra en grundlig analys och en oberoende utvärdering så snart detta är möjligt att genomföra på ett meningsfullt sätt. På grund av den tid det ofrånkomligen tar att tillämpa och genomföra bolagsbeskattningen, bör en sådan analys och utvärdering inte göras förrän efter fem år efter ikraftträdandet av detta direktiv. Kommissionens analys och utvärdering bör innehålla en undersökning av följande aspekter: Den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasens frivilliga karaktär, begränsningen av harmoniseringen till skattebasen, fördelningsnyckeln, användbarheten för små och medelstora företag samt följderna för medlemsstaternas skatteinkomster. |
| --- | --- |

(27a)

Detta direktiv innehåller ett helt nytt angreppssätt avseende en viktig del av företagsbeskattningen. Kommissionen bör därför göra en grundlig analys och en oberoende utvärdering så snart detta är möjligt att genomföra på ett meningsfullt sätt. På grund av den tid det ofrånkomligen tar att tillämpa och genomföra bolagsbeskattningen, bör en sådan analys och utvärdering inte göras förrän efter fem år efter ikraftträdandet av detta direktiv. Kommissionens analys och utvärdering bör innehålla en undersökning av följande aspekter: Den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasens frivilliga karaktär, begränsningen av harmoniseringen till skattebasen, fördelningsnyckeln, användbarheten för små och medelstora företag samt följderna för medlemsstaternas skatteinkomster.

Ändring 21

Förslag till direktiv

Artikel 6a (ny)

Artikel 6a

Europabolag och europeiska kooperativa föreningar

Från och med ... (2) ska berättigade Europabolag och europeiska kooperativa föreningar enligt punkterna a) och b) i bilaga I, anses vara företag som har valt att tillämpa detta direktiv från och med ... (2).

Ändring 22

Förslag till direktiv

Artikel 6b (ny)

Artikel 6b

Tillämpning på andra berättigade företag

Från och med ... (3) ska berättigade företag, utom mikroföretag och små och medelstora företag enligt definitionen i rekommendation 2003/361/EC, tillämpa detta direktiv.

Ändring 23

Förslag till direktiv

Artikel 12 – stycke 1

Avdragsgilla utgifter ska innefatta samtliga försäljningskostnader och utgifter netto efter avdrag för avdragsgill mervärdesskatt som skattebetalare haft för att erhålla eller säkerställa inkomster, inbegripet kostnader för forskning och utveckling och för att anskaffa eget kapital eller ta upp lån för rörelsens ändamål.

Avdragsgilla utgifter ska innefatta samtliga försäljningskostnader och utgifter netto efter avdrag för avdragsgill mervärdesskatt som skattebetalare haft för att erhålla eller säkerställa inkomster, inbegripet kostnader för forskning och utveckling och för att anskaffa eget kapital eller ta upp lån för rörelsens ändamål.
  Återkommande kostnader för miljöskydd och minskning av koldioxidutsläpp ska också betraktas som avdragsgilla utgifter.

Ändring 24

Förslag till direktiv

Artikel 14 – punkt 1 – led j

| j) | Skatter som förtecknas i bilaga III
  , med undantag av punktskatter på energiprodukter, alkohol, alkoholhaltiga drycker och varor tillverkade av tobak
  . |
| --- | --- |

j)

Skatter som förtecknas i bilaga III
  , med undantag av punktskatter på energiprodukter, alkohol, alkoholhaltiga drycker och varor tillverkade av tobak
  .

| j) | Skatter som förtecknas i bilaga III. |
| --- | --- |

j)

Skatter som förtecknas i bilaga III.

Ändring 25

Förslag till direktiv

Artikel 30 – led c

| c) | Tekniska avsättningar hos försäkringsföretag som etablerats i enlighet med direktiv 91/674/EEG ska vara avdragsgilla, med undantag av utjämningsavsättningar. En medlemsstat
  får föreskriva
  att utjämningsavsättningar
  kan dras av
  . När det gäller en koncern ska ett sådant avdrag för utjämningsavsättningar tillämpas på den tilldelade andelen för de koncernföretag som har hemvist i eller är belägna i den medlemsstaten. Belopp som dragits av ska ses över och justeras vid utgången av varje beskattningsår. Vid beräkningen av skattebasen för framtida år ska redan avdragna belopp beaktas. |
| --- | --- |

c)

Tekniska avsättningar hos försäkringsföretag som etablerats i enlighet med direktiv 91/674/EEG ska vara avdragsgilla, med undantag av utjämningsavsättningar. En medlemsstat
  får föreskriva
  att utjämningsavsättningar
  kan dras av
  . När det gäller en koncern ska ett sådant avdrag för utjämningsavsättningar tillämpas på den tilldelade andelen för de koncernföretag som har hemvist i eller är belägna i den medlemsstaten. Belopp som dragits av ska ses över och justeras vid utgången av varje beskattningsår. Vid beräkningen av skattebasen för framtida år ska redan avdragna belopp beaktas.

| c) | Tekniska avsättningar hos försäkringsföretag som etablerats i enlighet med direktiv 91/674/EEG ska vara avdragsgilla, med undantag av utjämningsavsättningar. En medlemsstat
  som i enlighet med artikel 62 i direktiv 91/674/EEG har infört ett marknadsrättsligt krav på bildande av
  utjämningsavsättningar
  måste även tillåta att dessa är skattemässigt avdragsgilla
  . När det gäller en koncern ska ett sådant avdrag för utjämningsavsättningar tillämpas på den tilldelade andelen för de koncernföretag som har hemvist i eller är belägna i den medlemsstaten. Belopp som dragits av ska ses över och justeras vid utgången av varje beskattningsår. Vid beräkningen av skattebasen för framtida år ska redan avdragna belopp beaktas. |
| --- | --- |

c)

Tekniska avsättningar hos försäkringsföretag som etablerats i enlighet med direktiv 91/674/EEG ska vara avdragsgilla, med undantag av utjämningsavsättningar. En medlemsstat
  som i enlighet med artikel 62 i direktiv 91/674/EEG har infört ett marknadsrättsligt krav på bildande av
  utjämningsavsättningar
  måste även tillåta att dessa är skattemässigt avdragsgilla
  . När det gäller en koncern ska ett sådant avdrag för utjämningsavsättningar tillämpas på den tilldelade andelen för de koncernföretag som har hemvist i eller är belägna i den medlemsstaten. Belopp som dragits av ska ses över och justeras vid utgången av varje beskattningsår. Vid beräkningen av skattebasen för framtida år ska redan avdragna belopp beaktas.

Ändring 26

Förslag till direktiv

Artikel 48

När skattebetalare haft förluster innan de valt att ingå i det system som föreskrivs i detta direktiv vilka kunde ha överförts i ny räkning enligt tillämplig nationell lagstiftning men som ännu inte utjämnats mot skattepliktig vinst, får dessa förluster dras av från skattebasen i den utsträckning som föreskrivs i
  den
  nationella
  lagstiftningen
  .

När skattebetalare haft förluster innan de valt att ingå i det system som föreskrivs i detta direktiv vilka kunde ha överförts i ny räkning enligt tillämplig nationell lagstiftning men som ännu inte utjämnats mot skattepliktig vinst, får dessa förluster dras av från
  den del av
  skattebasen
  som beskattats i den medlemsstat där den tidigare tillämpliga nationella lagstiftningen tillämpas,
  i den utsträckning som föreskrivs i
  denna
  nationella
  lagstiftning
  .

Ändring 27

Förslag till direktiv

Artikel 73 – stycke 1 – led a

| a) | När vinster enligt det allmänna systemet i tredjelandet beskattas med en lagstadgad bolagsskattesats som är lägre än
  40 %
  av den genomsnittliga lagstadgade bolagsskattesats som gäller i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

a)

När vinster enligt det allmänna systemet i tredjelandet beskattas med en lagstadgad bolagsskattesats som är lägre än
  40 %
  av den genomsnittliga lagstadgade bolagsskattesats som gäller i medlemsstaterna.

| a) | När vinster enligt det allmänna systemet i tredjelandet beskattas med en lagstadgad bolagsskattesats som är lägre än
  70 %
  av den genomsnittliga lagstadgade bolagsskattesats som gäller i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

a)

När vinster enligt det allmänna systemet i tredjelandet beskattas med en lagstadgad bolagsskattesats som är lägre än
  70 %
  av den genomsnittliga lagstadgade bolagsskattesats som gäller i medlemsstaterna.

Ändring 28

Förslag till direktiv

Artikel 80 – stycke 1

Artificiella transaktioner som utförs
  enbart
  för att undvika skatt ska ignoreras vid beräkningen av skattebasen.

Artificiella transaktioner som utförs
  huvudsakligen
  för att undvika skatt ska ignoreras vid beräkningen av skattebasen.

Ändring 29

Förslag till direktiv

Artikel 82 – punkt 1 – led b

| b) | Enligt det allmänna systemet i tredjelandet beskattas vinster med en lagstadgad bolagsskattesats som är lägre än
  40 %
  av den genomsnittliga lagstadgade bolagsskattesats som gäller i medlemsstaterna, eller omfattas enheten av ett särskilt system som möjliggör en avsevärt lägre beskattningsnivå än den som gäller enligt det allmänna systemet. |
| --- | --- |

b)

Enligt det allmänna systemet i tredjelandet beskattas vinster med en lagstadgad bolagsskattesats som är lägre än
  40 %
  av den genomsnittliga lagstadgade bolagsskattesats som gäller i medlemsstaterna, eller omfattas enheten av ett särskilt system som möjliggör en avsevärt lägre beskattningsnivå än den som gäller enligt det allmänna systemet.

| b) | Enligt det allmänna systemet i tredjelandet beskattas vinster med en lagstadgad bolagsskattesats som är lägre än
  70 %
  av den genomsnittliga lagstadgade bolagsskattesats som gäller i medlemsstaterna, eller omfattas enheten av ett särskilt system som möjliggör en avsevärt lägre beskattningsnivå än den som gäller enligt det allmänna systemet. |
| --- | --- |

b)

Enligt det allmänna systemet i tredjelandet beskattas vinster med en lagstadgad bolagsskattesats som är lägre än
  70 %
  av den genomsnittliga lagstadgade bolagsskattesats som gäller i medlemsstaterna, eller omfattas enheten av ett särskilt system som möjliggör en avsevärt lägre beskattningsnivå än den som gäller enligt det allmänna systemet.

Ändring 30

Förslag till direktiv

Artikel 86 – punkt 1 – inledningen

1.   Den konsoliderade skattebasen ska för varje beskattningsår fördelas mellan koncernföretagen enligt en fördelningsformel. Vid fastställandet av den tilldelade andelen för ett koncernföretag A ska följande formel användas,
  varvid
  faktorerna försäljning, arbetskraft och tillgångar
  ska få lika stor vikt
  :

1.   Den konsoliderade skattebasen ska för varje beskattningsår fördelas mellan koncernföretagen enligt en fördelningsformel. Vid fastställandet av den tilldelade andelen för ett koncernföretag A ska följande formel användas,
  och omfatta
  faktorerna försäljning, arbetskraft och tillgångar:

Ändring 31

Förslag till direktiv

Artikel 86 – punkt 1 – formel

Formula

Formula

Ändring 32

Förslag till direktiv

Artikel 110 – punkt 1a (ny)

1a.
     
  Den enhetliga modellen för självdeklaration ska utformas av kommissionen i samarbete med medlemsstaternas skattemyndigheter.

Ändring 33

Förslag till direktiv

Artikel 122 – punkt 1 – stycke 1

1.   Huvudskattemyndigheten kan inleda och samordna revisioner av koncernföretag. En revision kan även inledas på begäran av en behörig myndighet.

1.   Huvudskattemyndigheten kan inleda och samordna revisioner av koncernföretag. En revision kan även inledas på begäran av en behörig myndighet
  i den medlemsstat där koncernen är etablerad
  .

Ändring 34

Förslag till direktiv

Artikel 123a (ny)

Artikel 123a

Forumet för den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen

Kommissionen ska inrätta ett forum för den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen, där företag och medlemsstater kan ta upp frågor och tvister avseende den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen. Detta forum ska ge vägledning till företag och medlemsstater.

Ändring 35

Förslag till direktiv

Artikel 130

Europaparlamentet ska informeras om kommissionens antagande av delegerade akter, invändningar mot dessa eller återkallandet från rådets sida av en delegering av befogenheter.

Europaparlamentet ska informeras om kommissionens antagande av delegerade akter, invändningar mot dessa eller återkallandet från rådets sida av en delegering av befogenheter.
  Varje framtida utvärdering av instrumentet bör meddelas ledamöterna av Europaparlamentets behöriga utskott.

Ändring 36

Förslag till direktiv

Artikel 132a (ny)

Artikel 132a

Små och medelstora företag med gränsöverskridande verksamhet

Kommissionen ska senast den ... (4) erbjuda små och medelstora företag som bedriver gränsöverskridande verksamhet ett verktyg med vilket de frivilligt kan ansluta sig till systemet med en gemensam konsoliderad bolagsskattebas.

Ändring 37

Förslag till direktiv

Artikel 133

Kommissionen ska fem år efter att detta direktiv trätt i kraft se över hur det genomförts och rapportera till rådet om hur det fungerar. Rapporten ska
  framför allt
  innehålla en analys av effekterna av den mekanism som inrättas enligt kapitel XVI i detta direktiv om fördelningen av skattebaserna mellan medlemsstaterna.

Kommissionen ska senast den ... (5) se över direktivets tillämpning och rapportera till
  Europaparlamentet och
  rådet om hur det fungerar. Rapporten ska
  bl. a.
  innehålla en analys
  , baserad på en oberoende utvärdering,
  av

| a) | effekterna av den mekanism som inrättas enligt kapitel XVI om fördelningen av skattebaserna mellan medlemsstaterna
  och effekterna för deras skatteintäkter, |
| --- | --- |

a)

effekterna av den mekanism som inrättas enligt kapitel XVI om fördelningen av skattebaserna mellan medlemsstaterna
  och effekterna för deras skatteintäkter,

| b) | små och medelstora företags nytta och användbarhet av detta direktiv, |
| --- | --- |

b)

små och medelstora företags nytta och användbarhet av detta direktiv,

| c) | för- och nackdelarna med att göra systemet obligatoriskt för små och medelstora företag, |
| --- | --- |

c)

för- och nackdelarna med att göra systemet obligatoriskt för små och medelstora företag,

| d) | de socioekonomiska effekterna av detta direktiv, inklusive följderna för företags globala verksamhet samt berättigade företags och ej berättigade företags konkurrenskraft, |
| --- | --- |

d)

de socioekonomiska effekterna av detta direktiv, inklusive följderna för företags globala verksamhet samt berättigade företags och ej berättigade företags konkurrenskraft,

| e) | följderna för en rimlig och rättvis skatteuppbörd i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

e)

följderna för en rimlig och rättvis skatteuppbörd i medlemsstaterna,

| f) | fördelar och nackdelar med att införa minimiskattesatser. |
| --- | --- |

f)

fördelar och nackdelar med att införa minimiskattesatser.

Kommissionen ska, om det är lämpligt, lägga fram förslag till ändringar av detta direktiv senast 2020. Senast ... (6) ska kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om de möjliga konsekvenserna av detta direktiv för den inre marknaden och i synnerhet om möjliga snedvridningar av konkurrensen mellan de företag som ingår i det system som föreskrivs i detta direktiv och de företag som inte uppfyller kriterierna för konsolidering.

Ändring 38

Förslag till direktiv

Bilaga III – rad 15

Försäkringsskatt

utgår

---

(1)  

  EUT L 124, 20.5.2003, s. 36.

(2)  
  Första dagen i den månad som följer när två år har gått efter datumet för tillämpningen av detta direktiv.

(3)  
  Första dagen i den månad som följer när fem år har gått efter datumet för tillämpningen av detta direktiv.

(4)  
  EUT: Inför datumet för första dagen i den månad som följer när två år har gått efter att detta direktiv trädde i kraft.

(5)  
  Första dagen i den månad som följer när fem år har gått efter att detta direktiv trädde ikraft.

(6)  
  Första dagen i den månad som följer när två år har gått efter detta direktivs ikraftträdande.

---

| 7.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 258/144 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 258/144

---

Torsdagen den 19 april 2012Beskattning av energiprodukter och elektricitet *

P7_TA(2012)0136

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2012 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/96/EG om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (COM(2011)0169 – C7-0105/2011 – 2011/0092(CNS))

2013/C 258 E/26

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2011)0169), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2011)0169),

| — | med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0105/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0105/2011),

| — | med beaktande av de motiverade yttrandena från det bulgariska parlamentet, den spanska deputeradekammaren och den spanska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttrandena från det bulgariska parlamentet, den spanska deputeradekammaren och den spanska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för transport och turism och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0052/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för transport och turism och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0052/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till direktiv


  Skäl 1 |
| (1) | Rådets direktiv 2003/96/EG antogs i syfte att säkerställa en väl fungerande inre marknad i fråga om beskattning av energiprodukter och elektricitet. Enligt det som anges i artikel 6 i fördraget har miljöskyddskrav införlivats i det direktivets bestämmelser, särskilt mot bakgrund av Kyotoprotokollet. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl 1

(1)

Rådets direktiv 2003/96/EG antogs i syfte att säkerställa en väl fungerande inre marknad i fråga om beskattning av energiprodukter och elektricitet. Enligt det som anges i artikel 6 i fördraget har miljöskyddskrav införlivats i det direktivets bestämmelser, särskilt mot bakgrund av Kyotoprotokollet.

| (1) | Rådets direktiv 2003/96/EG antogs i syfte att säkerställa en väl fungerande inre marknad i fråga om beskattning av energiprodukter och elektricitet. I enlighet med artikel 11 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) har miljöskyddskrav införlivats i det direktivets bestämmelser, särskilt mot bakgrund av Kyotoprotokollet.
  Det är viktigt att man i enlighet med artikel 9 i EUF-fördraget undersöker om man på tillräckligt sätt beaktar skyddet för människors hälsa, t.ex. när det gäller luftföroreningar. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 2003/96/EG antogs i syfte att säkerställa en väl fungerande inre marknad i fråga om beskattning av energiprodukter och elektricitet. I enlighet med artikel 11 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) har miljöskyddskrav införlivats i det direktivets bestämmelser, särskilt mot bakgrund av Kyotoprotokollet.
  Det är viktigt att man i enlighet med artikel 9 i EUF-fördraget undersöker om man på tillräckligt sätt beaktar skyddet för människors hälsa, t.ex. när det gäller luftföroreningar.

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 1a (nytt)

| (1a) | En sådan omfattande och viktig fråga som energibeskattningen i unionen får inte begränsas till att ta hänsyn till de klimat- och miljöpolitiska kraven, hur nödvändiga de än är. För unionen utgör de energi- och industripolitiska målen lika viktiga frågor. För att den inre marknaden ska kunna fungera på ett korrekt och effektivt sätt på energiområdet behöver dessutom alla unionsinitiativ och all lagstiftning i anslutning till detta område kontinuerligt och noggrant samordnas. Ändringar av direktiv 2003/96/EG bör inte bara göras förenliga med annan energirelaterad politik, utan denna politik bör också på lämpligt sätt anpassas till energibeskattningsramen. Det är särskilt viktigt att de nuvarande problemen med unionens system för handel med utsläppsrätter enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (1) hanteras på ett beslutsamt sätt, så att systemet kan fungera effektivt. Varje form av bristande överensstämmelse skulle kunna innebära att möjligheterna att uppnå unionens långsiktiga mål om att skapa en smart och hållbar tillväxt för alla försämras. |
| --- | --- |

(1a)

En sådan omfattande och viktig fråga som energibeskattningen i unionen får inte begränsas till att ta hänsyn till de klimat- och miljöpolitiska kraven, hur nödvändiga de än är. För unionen utgör de energi- och industripolitiska målen lika viktiga frågor. För att den inre marknaden ska kunna fungera på ett korrekt och effektivt sätt på energiområdet behöver dessutom alla unionsinitiativ och all lagstiftning i anslutning till detta område kontinuerligt och noggrant samordnas. Ändringar av direktiv 2003/96/EG bör inte bara göras förenliga med annan energirelaterad politik, utan denna politik bör också på lämpligt sätt anpassas till energibeskattningsramen. Det är särskilt viktigt att de nuvarande problemen med unionens system för handel med utsläppsrätter enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (1) hanteras på ett beslutsamt sätt, så att systemet kan fungera effektivt. Varje form av bristande överensstämmelse skulle kunna innebära att möjligheterna att uppnå unionens långsiktiga mål om att skapa en smart och hållbar tillväxt för alla försämras.

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 2

| (2) | Det är nödvändigt att säkerställa att den inre marknaden
  fortsätter att fungera väl
  i ett sammanhang där det finns nya krav relaterade till begränsning av klimatförändringen, användning av förnybara energikällor och energibesparingar, enligt det som fastställs i ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 8–9 mars 2007 och den 11–12 december 2008. |
| --- | --- |

(2)

Det är nödvändigt att säkerställa att den inre marknaden
  fortsätter att fungera väl
  i ett sammanhang där det finns nya krav relaterade till begränsning av klimatförändringen, användning av förnybara energikällor och energibesparingar, enligt det som fastställs i ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 8–9 mars 2007 och den 11–12 december 2008.

| (2) | Det är nödvändigt att säkerställa att den inre marknaden
  fungerar optimalt
  i ett sammanhang där det finns nya krav relaterade till begränsning av klimatförändringen, användning av förnybara energikällor och energibesparingar, enligt det som fastställs i ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 8–9 mars 2007 och den 11–12 december 2008.
  Det bör därför säkerställas att energikällor inom ramen för direktiv 2003/96/EG behandlas enhetligt, för att ge energikonsumenterna lika villkor oberoende av energikälla. |
| --- | --- |

(2)

Det är nödvändigt att säkerställa att den inre marknaden
  fungerar optimalt
  i ett sammanhang där det finns nya krav relaterade till begränsning av klimatförändringen, användning av förnybara energikällor och energibesparingar, enligt det som fastställs i ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 8–9 mars 2007 och den 11–12 december 2008.
  Det bör därför säkerställas att energikällor inom ramen för direktiv 2003/96/EG behandlas enhetligt, för att ge energikonsumenterna lika villkor oberoende av energikälla.

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 2a (nytt)

| (2a) | Beskattning av energiprodukter bör ske på ett tekniskt neutralt sätt så att nya tekniker får möjlighet att utvecklas. |
| --- | --- |

(2a)

Beskattning av energiprodukter bör ske på ett tekniskt neutralt sätt så att nya tekniker får möjlighet att utvecklas.

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 3

| (3) | Beskattning relaterad till koldioxidutsläpp
  kan vara
  ett kostnadseffektivt medel för medlemsstaterna när det gäller att uppnå de minskningar av växthusgaser som är nödvändiga enligt Europaparlamentets och rådets beslut 406/2009/EG av den 23 april 2009 om medlemsstaternas insatser för att minska sina växthusgasutsläpp i enlighet med gemenskapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen till 2020 i fråga om källor som inte omfattas av unionens system enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG. Med tanke på den potentiella roll som koldioxidrelaterade skatter kan spela, måste det finnas gemensamma regler för dessa skatter, med tanke på en väl fungerande inre marknad. |
| --- | --- |

(3)

Beskattning relaterad till koldioxidutsläpp
  kan vara
  ett kostnadseffektivt medel för medlemsstaterna när det gäller att uppnå de minskningar av växthusgaser som är nödvändiga enligt Europaparlamentets och rådets beslut 406/2009/EG av den 23 april 2009 om medlemsstaternas insatser för att minska sina växthusgasutsläpp i enlighet med gemenskapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen till 2020 i fråga om källor som inte omfattas av unionens system enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG. Med tanke på den potentiella roll som koldioxidrelaterade skatter kan spela, måste det finnas gemensamma regler för dessa skatter, med tanke på en väl fungerande inre marknad.

| (3) | Beskattning relaterad till koldioxidutsläpp
  är generellt
  ett kostnadseffektivt medel för medlemsstaterna när det gäller att uppnå de minskningar av växthusgaser som är nödvändiga enligt Europaparlamentets och rådets beslut 406/2009/EG av den 23 april 2009 om medlemsstaternas insatser för att minska sina växthusgasutsläpp i enlighet med gemenskapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen till 2020 i fråga om källor som inte omfattas av unionens system enligt direktiv 2003/87/EG. Med tanke på den
  nuvarande och
  potentiella roll som koldioxidrelaterade skatter kan spela, måste det finnas gemensamma regler för dessa skatter, med tanke på en väl fungerande inre marknad. |
| --- | --- |

(3)

Beskattning relaterad till koldioxidutsläpp
  är generellt
  ett kostnadseffektivt medel för medlemsstaterna när det gäller att uppnå de minskningar av växthusgaser som är nödvändiga enligt Europaparlamentets och rådets beslut 406/2009/EG av den 23 april 2009 om medlemsstaternas insatser för att minska sina växthusgasutsläpp i enlighet med gemenskapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen till 2020 i fråga om källor som inte omfattas av unionens system enligt direktiv 2003/87/EG. Med tanke på den
  nuvarande och
  potentiella roll som koldioxidrelaterade skatter kan spela, måste det finnas gemensamma regler för dessa skatter, med tanke på en väl fungerande inre marknad.

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 4a (nytt)

| (4a) | Energiåtervinning av avfall och särskilt dess användning som alternativt bränsle bör inte omfattas av energibeskattningen eftersom målsättningen med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall (2) är att avfallsproducenter och innehavare av avfall ska bortskaffa avfallet så energieffektivt och resurssparande som möjligt och ger företräde åt energiåtervinning framför bortskaffande. |
| --- | --- |

(4a)

Energiåtervinning av avfall och särskilt dess användning som alternativt bränsle bör inte omfattas av energibeskattningen eftersom målsättningen med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall (2) är att avfallsproducenter och innehavare av avfall ska bortskaffa avfallet så energieffektivt och resurssparande som möjligt och ger företräde åt energiåtervinning framför bortskaffande.

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 4b (nytt)

| (4b) | Medlemsstaterna bör också behålla rätten att tillämpa en skattenivå för skatter på allmän energiförbrukning ner till noll för förbrukning av energiprodukter och elektricitet inom jordbruk, trädgårdsodling, fiskodling och skogsbruk. |
| --- | --- |

(4b)

Medlemsstaterna bör också behålla rätten att tillämpa en skattenivå för skatter på allmän energiförbrukning ner till noll för förbrukning av energiprodukter och elektricitet inom jordbruk, trädgårdsodling, fiskodling och skogsbruk.

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 5

| (5) | Därför bör det finnas bestämmelser för energibeskattning som består av två delar – koldioxidrelaterade skatter och skatter på allmän energiförbrukning. För att energibeskattningen ska vara anpassad till unionens system enligt direktiv 2003/87/EG bör medlemsstaterna vara skyldiga att uttryckligen skilja mellan dessa två komponenter. Detta skulle också ge möjlighet att särskilja mellan behandlingen av bränslen som är biomassa och bränslen framställda från biomassa. |
| --- | --- |

(5)

Därför bör det finnas bestämmelser för energibeskattning som består av två delar – koldioxidrelaterade skatter och skatter på allmän energiförbrukning. För att energibeskattningen ska vara anpassad till unionens system enligt direktiv 2003/87/EG bör medlemsstaterna vara skyldiga att uttryckligen skilja mellan dessa två komponenter. Detta skulle också ge möjlighet att särskilja mellan behandlingen av bränslen som är biomassa och bränslen framställda från biomassa.

| (5) | Därför bör det finnas bestämmelser för energibeskattning som består av två delar – koldioxidrelaterade skatter och skatter på allmän energiförbrukning. För att energibeskattningen ska vara anpassad till unionens system enligt direktiv 2003/87/EG bör medlemsstaterna vara skyldiga att uttryckligen skilja mellan dessa två komponenter. Detta skulle också ge möjlighet att särskilja mellan behandlingen av bränslen som är biomassa och bränslen framställda från biomassa
  med hänsyn till de fördelar de erbjuder som en källa till billig och nästan växthusgasneutral förnybar energi förutsatt att dessa uppfyller de hållbarhetskriterier som fastställts i artikel 17 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (3)

  .
  Kommissionen bör för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport i vilken det undersöks huruvida förutom utsläpp av koldioxid också utsläpp av andra skadliga gaser bör beaktas i syfte att skydda folkhälsan. |
| --- | --- |

(5)

Därför bör det finnas bestämmelser för energibeskattning som består av två delar – koldioxidrelaterade skatter och skatter på allmän energiförbrukning. För att energibeskattningen ska vara anpassad till unionens system enligt direktiv 2003/87/EG bör medlemsstaterna vara skyldiga att uttryckligen skilja mellan dessa två komponenter. Detta skulle också ge möjlighet att särskilja mellan behandlingen av bränslen som är biomassa och bränslen framställda från biomassa
  med hänsyn till de fördelar de erbjuder som en källa till billig och nästan växthusgasneutral förnybar energi förutsatt att dessa uppfyller de hållbarhetskriterier som fastställts i artikel 17 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (3)

  .
  Kommissionen bör för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport i vilken det undersöks huruvida förutom utsläpp av koldioxid också utsläpp av andra skadliga gaser bör beaktas i syfte att skydda folkhälsan.

Ändring 9

Förslag till direktiv

Skäl 6

| (6) | Båda dessa delar bör beräknas på grundval av objektiva kriterier så att de olika energikällorna kan behandlas lika. För koldioxidrelaterade skatter bör hänvisning göras till koldioxidutsläpp från förbrukningen av var och en berörd energiprodukt, med användning av de emissionsfaktorer som anges i kommissionens beslut 2007/589/EG av den 18 juli 2007 om riktlinjer för övervakning och rapportering av utsläpp av växthusgaser i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG. Med tanke på skatter på allmän energiförbrukning bör hänvisning göras till energiinnehållet i de olika energiprodukterna och i elektricitet enligt det som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/32/EG av den 5 april 2006 om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster och om upphävande av rådets direktiv 93/76/EEG. I detta sammanhang bör man beakta miljöfördelarna med biomassa eller produkter framställda från biomassa. Dessa produkter bör beskattas på grundval av de emissionsfaktorer som anges i beslut 2007/589/EG när det gäller biomassa och produkter framställda från biomassa och deras energiinnehåll enligt det som anges i bilaga III till direktiv 2009/28/EG. Biodrivmedel och flytande biobränslenenligt definitionen i artikel 2 h och 2 i i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor är den i särklass viktigaste kategorin. Sedan miljövinsterna med dessa produkter varierar beroende på om de uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 17 i det direktivet bör de specifika referensvärdena för biomassa och biomassaprodukter endast tillämpas om kriterierna uppfylls. |
| --- | --- |

(6)

Båda dessa delar bör beräknas på grundval av objektiva kriterier så att de olika energikällorna kan behandlas lika. För koldioxidrelaterade skatter bör hänvisning göras till koldioxidutsläpp från förbrukningen av var och en berörd energiprodukt, med användning av de emissionsfaktorer som anges i kommissionens beslut 2007/589/EG av den 18 juli 2007 om riktlinjer för övervakning och rapportering av utsläpp av växthusgaser i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG. Med tanke på skatter på allmän energiförbrukning bör hänvisning göras till energiinnehållet i de olika energiprodukterna och i elektricitet enligt det som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/32/EG av den 5 april 2006 om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster och om upphävande av rådets direktiv 93/76/EEG. I detta sammanhang bör man beakta miljöfördelarna med biomassa eller produkter framställda från biomassa. Dessa produkter bör beskattas på grundval av de emissionsfaktorer som anges i beslut 2007/589/EG när det gäller biomassa och produkter framställda från biomassa och deras energiinnehåll enligt det som anges i bilaga III till direktiv 2009/28/EG. Biodrivmedel och flytande biobränslenenligt definitionen i artikel 2 h och 2 i i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor är den i särklass viktigaste kategorin. Sedan miljövinsterna med dessa produkter varierar beroende på om de uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 17 i det direktivet bör de specifika referensvärdena för biomassa och biomassaprodukter endast tillämpas om kriterierna uppfylls.

| (6) | Båda dessa delar bör beräknas på grundval av objektiva kriterier så att de olika energikällorna kan behandlas lika. För koldioxidrelaterade skatter bör hänvisning göras till koldioxidutsläpp från förbrukningen av var och en berörd energiprodukt, med användning av de emissionsfaktorer som anges i kommissionens beslut 2007/589/EG av den 18 juli 2007 om riktlinjer för övervakning och rapportering av utsläpp av växthusgaser i enlighet med direktiv 2003/87/EG. Med tanke på skatter på allmän energiförbrukning bör hänvisning göras till energiinnehållet i de olika energiprodukterna och i elektricitet enligt det som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/32/EG av den 5 april 2006 om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster. I detta sammanhang bör man beakta miljöfördelarna med biomassa eller produkter framställda från biomassa. Dessa produkter bör beskattas på grundval av de emissionsfaktorer som anges i beslut 2007/589/EG när det gäller biomassa och produkter framställda från biomassa och deras energiinnehåll enligt det som anges i bilaga III till direktiv 2009/28/EG. Biodrivmedel och flytande biobränslen enligt definitionen i artikel 2 h och 2 i i direktiv 2009/28/EG är den i särklass viktigaste kategorin. Sedan miljövinsterna med dessa produkter varierar beroende på om de uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 17 i det direktivet bör de specifika referensvärdena för biomassa och biomassaprodukter endast tillämpas om kriterierna uppfylls.
  Så snart som hållbarhetskriterierna för biomassaprodukter utöver biodrivmedel och flytande biobränslen fastställts enligt direktiv 2009/28/EG, bör dessa specifika referensvärden tillämpas för biomassaprodukter utöver biodrivmedel och flytande biobränslen endast om dessa är förenliga med de nya hållbarhetskriterierna. |
| --- | --- |

(6)

Båda dessa delar bör beräknas på grundval av objektiva kriterier så att de olika energikällorna kan behandlas lika. För koldioxidrelaterade skatter bör hänvisning göras till koldioxidutsläpp från förbrukningen av var och en berörd energiprodukt, med användning av de emissionsfaktorer som anges i kommissionens beslut 2007/589/EG av den 18 juli 2007 om riktlinjer för övervakning och rapportering av utsläpp av växthusgaser i enlighet med direktiv 2003/87/EG. Med tanke på skatter på allmän energiförbrukning bör hänvisning göras till energiinnehållet i de olika energiprodukterna och i elektricitet enligt det som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/32/EG av den 5 april 2006 om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster. I detta sammanhang bör man beakta miljöfördelarna med biomassa eller produkter framställda från biomassa. Dessa produkter bör beskattas på grundval av de emissionsfaktorer som anges i beslut 2007/589/EG när det gäller biomassa och produkter framställda från biomassa och deras energiinnehåll enligt det som anges i bilaga III till direktiv 2009/28/EG. Biodrivmedel och flytande biobränslen enligt definitionen i artikel 2 h och 2 i i direktiv 2009/28/EG är den i särklass viktigaste kategorin. Sedan miljövinsterna med dessa produkter varierar beroende på om de uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 17 i det direktivet bör de specifika referensvärdena för biomassa och biomassaprodukter endast tillämpas om kriterierna uppfylls.
  Så snart som hållbarhetskriterierna för biomassaprodukter utöver biodrivmedel och flytande biobränslen fastställts enligt direktiv 2009/28/EG, bör dessa specifika referensvärden tillämpas för biomassaprodukter utöver biodrivmedel och flytande biobränslen endast om dessa är förenliga med de nya hållbarhetskriterierna.

Ändring 10

Förslag till direktiv

Skäl 7

| (7) | De koldioxidrelaterade skatterna bör anpassas till tillämpningen av direktiv 2003/87/EG för att de ska komplettera direktivet på ett effektivt sätt. Beskattningen bör gälla alla användningar, inklusive sådana som är andra än uppvärmning, när det gäller energiprodukter som ger upphov till koldioxidutsläpp från anläggningar enligt det direktivet, förutsatt att den berörda anläggningen inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter enligt det direktivet. Däremot, eftersom kumulativ tillämpning av båda instrumenten inte skulle ge utsläppsminskningar utöver det som totalt sett uppnås enbart genom systemet för handel med utsläppsrätter, utan endast skulle öka totalkostnaden för dessa minskningar,
  bör
  koldioxidrelaterade skatter inte tillämpas på förbrukning i anläggningar som omfattas av unionens system. |
| --- | --- |

(7)

De koldioxidrelaterade skatterna bör anpassas till tillämpningen av direktiv 2003/87/EG för att de ska komplettera direktivet på ett effektivt sätt. Beskattningen bör gälla alla användningar, inklusive sådana som är andra än uppvärmning, när det gäller energiprodukter som ger upphov till koldioxidutsläpp från anläggningar enligt det direktivet, förutsatt att den berörda anläggningen inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter enligt det direktivet. Däremot, eftersom kumulativ tillämpning av båda instrumenten inte skulle ge utsläppsminskningar utöver det som totalt sett uppnås enbart genom systemet för handel med utsläppsrätter, utan endast skulle öka totalkostnaden för dessa minskningar,
  bör
  koldioxidrelaterade skatter inte tillämpas på förbrukning i anläggningar som omfattas av unionens system.

| (7) | De koldioxidrelaterade skatterna bör anpassas till tillämpningen av direktiv 2003/87/EG för att de ska komplettera direktivet på ett effektivt sätt. Beskattningen bör gälla alla användningar, inklusive sådana som är andra än uppvärmning, när det gäller energiprodukter som ger upphov till koldioxidutsläpp från anläggningar enligt det direktivet, förutsatt att den berörda anläggningen inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter enligt det direktivet. Däremot, eftersom kumulativ tillämpning av båda instrumenten inte skulle ge utsläppsminskningar utöver det som totalt sett uppnås enbart genom systemet för handel med utsläppsrätter, utan endast skulle öka totalkostnaden för dessa minskningar,
  får
  koldioxidrelaterade skatter inte tillämpas på
  direkt eller indirekt
  förbrukning i anläggningar som omfattas av unionens system.
  En dubbel börda genom dubbelbeskattning och dubbelreglering skulle leda till snedvridningar av konkurrensen och måste uteslutas. |
| --- | --- |

(7)

De koldioxidrelaterade skatterna bör anpassas till tillämpningen av direktiv 2003/87/EG för att de ska komplettera direktivet på ett effektivt sätt. Beskattningen bör gälla alla användningar, inklusive sådana som är andra än uppvärmning, när det gäller energiprodukter som ger upphov till koldioxidutsläpp från anläggningar enligt det direktivet, förutsatt att den berörda anläggningen inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter enligt det direktivet. Däremot, eftersom kumulativ tillämpning av båda instrumenten inte skulle ge utsläppsminskningar utöver det som totalt sett uppnås enbart genom systemet för handel med utsläppsrätter, utan endast skulle öka totalkostnaden för dessa minskningar,
  får
  koldioxidrelaterade skatter inte tillämpas på
  direkt eller indirekt
  förbrukning i anläggningar som omfattas av unionens system.
  En dubbel börda genom dubbelbeskattning och dubbelreglering skulle leda till snedvridningar av konkurrensen och måste uteslutas.

Ändring 51

Förslag till direktiv

Skäl 8

| (8) | Med tanke på skatteneutralitet bör samma minimiskattenivåer gälla för varje komponent i energibeskattningen, för alla energiprodukter som används för ett visst ändamål. Där som det således föreskrivs lika minimiskattenivåer bör medlemsstaterna, även med tanke på skatteneutralitet, säkerställa lika nivåer av nationell beskattning för alla berörda produkter. Vid behov bör övergångsperioder planeras med tanke på likställning av dessa nivåer. |
| --- | --- |

(8)

Med tanke på skatteneutralitet bör samma minimiskattenivåer gälla för varje komponent i energibeskattningen, för alla energiprodukter som används för ett visst ändamål. Där som det således föreskrivs lika minimiskattenivåer bör medlemsstaterna, även med tanke på skatteneutralitet, säkerställa lika nivåer av nationell beskattning för alla berörda produkter. Vid behov bör övergångsperioder planeras med tanke på likställning av dessa nivåer.

utgår

Ändring 12

Förslag till direktiv

Skäl 11

| (11) | Det är viktigt att säkerställa att minimiskattenivåerna bibehåller sina avsedda verkningar.
  Eftersom de koldioxidrelaterade skatterna kompletterar tillämpningen av direktiv 2003/87/EG, bör utsläppsrätternas marknadspriser vara föremål för ingående övervakning vid kommissionens periodiska granskning av direktivet.
  Minimiskattesatserna för allmän energiförbrukning bör regelbundet
  vara föremål för automatisk anpassning för att beakta utvecklingen av skattesatsernas reella värde, i syfte att bibehålla den aktuella harmoniseringsgraden samt minska volatiliteten på grund av energi- och livsmedelspriser, och denna anpassning bör göras på grundval av ändringar av det EU-omfattande harmoniserade konsumentprisindex som publiceras av Eurostat, med uteslutning av energi och oförädlade livsmedel
  . |
| --- | --- |

(11)

Det är viktigt att säkerställa att minimiskattenivåerna bibehåller sina avsedda verkningar.
  Eftersom de koldioxidrelaterade skatterna kompletterar tillämpningen av direktiv 2003/87/EG, bör utsläppsrätternas marknadspriser vara föremål för ingående övervakning vid kommissionens periodiska granskning av direktivet.
  Minimiskattesatserna för allmän energiförbrukning bör regelbundet
  vara föremål för automatisk anpassning för att beakta utvecklingen av skattesatsernas reella värde, i syfte att bibehålla den aktuella harmoniseringsgraden samt minska volatiliteten på grund av energi- och livsmedelspriser, och denna anpassning bör göras på grundval av ändringar av det EU-omfattande harmoniserade konsumentprisindex som publiceras av Eurostat, med uteslutning av energi och oförädlade livsmedel
  .

| (11) | Det är viktigt att säkerställa att minimiskattenivåerna bibehåller sina avsedda verkningar. Minimiskattesatserna för allmän energiförbrukning bör
  för detta syfte omprövas
  regelbundet. |
| --- | --- |

(11)

Det är viktigt att säkerställa att minimiskattenivåerna bibehåller sina avsedda verkningar. Minimiskattesatserna för allmän energiförbrukning bör
  för detta syfte omprövas
  regelbundet.

Ändring 13

Förslag till direktiv

Skäl 11a (nytt)

| (11a) | Med tanke på den komplexa arten i de krav som de båda komponenterna i det nya systemet, det vill säga energibeskattning och koldioxidrelaterade skatter, behöver uppfylla, bör klara och entydiga regler gälla på alla nivåer så att de går att administreras och så att de i konsumenternas intresse blir transparenta och begripliga. |
| --- | --- |

(11a)

Med tanke på den komplexa arten i de krav som de båda komponenterna i det nya systemet, det vill säga energibeskattning och koldioxidrelaterade skatter, behöver uppfylla, bör klara och entydiga regler gälla på alla nivåer så att de går att administreras och så att de i konsumenternas intresse blir transparenta och begripliga.

Ändring 14

Förslag till direktiv

Skäl 12

| (12) | När det gäller motorbränslen skapar den gynnsammare minimiskattenivån som tillämpas på dieselbrännolja, en produkt som ursprungligen främst infördes för yrkesanvändning och därför traditionellt har beskattats på en lägre nivå, en snedvridande effekt i förhållande till bensin, det viktigaste konkurrerande bränslet. I artikel 7 i direktiv 2003/96/EG anges därför de första stegen för en gradvis anpassning till de minimiskattenivåer som tillämpas på bensin. Det är nödvändigt att slutföra denna anpassning och gradvis övergå till en situation där dieselbrännolja och bensin beskattas på samma nivå. |
| --- | --- |

(12)

När det gäller motorbränslen skapar den gynnsammare minimiskattenivån som tillämpas på dieselbrännolja, en produkt som ursprungligen främst infördes för yrkesanvändning och därför traditionellt har beskattats på en lägre nivå, en snedvridande effekt i förhållande till bensin, det viktigaste konkurrerande bränslet. I artikel 7 i direktiv 2003/96/EG anges därför de första stegen för en gradvis anpassning till de minimiskattenivåer som tillämpas på bensin. Det är nödvändigt att slutföra denna anpassning och gradvis övergå till en situation där dieselbrännolja och bensin beskattas på samma nivå.

utgår

Ändring 15

Förslag till direktiv

Skäl 12a (nytt)

| (12a) | Genomförandet av den nya skattestrukturen innebär att beskattningen av dieselbrännolja höjs jämfört med bensin. Detta kan innebära ett hot både mot den europeiska bilindustrins beslut att prioritera rena, energieffektiva konventionella förbränningsmotorer och mot unionens mål om minskning av koldioxidutsläppen, eftersom de uppsatta gränsvärdena för koldioxid endast kan uppnås med en viss andel bilar som drivs med dieselbrännolja. Här bör flexibla åtgärder tillgripas för att inte äventyra personbilssektorns konkurrenskraft ochframgången för strategin att minska koldioxidutsläppen i denna sektor. Skatter på försäljning, registrering och årligt fordonsinnehav bör harmoniseras och i princip endast grundas på fordonens koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

(12a)

Genomförandet av den nya skattestrukturen innebär att beskattningen av dieselbrännolja höjs jämfört med bensin. Detta kan innebära ett hot både mot den europeiska bilindustrins beslut att prioritera rena, energieffektiva konventionella förbränningsmotorer och mot unionens mål om minskning av koldioxidutsläppen, eftersom de uppsatta gränsvärdena för koldioxid endast kan uppnås med en viss andel bilar som drivs med dieselbrännolja. Här bör flexibla åtgärder tillgripas för att inte äventyra personbilssektorns konkurrenskraft ochframgången för strategin att minska koldioxidutsläppen i denna sektor. Skatter på försäljning, registrering och årligt fordonsinnehav bör harmoniseras och i princip endast grundas på fordonens koldioxidutsläpp.

Ändring 17

Förslag till direktiv

Skäl 14

| (14) | Det finns ett behov att begränsa de potentiella kostnadsverkningarna av
  koldioxidrelaterade skatter
  på sektorer eller delsektorer som bedöms vara utsatta för en betydande risk för koldioxidläckage
  enligt artikel 10a
  .
  13 i direktiv 2003/87/EG.
  Det är därför lämpligt att tillhandahålla motsvarande
  övergångsåtgärder
  som dock även bör säkerställa att den koldioxidrelaterade beskattningens miljöeffektivitet bibehålls. |
| --- | --- |

(14)

Det finns ett behov att begränsa de potentiella kostnadsverkningarna av
  koldioxidrelaterade skatter
  på sektorer eller delsektorer som bedöms vara utsatta för en betydande risk för koldioxidläckage
  enligt artikel 10a
  .
  13 i direktiv 2003/87/EG.
  Det är därför lämpligt att tillhandahålla motsvarande
  övergångsåtgärder
  som dock även bör säkerställa att den koldioxidrelaterade beskattningens miljöeffektivitet bibehålls.

| (14) | Det finns ett behov att begränsa de potentiella kostnadsverkningarna av
  den nya skattestrukturen
  på sektorer eller delsektorer som bedöms vara utsatta för en betydande risk för koldioxidläckage. Det är därför lämpligt att tillhandahålla motsvarande
  åtgärder
  som dock även bör säkerställa att den koldioxidrelaterade beskattningens miljöeffektivitet bibehålls. |
| --- | --- |

(14)

Det finns ett behov att begränsa de potentiella kostnadsverkningarna av
  den nya skattestrukturen
  på sektorer eller delsektorer som bedöms vara utsatta för en betydande risk för koldioxidläckage. Det är därför lämpligt att tillhandahålla motsvarande
  åtgärder
  som dock även bör säkerställa att den koldioxidrelaterade beskattningens miljöeffektivitet bibehålls.

Ändring 18

Förslag till direktiv

Skäl 14a (nytt)

| (14a) | Vid varje omstrukturering av energibeskattningen bör det säkerställas att sektorer som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter enligt direktiv 2003/87/EG inte missgynnas jämfört med sektorer som faktiskt omfattas av detta system. |
| --- | --- |

(14a)

Vid varje omstrukturering av energibeskattningen bör det säkerställas att sektorer som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter enligt direktiv 2003/87/EG inte missgynnas jämfört med sektorer som faktiskt omfattas av detta system.

Ändring 19

Förslag till direktiv

Skäl 15

| (15) | Enligt artikel 5 i direktiv 2003/96/EG är det i vissa fall tillåtet att tillämpa differentierade skattesatser. För att säkerställa en enhetlig koldioxidprissignal bör dock medlemsstaternas möjligheter att differentiera de nationella skattesatserna begränsas till skatterna på allmän energiförbrukning. Dessutom gäller att möjligheten att tillämpa en lägre skattenivå på motorbränslen för taxibilar inte längre är förenligt med målet för politiken om att främja alternativa bränslen och energibärare och användningen av renare fordon i stadstransporter, och därför bör denna möjlighet avskaffas. |
| --- | --- |

(15)

Enligt artikel 5 i direktiv 2003/96/EG är det i vissa fall tillåtet att tillämpa differentierade skattesatser. För att säkerställa en enhetlig koldioxidprissignal bör dock medlemsstaternas möjligheter att differentiera de nationella skattesatserna begränsas till skatterna på allmän energiförbrukning. Dessutom gäller att möjligheten att tillämpa en lägre skattenivå på motorbränslen för taxibilar inte längre är förenligt med målet för politiken om att främja alternativa bränslen och energibärare och användningen av renare fordon i stadstransporter, och därför bör denna möjlighet avskaffas.

| (15) | Enligt artikel 5 i direktiv 2003/96/EG är det i vissa fall tillåtet att tillämpa differentierade skattesatser. För att säkerställa en enhetlig koldioxidprissignal bör dock medlemsstaternas möjligheter att differentiera de nationella skattesatserna begränsas till skatterna på allmän energiförbrukning. Dessutom gäller att möjligheten att tillämpa en lägre skattenivå på
  oljebaserade
  motorbränslen för taxibilar inte längre är förenligt med målet för politiken om att främja alternativa bränslen och energibärare och användningen av renare fordon i stadstransporter, och därför bör denna möjlighet avskaffas. |
| --- | --- |

(15)

Enligt artikel 5 i direktiv 2003/96/EG är det i vissa fall tillåtet att tillämpa differentierade skattesatser. För att säkerställa en enhetlig koldioxidprissignal bör dock medlemsstaternas möjligheter att differentiera de nationella skattesatserna begränsas till skatterna på allmän energiförbrukning. Dessutom gäller att möjligheten att tillämpa en lägre skattenivå på
  oljebaserade
  motorbränslen för taxibilar inte längre är förenligt med målet för politiken om att främja alternativa bränslen och energibärare och användningen av renare fordon i stadstransporter, och därför bör denna möjlighet avskaffas.

Ändring 20

Förslag till direktiv

Skäl 16a (nytt)

| (16a) | Eftersom införandet av el- och hybridfordon är avgörande för att minska beroendet av icke-förnybara bränslen i transportsektorn, bör medlemsstaterna under en begränsad period ha möjlighet att tillämpa ett undantag eller en nedsatt skattenivå för elektricitet som används för att ladda sådana fordon. |
| --- | --- |

(16a)

Eftersom införandet av el- och hybridfordon är avgörande för att minska beroendet av icke-förnybara bränslen i transportsektorn, bör medlemsstaterna under en begränsad period ha möjlighet att tillämpa ett undantag eller en nedsatt skattenivå för elektricitet som används för att ladda sådana fordon.

Ändring 21

Förslag till direktiv

Skäl 17

| (17) | Undantag eller avdrag till förmån för hushåll och välgörenhetsorganisationer
  kan utgöra del av de sociala åtgärder som medlemsstaterna definierar
  . Möjligheten att tillämpa sådana undantag eller avdrag bör
  , med hänvisning till lika behandling av energikällor, utökas till alla energiprodukter som används för uppvärmning och elektricitet
  .
  För att säkerställa att deras inverkan på den inre marknaden förblir begränsad bör dessa undantag och avdrag endast tillämpas på icke-yrkesmässig verksamhet. |
| --- | --- |

(17)

Undantag eller avdrag till förmån för hushåll och välgörenhetsorganisationer
  kan utgöra del av de sociala åtgärder som medlemsstaterna definierar
  . Möjligheten att tillämpa sådana undantag eller avdrag bör
  , med hänvisning till lika behandling av energikällor, utökas till alla energiprodukter som används för uppvärmning och elektricitet
  .
  För att säkerställa att deras inverkan på den inre marknaden förblir begränsad bör dessa undantag och avdrag endast tillämpas på icke-yrkesmässig verksamhet.

| (17) | Undantag eller avdrag till förmån för hushåll och välgörenhetsorganisationer
  förhindrar att korrekta prissignaler ges, vilket innebär att man går miste om ett viktigt incitament för att minska energiräkningarna och energianvändningen
  . Möjligheten
  i direktiv 2003/96/EG
  att tillämpa sådana undantag eller avdrag bör
  därför avskaffas efter en lång utfasningsperiod
  .
  I medlemsstater där detta påverkar energipriserna bör låginkomsthushåll och välgörenhetsorganisationer kompenseras med gedigna och omfattande sociala åtgärder. |
| --- | --- |

(17)

Undantag eller avdrag till förmån för hushåll och välgörenhetsorganisationer
  förhindrar att korrekta prissignaler ges, vilket innebär att man går miste om ett viktigt incitament för att minska energiräkningarna och energianvändningen
  . Möjligheten
  i direktiv 2003/96/EG
  att tillämpa sådana undantag eller avdrag bör
  därför avskaffas efter en lång utfasningsperiod
  .
  I medlemsstater där detta påverkar energipriserna bör låginkomsthushåll och välgörenhetsorganisationer kompenseras med gedigna och omfattande sociala åtgärder.

Ändring 22

Förslag till direktiv

Skäl 18

| (18) | I fråga om gasol (LPG) och naturgas som används som drivmedel är det inte
  längre
  berättigat med fördelar i form av lägre minimiskattenivå för allmän energiförbrukning eller möjligheten att undanta dessa energiprodukter från beskattning
  , särskilt mot bakgrund av behovet att öka marknadsandelarna för förnybara energikällor,
  och därför bör dessa fördelar avskaffas
  på medellång sikt
  . |
| --- | --- |

(18)

I fråga om gasol (LPG) och naturgas som används som drivmedel är det inte
  längre
  berättigat med fördelar i form av lägre minimiskattenivå för allmän energiförbrukning eller möjligheten att undanta dessa energiprodukter från beskattning
  , särskilt mot bakgrund av behovet att öka marknadsandelarna för förnybara energikällor,
  och därför bör dessa fördelar avskaffas
  på medellång sikt
  .

| (18) | I fråga om gasol (LPG) och naturgas som används som drivmedel är det inte berättigat
  på lång sikt
  med fördelar i form av lägre minimiskattenivå för allmän energiförbrukning eller möjligheten att undanta dessa energiprodukter från beskattning och därför bör dessa fördelar avskaffas
  , särskilt mot bakgrund av behovet att göra det möjligt för förnybara bränslen att öka sina marknadsandelar. Eftersom gasol och naturgas emellertid har en mindre skadlig miljöpåverkan än andra fossila bränslen och eftersom deras distributionsinfrastruktur skulle kunna gynna införandet av förnybara alternativ, bör fördelarna fasas ut stegvis. |
| --- | --- |

(18)

I fråga om gasol (LPG) och naturgas som används som drivmedel är det inte berättigat
  på lång sikt
  med fördelar i form av lägre minimiskattenivå för allmän energiförbrukning eller möjligheten att undanta dessa energiprodukter från beskattning och därför bör dessa fördelar avskaffas
  , särskilt mot bakgrund av behovet att göra det möjligt för förnybara bränslen att öka sina marknadsandelar. Eftersom gasol och naturgas emellertid har en mindre skadlig miljöpåverkan än andra fossila bränslen och eftersom deras distributionsinfrastruktur skulle kunna gynna införandet av förnybara alternativ, bör fördelarna fasas ut stegvis.

Ändring 24

Förslag till direktiv

Skäl 20

| (20) | Enligt artikel 15.3 i direktiv 2003/96/EG får medlemsstaterna när det gäller jordbruk, trädgårdsodling och fiskodling samt skogsbruk utöver de bestämmelser som allmänt gäller för yrkesanvändning även tillämpa en skattenivå ända ner till noll. En granskning av detta alternativ
  visade
  att till den del som gäller skatter på allmän energiförbrukning skulle bibehållandet av detta alternativ stå i strid med unionens bredare politiska mål, utom om det är kopplat till en motprestation som säkerställer framsteg inom området för energieffektivitet. I fråga om koldioxidrelaterade skatter bör behandlingen av de berörda sektorerna
  anpassas till de bestämmelser som tillämpas på industrisektorerna
  . |
| --- | --- |

(20)

Enligt artikel 15.3 i direktiv 2003/96/EG får medlemsstaterna när det gäller jordbruk, trädgårdsodling och fiskodling samt skogsbruk utöver de bestämmelser som allmänt gäller för yrkesanvändning även tillämpa en skattenivå ända ner till noll. En granskning av detta alternativ
  visade
  att till den del som gäller skatter på allmän energiförbrukning skulle bibehållandet av detta alternativ stå i strid med unionens bredare politiska mål, utom om det är kopplat till en motprestation som säkerställer framsteg inom området för energieffektivitet. I fråga om koldioxidrelaterade skatter bör behandlingen av de berörda sektorerna
  anpassas till de bestämmelser som tillämpas på industrisektorerna
  .

| (20) | Enligt artikel 15.3 i direktiv 2003/96/EG får medlemsstaterna när det gäller jordbruk, trädgårdsodling och fiskodling samt skogsbruk utöver de bestämmelser som allmänt gäller för yrkesanvändning även tillämpa en skattenivå ända ner till noll
  , i syfte att säkerställa den ekonomiska bärkraften hos dessa sektorer, som redan är pressade på grund av de höga sociala och växtskydds- och miljömässiga krav som inte ersätts tillräckligt på marknaden
  .
  Trots detta har
  en granskning av detta alternativ
  visat
  att till den del som gäller skatter på allmän energiförbrukning skulle bibehållandet av detta alternativ stå i strid med unionens bredare politiska mål, utom om det är kopplat till en motprestation som säkerställer framsteg inom området för energieffektivitet.
  Sådana framsteg på energieffektivitetsområdet måste sträcka sig över tillräckligt många år och underställas de offentliga myndigheternas planering och kontroll. Medlemsstaterna bör tillhandahålla teknisk rådgivning till aktörerna inom dessa sektorer om ytterligare energieffektivitetskrav införs i förbindelse med nedsatta skattesatser.
  I fråga om koldioxidrelaterade skatter bör behandlingen av de berörda sektorerna
  ta hänsyn till var och en av sektorernas och delsektorernas specifika förmåga att avskilja och lagra koldioxid, till deras risk för koldioxidläckage samt till deteventuella inflytandet på deras produktivitet och bärkraft
  .
  De sektorer som producerar biomassa med hög kolbindningspotential bör undantas. Det är viktigt att i regioner som har en särskilt stor kapacitet att producera energi från förnybara energikällor främja energimässig självförsörjning hos deras jordbrukare och uppfödare. |
| --- | --- |

(20)

Enligt artikel 15.3 i direktiv 2003/96/EG får medlemsstaterna när det gäller jordbruk, trädgårdsodling och fiskodling samt skogsbruk utöver de bestämmelser som allmänt gäller för yrkesanvändning även tillämpa en skattenivå ända ner till noll
  , i syfte att säkerställa den ekonomiska bärkraften hos dessa sektorer, som redan är pressade på grund av de höga sociala och växtskydds- och miljömässiga krav som inte ersätts tillräckligt på marknaden
  .
  Trots detta har
  en granskning av detta alternativ
  visat
  att till den del som gäller skatter på allmän energiförbrukning skulle bibehållandet av detta alternativ stå i strid med unionens bredare politiska mål, utom om det är kopplat till en motprestation som säkerställer framsteg inom området för energieffektivitet.
  Sådana framsteg på energieffektivitetsområdet måste sträcka sig över tillräckligt många år och underställas de offentliga myndigheternas planering och kontroll. Medlemsstaterna bör tillhandahålla teknisk rådgivning till aktörerna inom dessa sektorer om ytterligare energieffektivitetskrav införs i förbindelse med nedsatta skattesatser.
  I fråga om koldioxidrelaterade skatter bör behandlingen av de berörda sektorerna
  ta hänsyn till var och en av sektorernas och delsektorernas specifika förmåga att avskilja och lagra koldioxid, till deras risk för koldioxidläckage samt till deteventuella inflytandet på deras produktivitet och bärkraft
  .
  De sektorer som producerar biomassa med hög kolbindningspotential bör undantas. Det är viktigt att i regioner som har en särskilt stor kapacitet att producera energi från förnybara energikällor främja energimässig självförsörjning hos deras jordbrukare och uppfödare.

Ändring 25

Förslag till direktiv

Skäl 21

| (21) | De allmänna bestämmelser som införs genom detta direktiv beaktar de särskilda egenskaperna hos bränslen som är biomassa eller har framställts från biomassa och som uppfyller hållbarhetskriterierna enligt artikel 17 i direktiv 2009/28/EG både när det gäller bidraget till koldioxidbalansen och det lägre energiinnehållet per kvantitativ enhet i jämförelse med vissa konkurrerande fossila bränslen. Därför bör de bestämmelser i direktiv 2003/96/EG enligt vilka det är tillåtet med skattemässiga avdrag eller undantag för dessa bränslen avskaffas på medellång sikt. För den mellanliggande perioden bör man säkerställa att tillämpningen av dessa bestämmelser överensstämmer med de allmänna regler som införs genom detta direktiv. Biodrivmedel och flytande biobränslen enligt definitionen i artikel 2 h och 2 i i direktiv 2009/28/EG bör därför endast få komma ifråga i för medlemsstaternas extra skattelättnader om de uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 17 i detta direktiv. |
| --- | --- |

(21)

De allmänna bestämmelser som införs genom detta direktiv beaktar de särskilda egenskaperna hos bränslen som är biomassa eller har framställts från biomassa och som uppfyller hållbarhetskriterierna enligt artikel 17 i direktiv 2009/28/EG både när det gäller bidraget till koldioxidbalansen och det lägre energiinnehållet per kvantitativ enhet i jämförelse med vissa konkurrerande fossila bränslen. Därför bör de bestämmelser i direktiv 2003/96/EG enligt vilka det är tillåtet med skattemässiga avdrag eller undantag för dessa bränslen avskaffas på medellång sikt. För den mellanliggande perioden bör man säkerställa att tillämpningen av dessa bestämmelser överensstämmer med de allmänna regler som införs genom detta direktiv. Biodrivmedel och flytande biobränslen enligt definitionen i artikel 2 h och 2 i i direktiv 2009/28/EG bör därför endast få komma ifråga i för medlemsstaternas extra skattelättnader om de uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 17 i detta direktiv.

| (21) | De allmänna bestämmelser som införs genom detta direktiv beaktar de särskilda egenskaperna hos bränslen som är biomassa eller har framställts från biomassa och som uppfyller hållbarhetskriterierna enligt artikel 17 i direktiv 2009/28/EG både när det gäller bidraget till koldioxidbalansen och det lägre energiinnehållet per kvantitativ enhet i jämförelse med vissa konkurrerande fossila bränslen. Därför bör de bestämmelser i direktiv 2003/96/EG enligt vilka det är tillåtet med skattemässiga avdrag eller undantag för dessa bränslen avskaffas på medellång sikt. För den mellanliggande perioden bör man säkerställa att tillämpningen av dessa bestämmelser överensstämmer med de allmänna regler som införs genom detta direktiv. Biodrivmedel och flytande biobränslen enligt definitionen i artikel 2 h och 2 i i direktiv 2009/28/EG bör därför endast få komma ifråga i för medlemsstaternas extra skattelättnader om de uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 17 i detta direktiv.
  Denna artikel innebär att hållbarhetskriterierna kommer att bli restriktivare under 2017 och 2018. För att uppfylla kriterierna måste de minskade växthusgasutsläppen från och med den 1 januari 2017 vara åtminstone 50 %. Från och med den 1 januari 2018 måste minskningarna vara åtminstone 60 % för produkter som producerats i anläggningar vars produktion startat den 1 januari 2017 eller senare. Så snart som hållbarhetskriterierna för biomassaprodukter utöver biodrivmedel och flytande biobränslen fastställts enligt direktiv 2009/28/EG, bör sådana produkter åtnjuta ytterligare skattefördelar endast om dessa nya kriterier är uppfyllda. |
| --- | --- |

(21)

De allmänna bestämmelser som införs genom detta direktiv beaktar de särskilda egenskaperna hos bränslen som är biomassa eller har framställts från biomassa och som uppfyller hållbarhetskriterierna enligt artikel 17 i direktiv 2009/28/EG både när det gäller bidraget till koldioxidbalansen och det lägre energiinnehållet per kvantitativ enhet i jämförelse med vissa konkurrerande fossila bränslen. Därför bör de bestämmelser i direktiv 2003/96/EG enligt vilka det är tillåtet med skattemässiga avdrag eller undantag för dessa bränslen avskaffas på medellång sikt. För den mellanliggande perioden bör man säkerställa att tillämpningen av dessa bestämmelser överensstämmer med de allmänna regler som införs genom detta direktiv. Biodrivmedel och flytande biobränslen enligt definitionen i artikel 2 h och 2 i i direktiv 2009/28/EG bör därför endast få komma ifråga i för medlemsstaternas extra skattelättnader om de uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 17 i detta direktiv.
  Denna artikel innebär att hållbarhetskriterierna kommer att bli restriktivare under 2017 och 2018. För att uppfylla kriterierna måste de minskade växthusgasutsläppen från och med den 1 januari 2017 vara åtminstone 50 %. Från och med den 1 januari 2018 måste minskningarna vara åtminstone 60 % för produkter som producerats i anläggningar vars produktion startat den 1 januari 2017 eller senare. Så snart som hållbarhetskriterierna för biomassaprodukter utöver biodrivmedel och flytande biobränslen fastställts enligt direktiv 2009/28/EG, bör sådana produkter åtnjuta ytterligare skattefördelar endast om dessa nya kriterier är uppfyllda.

Ändring 26

Förslag till direktiv

Skäl 28

| (28) | Med början vid utgången av 2015 och därefter vart
  femte
  år bör kommissionen rapportera till rådet om tillämpningen av direktivet, med särskild granskning av miniminivån för koldioxidrelaterade skatter mot bakgrund av utvecklingen av utsläppsrätternas marknadspriser i EU, innovation, den tekniska utvecklingen
  och
  de motiveringar för skattemässiga undantagoch avdrag som anges i detta direktiv, inbegripet bränsle för luft- och sjöfart.
  Förteckningen
  över sektorer eller delsektorer som bedöms vara utsatta för en betydande risk för koldioxidläckage ska ses över regelbundet, särskilt mot bakgrund av eventuella nya rön som finns tillgängliga. |
| --- | --- |

(28)

Med början vid utgången av 2015 och därefter vart
  femte
  år bör kommissionen rapportera till rådet om tillämpningen av direktivet, med särskild granskning av miniminivån för koldioxidrelaterade skatter mot bakgrund av utvecklingen av utsläppsrätternas marknadspriser i EU, innovation, den tekniska utvecklingen
  och
  de motiveringar för skattemässiga undantagoch avdrag som anges i detta direktiv, inbegripet bränsle för luft- och sjöfart.
  Förteckningen
  över sektorer eller delsektorer som bedöms vara utsatta för en betydande risk för koldioxidläckage ska ses över regelbundet, särskilt mot bakgrund av eventuella nya rön som finns tillgängliga.

| (28) | Med början vid utgången av 2015 och därefter vart
  tredje
  år bör kommissionen rapportera till
  Europaparlamentet och
  rådet om tillämpningen av direktivet, med särskild granskning av
  minimiskattesatserna för allmän energiförbrukning för att se till att de bibehåller sina avsedda verkningar,
  miniminivån för koldioxidrelaterade skatter mot bakgrund avutvecklingen av utsläppsrätternas marknadspriser i EU, innovation, den tekniska utvecklingen
  , effekterna på andra skadliga eller potentiellt skadliga utsläpp än koldioxid,
  de motiveringar för skattemässiga undantag och avdrag som anges i detta direktiv, inbegripet bränsle för luft- och sjöfart
  samt utvecklingen i fråga om användning av biogas, naturgas och gasol för vägtransporter
  .
  Denna rapport bör innehålla en översikt över de nuvarande skattebestämmelserna i bilaterala luftfartsavtal. I rapporten bör också effekterna på den europeiska bilindustrins industripolitiska prioriteringar undersökas. En förteckning
  över sektorer eller delsektorer som bedöms vara utsatta för en betydande risk för koldioxidläckage ska
  upprättas och
  ses över regelbundet, särskilt mot bakgrund av eventuella nya rön som finns tillgängliga. |
| --- | --- |

(28)

Med början vid utgången av 2015 och därefter vart
  tredje
  år bör kommissionen rapportera till
  Europaparlamentet och
  rådet om tillämpningen av direktivet, med särskild granskning av
  minimiskattesatserna för allmän energiförbrukning för att se till att de bibehåller sina avsedda verkningar,
  miniminivån för koldioxidrelaterade skatter mot bakgrund avutvecklingen av utsläppsrätternas marknadspriser i EU, innovation, den tekniska utvecklingen
  , effekterna på andra skadliga eller potentiellt skadliga utsläpp än koldioxid,
  de motiveringar för skattemässiga undantag och avdrag som anges i detta direktiv, inbegripet bränsle för luft- och sjöfart
  samt utvecklingen i fråga om användning av biogas, naturgas och gasol för vägtransporter
  .
  Denna rapport bör innehålla en översikt över de nuvarande skattebestämmelserna i bilaterala luftfartsavtal. I rapporten bör också effekterna på den europeiska bilindustrins industripolitiska prioriteringar undersökas. En förteckning
  över sektorer eller delsektorer som bedöms vara utsatta för en betydande risk för koldioxidläckage ska
  upprättas och
  ses över regelbundet, särskilt mot bakgrund av eventuella nya rön som finns tillgängliga.

Ändring 27

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1

Direktiv 2003/96/EG

Artikel 1 – punkt 2 – stycke 2

De koldioxidrelaterade skatterna ska beräknas som ett antal euro per ton koldioxidutsläpp, på grundval av de emissionsfaktorer som anges i punkt 11 i bilaga I till kommissionens beslut 2007/589/EG av den 18 juli 2007 om riktlinjer för övervakning och rapportering av utsläpp av växthusgaser i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG. De emissionsfaktorer som i beslutet anges för biomassa och produkter framställda från biomassa ska när det gäller biodrivmedel och flytande biobränslen enligt definitionen i artikel 2 h och 2 i i direktiv 2009/28/EG endast gälla i fall där de berörda produkterna uppfyller hållbarhetskriterierna enligt artikel 17 i Europaparlamentets och rådets direktiv av den 23 april om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor(**). Om biodrivmedlen och de flytande biobränslena inte uppfyller dessa kriterier ska medlemsstaterna tillämpa emissionsfaktorn för likvärdigt motor- eller uppvärmningsbränsle, vars minimiskattenivåer definieras i detta direktiv.

De koldioxidrelaterade skatterna ska beräknas som ett antal euro per ton koldioxidutsläpp, på grundval av de emissionsfaktorer som anges i punkt 11 i bilaga I till kommissionens beslut 2007/589/EG av den 18 juli 2007 om riktlinjer för övervakning och rapportering av utsläpp av växthusgaser i enlighet med direktiv 2003/87/EG. De emissionsfaktorer som i beslutet anges för biomassa och produkter framställda från biomassa ska när det gäller biodrivmedel och flytande biobränslen enligt definitionen i artikel 2 h och 2 i i direktiv 2009/28/EG endast gälla i fall där de berörda produkterna uppfyller hållbarhetskriterierna enligt artikel 17 i direktiv 2009/28/EG. Om biodrivmedlen och de flytande biobränslena inte uppfyller dessa kriterier ska medlemsstaterna tillämpa emissionsfaktorn för likvärdigt motor- eller uppvärmningsbränsle, vars minimiskattenivåer definieras i detta direktiv.
  I enlighet med direktiv 2009/28/EG och för att uppfylla kriterierna måste de minskade växthusgasutsläppen vara åtminstone 50 % från och med den 1 januari 2017 och åtminstone 60 %, för produkter som producerats i anläggningar vars produktion startat den 1 januari 2017 eller senare, från och med den 1 januari 2018.

Ändring 28

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1

Direktiv 2003/96/EG

Artikel 1 – punkt 4

4.   Om inte annat anges ska detta direktiv gälla både koldioxidrelaterade skatter och skatter på allmän energiförbrukning.

4.   Om inte annat anges ska detta direktiv gälla både koldioxidrelaterade skatter och skatter på allmän energiförbrukning.
  När hållbarhetskriterier för biomassaprodukter som inte är biodrivmedel eller flytande biobränslen har fastställts enligt direktiv 2009/28/EG ska de referensvärden för de emissionsfaktorer som anges i led 11 i bilaga I till kommissionens beslut 2007/589/EG och de nettovärmevärden som anges i bilaga III till direktiv 2009/28/EG endast gälla när biomassaprodukterna i fråga uppfyller dessa hållbarhetskriterier. Om sådana biomassaprodukter inte uppfyller dessa hållbarhetskriterier ska medlemsstaterna tillämpa referensvärdena för koldioxidutsläpp och nettovärmevärden för motsvarande uppvärmnings- eller motorbränsle för vilka minimiskattenivåerna fastställs i detta direktiv.

Ändring 29

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2 – led b

Direktiv 2003/96/EC

Artikel 2 – punkt 4a (ny)

4a.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att varken den direkta eller den indirekta användningen av energiprodukter i anläggningar i den mening som avses i direktiv 2003/87/EG och varken den direkta eller den indirekta användningen av energiprodukter i anläggningar som beskattas genom nationella koldioxidminskningsåtgärder blir föremål för dubbelbeskattning eller dubbelreglering.

Ändring 30

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3

Direktiv 2003/96/EG

Artikel 3 – punkt 1 – led aa (nytt)

| aa) | elektricitet som används för att pumpa vatten för bevattning, |
| --- | --- |

aa)

elektricitet som används för att pumpa vatten för bevattning,

Ändring 31

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3 – led b

Direktiv 2003/96/EG

Artikel 3 – punkt 1 - led b - strecksats 2

| — | Dubbel användning av energiprodukter. |
| --- | --- |

—

Dubbel användning av energiprodukter.

| — | Energiintensiv industri och
  dubbel användning av energiprodukter |
| --- | --- |

—

Energiintensiv industri och
  dubbel användning av energiprodukter

Ändring 32

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3

Direktiv 2003/96/EG

Artikel 3 – punkt 1 - led b – strecksats 2a (ny)

| — | för avfall som används som alternativa bränslen eller som bearbetas termiskt i den mening som avses i artikel 3.15 och bilaga II, punkt R1 i direktiv 2008/98/EG. |
| --- | --- |

—

Ändring 53

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led 4 – led b

Direktiv 2003/96/EG

Artikel 4 – punkt 3

3.
     
  Utan att det påverkar undantagen, differentieringarna och avdragen enligt detta direktiv ska medlemsstaterna se till att i fall där likadana minimiskattenivåer anges i bilaga I i fråga om en viss användning, ska likadana skattenivåer fastställas för produkter för den användningen. Utan att det påverkar artikel 15.1 i ska detta gälla från den 1 januari 2023 för de motorbränslen som avses i tabell A i bilaga I.

I det första stycket ska varje användning för vilken en minimiskattenivå fastställs i tabellerna A, B och C i bilaga I anses vara enkel användning.

utgår

Ändring 34

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4 – led b

Direktiv 2003/96/EG

Artikel 4 – punkt 3 – stycke 2a (nytt)

I fråga om naturgas och biometan som används som motorbränsle bör högre minimiskattenivåer för allmän energiförbrukning endast tillämpas efter en bedömning som kommissionen ska göra senast 2023 av genomförandet av bestämmelserna i detta direktiv när det gäller skattenivån för naturgas för vägtransporter. Bedömningen ska bland annat omfatta framstegen med att tillgängliggöra naturgas och biometan, tankstationsnätverkets tillväxt i unionen, naturgasfordonens marknadsandel i unionen, innovationen och den tekniska utvecklingen när det gäller biometan som transportbränsle och minimiskattenivåns verkliga värde.

Ändring 35

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4 – led b

Direktiv 2003/96/EG

Artikel 4 – punkt 4 – stycke 1

4.   De miniminivåer för skatt på allmän energiförbrukning som fastställs i detta direktiv ska
  antas
  vart tredje år
  med början från den 1 juli 2016
  i syfte att
  beakta förändringarna i det harmoniserade konsumentprisindex som publiceras av Eurostat, med uteslutning av energi och oförädlade livsmedel
  .
  Kommissionen ska publicera de antagna minimiskattenivåerna i Europeiska unionens officiella tidning.

4.   De miniminivåer för skatt på allmän energiförbrukning som fastställs i detta direktiv ska
  ses över
  vart tredje år i syfte att
  se till att de bibehåller sina avsedda verkningar, i enlighet med artikel 29
  .
  Vid behov ska kommissionen lägga fram förslag till ändring av dessa miniminivåer.

Ändring 36

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4 – led b

Direktiv 2003/96/EG

Artikel 4 – punkt 4 – stycke 2

Miniminivåerna
  ska antas automatiskt genom ökning eller sänkning av basbeloppet i euro med den procentuella ändringen av indexet under de tre föregående kalenderåren
  .
  Om den procentuella ändringen sedan det senaste antagandet är mindre än 0,5 procent ska inga nya miniminivåer antas.

Miniminivåerna
  för koldioxidrelaterade skatter som anges i detta direktiv ska vart tredje år, från och med den 1 juli 2016, anpassas till det genomsnittliga marknadspriset för utsläppsrätter i systemet för handel med utsläppsrätter enligt direktiv 2003/87/EG under de 18 månader som föregick anpassningen. Kommissionen ska anta en delegerad akt i enlighet med artikel 27 för att fastställa den formel som ska ligga till grund för beräkningen av anpassningen
  .

Ändring 37

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5 – led b

Direktiv 2003/96/EG

Artikel 5 – strecksats 3

| — | För följande användningsområden: lokal kollektivtrafik (exklusive taxibilar), avfallshantering, försvaret och den offentliga förvaltningen, personer med funktionshinder och ambulanstransporter. |
| --- | --- |

—

För följande användningsområden: lokal kollektivtrafik (exklusive taxibilar), avfallshantering, försvaret och den offentliga förvaltningen, personer med funktionshinder och ambulanstransporter.

| — | För följande användningsområden: lokal kollektivtrafik (exklusive taxibilar), avfallshantering, försvaret och den offentliga förvaltningen, personer med funktionshinder och ambulanstransporter
  , brandbilar och polisfordon
  . |
| --- | --- |

—

För följande användningsområden: lokal kollektivtrafik (exklusive taxibilar), avfallshantering, försvaret och den offentliga förvaltningen, personer med funktionshinder och ambulanstransporter
  , brandbilar och polisfordon
  .

Ändring 55

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led 6

Direktiv 2003/96/EG

Artikel 7

Från och med den 1 januari 2013, från och med den 1 januari 2015 och från och med den 1 januari 2018 ska minimiskattenivåerna för motorbränsle enligt tabell A i bilaga I tillämpas.

Från och med den 1 januari 2013, från och med den 1 januari 2015 och från och med den 1 januari 2018 ska minimiskattenivåerna för motorbränsle enligt tabell A i bilaga I tillämpas.

2.
     
  Medlemsstaterna får differentiera mellan diesel för yrkesmässig användning och diesel för icke-yrkesmässig användning.

Med dieselbrännolja för yrkesmässig användning som används som drivmedel avses dieselbrännolja som används som drivmedel för följande ändamål:

| (a) | Godstransport som för annans eller egen räkning utförs av motorfordon eller fordonskombinationer som är avsedda uteslutande för godstransport på väg [...]. |
| --- | --- |

(a)

Godstransport som för annans eller egen räkning utförs av motorfordon eller fordonskombinationer som är avsedda uteslutande för godstransport på väg [...].

| (b) | Passagerartransport, regelbunden eller tillfällig, som utförs med motorfordon [...]. |
| --- | --- |

(b)

Passagerartransport, regelbunden eller tillfällig, som utförs med motorfordon [...].

3.
     
  Medlemsstaterna ska föreskriva en möjlighet för utövare av yrkesmässig trafik att ta i bruk ett särskilt skattekontosystem.

Ändring 39

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 11 – led a – led i

Direktiv 2003/96/EG

Artikel 14 – punkt 1 - inledningen

Medlemsstaterna ska, utöver vad som följer av de allmänna bestämmelserna i rådets direktiv 2008/118/EG av den 16 december 2008 om allmänna regler för punktskatt och om upphävande av direktiv 92/12/EEG(*) om skattebefrielser för användning av skattepliktiga produkter, och utan att det påverkar tillämpningen av unionens andra bestämmelser, bevilja skattebefrielse för följande användningsområden, på villkor som medlemsstaterna ska fastställa i syfte att säkerställa en korrekt och lättfattlig tillämpning av sådana skattebefrielser och i syfte att förhindra
  varje form av
  skatteflykt, undandragande av skatt eller missbruk:

1.
     Medlemsstaterna ska, utöver vad som följer av de allmänna bestämmelserna i rådets direktiv 2008/118/EG av den 16 december 2008 om allmänna regler för punktskatt och om skattebefrielser för användning av skattepliktiga produkter, och utan att det påverkar tillämpningen av unionens andra bestämmelser, bevilja skattebefrielse för följande användningsområden, på villkor som medlemsstaterna ska fastställa i syfte att säkerställa en korrekt och lättfattlig tillämpning av sådana skattebefrielser och i syfte att förhindra
  energifattigdom,
  skatteflykt, undandragande av skatt eller missbruk:

Ändring 41

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 11 – led a – led iii

Direktiv 2003/96/EG

Artikel 14 – punkt 1 – led e

| e) | Fram till den
  31 december 2020
  , elektricitet som levereras direkt till fartyg i
  hamnar. |
| --- | --- |

e)

Fram till den
  31 december 2020
  , elektricitet som levereras direkt till fartyg i
  hamnar.

| e) | Fram till den
  31 december 2025
  , elektricitet som levereras direkt till fartyg i
  havs- eller inlandshamnar. |
| --- | --- |

e)

Fram till den
  31 december 2025
  , elektricitet som levereras direkt till fartyg i
  havs- eller inlandshamnar.

Ändring 42

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 12

Direktiv 2003/96/EG

Artikel 14a – punkt 1

1.   Fram till den
  31 december 2020
  ska medlemsstaterna tillhandahålla ett avdrag rörande koldioxidrelaterade skatter i fråga om användning av energiprodukter vid anläggningar som hör till sektorer eller delsektorer som bedöms vara utsatta för en betydande risk för koldioxidläckage.

1.   Fram till den
  31 december 2025
  ska medlemsstaterna tillhandahålla ett avdrag rörande koldioxidrelaterade skatter i fråga om användning av energiprodukter vid anläggningar som hör till sektorer eller delsektorer som bedöms vara utsatta för en betydande risk för koldioxidläckage.

Ändring 43

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 13 – led a – led -i (nytt)

Direktiv 2003/96/EG

Artikel 15 – punkt 1 – led ba (nytt)

| -i) | Följande led ska införas: |
| --- | --- |

-i)

Följande led ska införas:

| ”ba) | Fram till den 1 januari 2023, elektricitet som används för att ladda elektriska fordon och hybridfordon som används för vägtransporter.” |
| --- | --- |

”ba)

Fram till den 1 januari 2023, elektricitet som används för att ladda elektriska fordon och hybridfordon som används för vägtransporter.”

Ändring 44

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 13 – led a – led i

Direktiv 2003/96/EG

Artikel 15 – punkt 1 – led h

| h) | Energiprodukter som används som bränsle för uppvärmning och elektricitet som förbrukas av hushåll och/eller organisationer som erkänns som välgörenhetsorganisationer av den berörda medlemsstaten. När det gäller sådana välgörenhetsorganisationer får medlemsstaterna begränsa skattebefrielsen eller skattenedsättningen till användning för icke-yrkesmässig verksamhet. Vid blandad förbrukning ska beskattningen tillämpas i proportion till varje användningstyp. Om en användning är obetydlig får den anses vara obefintlig. |
| --- | --- |

h)

Energiprodukter som används som bränsle för uppvärmning och elektricitet som förbrukas av hushåll och/eller organisationer som erkänns som välgörenhetsorganisationer av den berörda medlemsstaten. När det gäller sådana välgörenhetsorganisationer får medlemsstaterna begränsa skattebefrielsen eller skattenedsättningen till användning för icke-yrkesmässig verksamhet. Vid blandad förbrukning ska beskattningen tillämpas i proportion till varje användningstyp. Om en användning är obetydlig får den anses vara obefintlig.

| h) | Fram till den 1 januari 2025,
  energiprodukter som används som bränsle för uppvärmning och elektricitet som förbrukas av hushåll och/eller organisationer som erkänns som välgörenhetsorganisationer av den berörda medlemsstaten. När det gäller sådana välgörenhetsorganisationer får medlemsstaterna begränsa skattebefrielsen eller skattenedsättningen till användning för icke-yrkesmässig verksamhet. Vid blandad förbrukning ska beskattningen tillämpas i proportion till varje användningstyp. Om en användning är obetydlig får den anses vara obefintlig. |
| --- | --- |

h)

Fram till den 1 januari 2025,
  energiprodukter som används som bränsle för uppvärmning och elektricitet som förbrukas av hushåll och/eller organisationer som erkänns som välgörenhetsorganisationer av den berörda medlemsstaten. När det gäller sådana välgörenhetsorganisationer får medlemsstaterna begränsa skattebefrielsen eller skattenedsättningen till användning för icke-yrkesmässig verksamhet. Vid blandad förbrukning ska beskattningen tillämpas i proportion till varje användningstyp. Om en användning är obetydlig får den anses vara obefintlig.

Ändring 45

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 13 – led a – led i

Direktiv 2003/96/EG

Artikel 15 – punkt 1 – led i

| i) | Fram till den 31 januari 2023, naturgas och gasol som används som drivmedel. |
| --- | --- |

i)

Fram till den 31 januari 2023, naturgas och gasol som används som drivmedel.

| i) | Fram till den 1 januari 2023, naturgas
  , biogas
  och gasol som används som drivmedel
  och gasol som används som bränsle
  .
  Från och med den 1 januari 2023 och fram till den 1 januari 2030 får medlemsstaterna tillämpa en nedsättning med högst 50 % av minimiskattenivåerna för dessa bränslen. |
| --- | --- |

i)

Fram till den 1 januari 2023, naturgas
  , biogas
  och gasol som används som drivmedel
  och gasol som används som bränsle
  .
  Från och med den 1 januari 2023 och fram till den 1 januari 2030 får medlemsstaterna tillämpa en nedsättning med högst 50 % av minimiskattenivåerna för dessa bränslen.

Ändring 46

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 13 – led b

Direktiv 2003/96/EG

Artikel 15 – punkt 3

3.   Medlemsstaterna får tillämpa en skattenivå för skatter på allmän energiförbrukning ner till noll för förbrukning av energiprodukter och elektricitet inom jordbruk, trädgårdsodling eller fiskodling samt inom skogsbruk. Förmånstagarna ska
  vara föremål för system
  som måste leda till ökad energieffektivitet som i stort sett motsvarar den energieffektivitet som skulle ha uppnåtts om unionens standardmässiga minimiskattesatser skulle ha tillämpats.

3.   Medlemsstaterna får tillämpa en skattenivå för skatter på allmän energiförbrukning ner till noll för förbrukning av energiprodukter och elektricitet inom jordbruk, trädgårdsodling eller fiskodling samt inom skogsbruk.
  Medlemsstaterna och
  förmånstagarna ska
  tillsammans utforma specifika strategier
  som måste leda till ökad energieffektivitet som i stort sett motsvarar den energieffektivitet som skulle ha uppnåtts om unionens standardmässiga minimiskattesatser skulle ha tillämpats.

Ändring 47

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 13 – led b

Direktiv 2003/96/EG

Artikel 15 – punkt 3a (ny)

3a.
     
  Medlemsstaterna ska ge förmånstagarna, däribland små och medelstora jordbruksföretag, allmän vägledning om genomförandet av de energieffektivitetskrav som är kopplade till nedsatta skattesatser.

Ändring 48

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 13a (4) – led a – led ia (nytt)

Direktiv 2003/96/EG

Artikel 16 – punkt 1– stycke 1a (nytt)

| ia) | Följande stycke ska läggas till efter första stycket: |
| --- | --- |

ia)

Följande stycke ska läggas till efter första stycket:

”Så snart hållbarhetskriterier har fastställts för biomassaprodukter utöver biodrivmedel och flytande biobränsle enligt direktiv 2009/28/EG, får ett undantag eller en nedsatt skattesats tillämpas för dessa produkter endast om de uppfyller dessa hållbarhetskriterier.”

Ändring 49

Ändring 49

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 14

Artikel 1 – led 14

Direktiv 2003/96/EG

Artikel 17 – punkt 1 – led a – stycke 1

Med energiintensivt företag avses en företagsenhet enligt artikel 11 där antingen energiprodukternas och elektricitetens inköpskostnad uppgår till minst
  3,0 procent
  av produktionsvärdet eller den nationella erlagda energiskatten uppgår till minst 0,5 procent av förädlingsvärdet. Inom ramen för denna definition får medlemsstaterna tillämpa mer restriktiva begrepp, inbegripet definitioner av försäljningsvärde samt process- och sektorsvisa definitioner.

3,0 procent

Med energiintensivt företag avses en företagsenhet enligt artikel 11 där antingen energiprodukternas och elektricitetens inköpskostnad uppgår till minst
  5,0 procent
  av produktionsvärdet eller den nationella erlagda energiskatten uppgår till minst 0,5 procent av förädlingsvärdet. Inom ramen för denna definition får medlemsstaterna tillämpa mer restriktiva begrepp, inbegripet definitioner av försäljningsvärde samt process- och sektorsvisa definitioner.

5,0 procent

Ändring 50

Ändring 50

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 21

Artikel 1 – led 21

Direktiv 2003/96/EG

Artikel 29

Vart
  femte år
  med början vid utgången av 2015 ska kommissionen överlämna en rapport om tillämpningen av detta direktiv till rådet och, i tillämpliga fall, ett förslag om eventuella ändringar av direktivet.

femte år

Vart
  tredje år
  med början vid utgången av 2015 ska kommissionen överlämna en rapport om tillämpningen av detta direktiv till
  Europaparlamentet och
  rådet och, i tillämpliga fall, ett förslag om eventuella ändringar av direktivet.

tredje år

Europaparlamentet och

I rapporten ska kommissionen bland annat granska
  miniminivån
  för
  koldioxidrelaterade skatter och
  verkningarna av innovation och teknisk utveckling särskilt när det gäller effektivt energiutnyttjande, användningen av elektricitet inom transport
  och
  motivering för de undantag och avdrag, inbegripet för bränsle för luft- och sjöfart, som fastställs i detta direktiv. Kommissionen kan lämna in en rapport inom området och, där det är lämpligt, ett förslag. Rapporten ska utarbetas utifrån principen om en väl fungerande inre marknad, minimiskattenivåernas reella värden och fördragets bredare mål.

miniminivån

koldioxidrelaterade skatter och

och

I rapporten ska kommissionen bland annat granska:

| i) | minimiskattesatserna
  för
  allmän energiförbrukning för att se till att de bibehåller sina avsedda verkningar, |
| --- | --- |

i)

i)

minimiskattesatserna
  för
  allmän energiförbrukning för att se till att de bibehåller sina avsedda verkningar,

minimiskattesatserna

allmän energiförbrukning för att se till att de bibehåller sina avsedda verkningar,

| ii) | utvecklingen av koldioxidpriset med avseende på systemet för handel med utsläppsrätter enligt direktiv 2003/87/EG, |
| --- | --- |

ii)

ii)

utvecklingen av koldioxidpriset med avseende på systemet för handel med utsläppsrätter enligt direktiv 2003/87/EG,

utvecklingen av koldioxidpriset med avseende på systemet för handel med utsläppsrätter enligt direktiv 2003/87/EG,

| iii) | verkningarna av innovation och teknisk utveckling särskilt när det gäller effektivt energiutnyttjande, |
| --- | --- |

iii)

iii)

verkningarna av innovation och teknisk utveckling särskilt när det gäller effektivt energiutnyttjande,

| iv) | användningen av elektricitet inom transport
  , |
| --- | --- |

iv)

iv)

användningen av elektricitet inom transport
  ,

,

| v) | motivering för de undantag och avdrag, inbegripet för bränsle för luft- och sjöfart, som fastställs i detta direktiv
  , |
| --- | --- |

v)

v)

motivering för de undantag och avdrag, inbegripet för bränsle för luft- och sjöfart, som fastställs i detta direktiv
  ,

,

| vi) | effekterna av detta direktiv på de industripolitiska prioriteringarna inom unionens bilindustri, bland annat när det gäller rena, energieffektiva konventionella förbränningsmotorer och på unionens koldioxidminskningsmål i personbilssektorn, |
| --- | --- |

vi)

vi)

effekterna av detta direktiv på de industripolitiska prioriteringarna inom unionens bilindustri, bland annat när det gäller rena, energieffektiva konventionella förbränningsmotorer och på unionens koldioxidminskningsmål i personbilssektorn,

effekterna av detta direktiv på de industripolitiska prioriteringarna inom unionens bilindustri, bland annat när det gäller rena, energieffektiva konventionella förbränningsmotorer och på unionens koldioxidminskningsmål i personbilssektorn,

| vii) | utvecklingen i fråga om användning av biogas, naturgas och gasol för vägtransporter, |
| --- | --- |

vii)

vii)

utvecklingen i fråga om användning av biogas, naturgas och gasol för vägtransporter,

utvecklingen i fråga om användning av biogas, naturgas och gasol för vägtransporter,

| viii) | huruvida hänsyn även ska tas till andra skadliga eller potentiellt skadliga utsläpp än koldioxid. |
| --- | --- |

viii)

viii)

huruvida hänsyn även ska tas till andra skadliga eller potentiellt skadliga utsläpp än koldioxid.

huruvida hänsyn även ska tas till andra skadliga eller potentiellt skadliga utsläpp än koldioxid.

Rapporten ska också innehålla en översikt över de nuvarande skattebestämmelserna i bilaterala luftfartsavtal. Kommissionen kan lämna in en rapport inom området och, där det är lämpligt, ett förslag. Rapporten ska utarbetas utifrån principen om en väl fungerande inre marknad, minimiskattenivåernas reella värden och EUF-fördragets bredare mål.

Rapporten ska också innehålla en översikt över de nuvarande skattebestämmelserna i bilaterala luftfartsavtal. Kommissionen kan lämna in en rapport inom området och, där det är lämpligt, ett förslag. Rapporten ska utarbetas utifrån principen om en väl fungerande inre marknad, minimiskattenivåernas reella värden och EUF-fördragets bredare mål.

Förteckningen över sektorer eller delsektorer som bedöms vara utsatta för en betydande risk för koldioxidläckage ska
  för tillämpningen av artikel 14a i detta direktiv
  ses över regelbundet, särskilt mot bakgrund av eventuella nya rön som finns tillgängliga.

för tillämpningen av artikel 14a i detta direktiv

Förteckningen över sektorer eller delsektorer som bedöms vara utsatta för en betydande risk för koldioxidläckage ska ses över regelbundet, särskilt mot bakgrund av eventuella nya rön som finns tillgängliga.
  I detta avseende ska nationella genomförandevillkor vara föremål för ingående granskning för att se till att de är klara, entydiga och transparenta för alla konsumenter.

I detta avseende ska nationella genomförandevillkor vara föremål för ingående granskning för att se till att de är klara, entydiga och transparenta för alla konsumenter.

---

(1)  

  EUT L 275, 25.10.2003, s. 32.

1

EUT L 275, 25.10.2003, s. 32.

(2)  

  EUT L 312, 22.11.2008, s. 3.

2

EUT L 312, 22.11.2008, s. 3.

(3)  

  EUT L 140, 5.6.2009, s. 16.

3

EUT L 140, 5.6.2009, s. 16.

(4)

4

| NB: | Felaktigt numrerad ”1” i kommissionens förslag. |
| --- | --- |

NB:

NB:

Felaktigt numrerad ”1” i kommissionens förslag.

---

Fredagen den 20 april 2012

| 7.9.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 258/161 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 258/161

---

Fredagen den 20 april 2012Förslag till ändringsbudget nr 1/2012: finansieringen av Iter

P7_TA(2012)0138

Europaparlamentets resolution av den 20 april 2012 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2012 för budgetåret 2012, avsnitt III – kommissionen (08136/2012 – C7-0088/2012 – 2012/2011(BUD))

2013/C 258 E/27

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012, slutgiltigt antagen den 1 december 2011 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012, slutgiltigt antagen den 1 december 2011 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3),

| — | med beaktande av det förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2012 för budgetåret 2012 som kommissionen lade fram den 27 januari 2012 (COM(2012)0031), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2012 för budgetåret 2012 som kommissionen lade fram den 27 januari 2012 (COM(2012)0031),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 1/2012 som rådet antog den 26 mars 2012 (08136/2012 – C7-0088/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 1/2012 som rådet antog den 26 mars 2012 (08136/2012 – C7-0088/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 75b och 75e i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 75b och 75e i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0097/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0097/2012), och av följande skäl:

| A. | Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 1/2012 är att i 2012 års budget införa ett belopp på 650 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden i artikel 08 20 02 Euratom — Gemensamt företag för Iter — Fusion for Energy (F4E). |
| --- | --- |

A.

Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 1/2012 är att i 2012 års budget införa ett belopp på 650 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden i artikel 08 20 02 Euratom — Gemensamt företag för Iter — Fusion for Energy (F4E).

| B. | Denna budgetjustering är helt i linje med den överenskommelse som parlamentet och rådet nådde i december 2011 för att tillgodose extrakostnaderna på 1 300 miljoner EUR för Iterprojektet under 2012–2013. |
| --- | --- |

B.

Denna budgetjustering är helt i linje med den överenskommelse som parlamentet och rådet nådde i december 2011 för att tillgodose extrakostnaderna på 1 300 miljoner EUR för Iterprojektet under 2012–2013.

| 1. | Europaparlamentet tar del av förslaget till ändringsbudget nr 1/2012. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet tar del av förslaget till ändringsbudget nr 1/2012.

| 2. | Europaparlamentet godkänner utan ändringar rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 1/2012 och uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 1/2012 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner utan ändringar rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 1/2012 och uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 1/2012 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 56, 29.2.2012.

(3)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

---