# Az Európai Unió C 249E/2013

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.CE2013.249.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 249E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 56. évfolyam2013. augusztus 30. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.CE2013.249.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 249E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

56. évfolyam2013. augusztus 30.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2011–20122012. február 14–16-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 127 E, 2012.5.1.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK |
| | 2012. február 14., kedd |
| 2013/C 249E/01 | Famagusta elzárt részének annak jogos lakóihoz való visszajuttatásaAz Európai Parlament 2012. február 14-i nyilatkozata Famagusta elzárt részének annak jogos lakóihoz való visszajuttatásáról | 1 |
| | 2012. február 15., szerda |
| 2013/C 249E/02 | A stabilitási kötvények bevezetésének megvalósíthatóságaAz Európai Parlament 2012. február 15-i állásfoglalása a stabilitási kötvények bevezetésének megvalósíthatóságáról (2011/2959(RSP)) | 2 |
| 2013/C 249E/03 | Foglalkoztatási és szociális aspektusok a 2012. évi éves növekedési jelentésbenAz Európai Parlament 2012. február 15-i állásfoglalása a 2012. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásairól (2011/2320(INI)) | 4 |
| 2013/C 249E/04 | A 2012. évi éves növekedési jelentés kiegészítéseAz Európai Parlament 2012. február 15-i állásfoglalása a 2012. évi éves növekedési jelentéshez való hozzájárulásról (2011/2319(INI)) | 12 |
| | 2012. február 16., csütörtök |
| 2013/C 249E/05 | A 2013. évi költségvetésre vonatkozó iránymutatások – A Bizottság szakaszain kívüli szakaszokAz Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a 2013-as költségvetési eljárásra vonatkozó iránymutatásokról, I. szakasz – Európai Parlament, II. szakasz – Tanács, IV. szakasz – Bíróság, V. szakasz – Számvevőszék, VI. szakasz – Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, VII. szakasz – Régiók Bizottsága, VIII. szakasz – európai ombudsman, IX. szakasz – európai adatvédelmi biztos, X. szakasz – Európai Külügyi Szolgálat (2012/2001(BUD)) | 18 |
| 2013/C 249E/06 | Az atlanti-óceáni fattyúmakréla nyugati állományára vonatkozó többéves tervAz Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása az atlanti-óceáni fattyúmakréla nyugati állományára és annak halászatára vonatkozó többéves tervre irányuló javaslat jelenlegi állásáról (2011/2937(RSP)) | 20 |
| 2013/C 249E/07 | A közös halászati politika hozzájárulása a közjavak előállításáhozAz Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a közös halászati politika közjavak megteremtéséhez történő hozzájárulásáról (2011/2899(RSP)) | 22 |
| 2013/C 249E/08 | A közelmúltbeli magyarországi politikai fejleményekAz Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a közelmúltbeli magyarországi politikai fejleményekről (2012/2511(RSP)) | 27 |
| 2013/C 249E/09 | Az oroszországi helyzetAz Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a közelgő oroszországi elnökválasztásról (2012/2505(RSP) | 30 |
| 2013/C 249E/10 | Megállapodás az EU és Marokkó között a mezőgazdasági és a halászati termékekre vonatkozó kölcsönös liberalizációs intézkedésekrőlAz Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása az EU és Marokkó közötti, a mezőgazdasági és a halászati termékekre vonatkozó kölcsönös liberalizációs intézkedésekről szóló megállapodásról (2012/2522(RSP)) | 34 |
| 2013/C 249E/11 | A Szíriában kialakult helyzetAz Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a szíriai helyzetről (2012/2543(RSP)) | 37 |
| 2013/C 249E/12 | Az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 19. üléseAz Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 19. ülésszakára vonatkozó európai parlamenti álláspontról (2012/2530(RSP)) | 41 |
| 2013/C 249E/13 | A vakok hozzáférése a könyvekhezAz Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a Dan Pescod brit állampolgár által a Vakok Európai Szövetsége (EBU), illetve a Royal National Institute of Blind People (Vakok Királyi Nemzeti Intézete) nevében benyújtott 0924/2011. számú, a vakok könyvekhez és más nyomtatott termékekhez való hozzáféréséről szóló petícióról (2011/2894(RSP)) | 49 |
| 2013/C 249E/14 | A pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményAz Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (2012/2519(RSP)) | 50 |
| 2013/C 249E/15 | A globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES) jövőjeAz Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a GMES jövőjéről (2012/2509(RSP)) | 56 |
| 2013/C 249E/16 | Halálbüntetés Fehéroroszországban, különös tekintettel Dzmitrij Kanavalau és Uladziszlau Kavaljeu ügyéreAz Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a halálbüntetésről Fehéroroszországban, különös tekintettel Dzmitrij Kanavalau és Uladziszlau Kavaljeu ügyére (2012/2539(RSP)) | 57 |
| 2013/C 249E/17 | Egyiptom: a közelmúlt fejleményeiAz Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a legújabb egyiptomi fejleményekről (2012/2541(RSP)) | 60 |
| 2013/C 249E/18 | Halálbüntetés JapánbanAz Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a halálbüntetésről Japánban (2012/2542(RSP)) | 63 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2011–20122012. február 14–16-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 127 E, 2012.5.1.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2012. február 14., kedd

2013/C 249E/01

Famagusta elzárt részének annak jogos lakóihoz való visszajuttatásaAz Európai Parlament 2012. február 14-i nyilatkozata Famagusta elzárt részének annak jogos lakóihoz való visszajuttatásáról

1

2012. február 15., szerda

2013/C 249E/02

A stabilitási kötvények bevezetésének megvalósíthatóságaAz Európai Parlament 2012. február 15-i állásfoglalása a stabilitási kötvények bevezetésének megvalósíthatóságáról (2011/2959(RSP))

2

2013/C 249E/03

Foglalkoztatási és szociális aspektusok a 2012. évi éves növekedési jelentésbenAz Európai Parlament 2012. február 15-i állásfoglalása a 2012. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásairól (2011/2320(INI))

4

2013/C 249E/04

A 2012. évi éves növekedési jelentés kiegészítéseAz Európai Parlament 2012. február 15-i állásfoglalása a 2012. évi éves növekedési jelentéshez való hozzájárulásról (2011/2319(INI))

12

2012. február 16., csütörtök

2013/C 249E/05

A 2013. évi költségvetésre vonatkozó iránymutatások – A Bizottság szakaszain kívüli szakaszokAz Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a 2013-as költségvetési eljárásra vonatkozó iránymutatásokról, I. szakasz – Európai Parlament, II. szakasz – Tanács, IV. szakasz – Bíróság, V. szakasz – Számvevőszék, VI. szakasz – Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, VII. szakasz – Régiók Bizottsága, VIII. szakasz – európai ombudsman, IX. szakasz – európai adatvédelmi biztos, X. szakasz – Európai Külügyi Szolgálat (2012/2001(BUD))

18

2013/C 249E/06

Az atlanti-óceáni fattyúmakréla nyugati állományára vonatkozó többéves tervAz Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása az atlanti-óceáni fattyúmakréla nyugati állományára és annak halászatára vonatkozó többéves tervre irányuló javaslat jelenlegi állásáról (2011/2937(RSP))

20

2013/C 249E/07

A közös halászati politika hozzájárulása a közjavak előállításáhozAz Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a közös halászati politika közjavak megteremtéséhez történő hozzájárulásáról (2011/2899(RSP))

22

2013/C 249E/08

A közelmúltbeli magyarországi politikai fejleményekAz Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a közelmúltbeli magyarországi politikai fejleményekről (2012/2511(RSP))

27

2013/C 249E/09

Az oroszországi helyzetAz Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a közelgő oroszországi elnökválasztásról (2012/2505(RSP)

30

2013/C 249E/10

Megállapodás az EU és Marokkó között a mezőgazdasági és a halászati termékekre vonatkozó kölcsönös liberalizációs intézkedésekrőlAz Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása az EU és Marokkó közötti, a mezőgazdasági és a halászati termékekre vonatkozó kölcsönös liberalizációs intézkedésekről szóló megállapodásról (2012/2522(RSP))

34

2013/C 249E/11

A Szíriában kialakult helyzetAz Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a szíriai helyzetről (2012/2543(RSP))

37

2013/C 249E/12

Az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 19. üléseAz Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 19. ülésszakára vonatkozó európai parlamenti álláspontról (2012/2530(RSP))

41

2013/C 249E/13

A vakok hozzáférése a könyvekhezAz Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a Dan Pescod brit állampolgár által a Vakok Európai Szövetsége (EBU), illetve a Royal National Institute of Blind People (Vakok Királyi Nemzeti Intézete) nevében benyújtott 0924/2011. számú, a vakok könyvekhez és más nyomtatott termékekhez való hozzáféréséről szóló petícióról (2011/2894(RSP))

49

2013/C 249E/14

A pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményAz Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (2012/2519(RSP))

50

2013/C 249E/15

A globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES) jövőjeAz Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a GMES jövőjéről (2012/2509(RSP))

56

2013/C 249E/16

Halálbüntetés Fehéroroszországban, különös tekintettel Dzmitrij Kanavalau és Uladziszlau Kavaljeu ügyéreAz Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a halálbüntetésről Fehéroroszországban, különös tekintettel Dzmitrij Kanavalau és Uladziszlau Kavaljeu ügyére (2012/2539(RSP))

57

2013/C 249E/17

Egyiptom: a közelmúlt fejleményeiAz Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a legújabb egyiptomi fejleményekről (2012/2541(RSP))

60

2013/C 249E/18

Halálbüntetés JapánbanAz Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a halálbüntetésről Japánban (2012/2542(RSP))

63

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2012. február 15., szerda |
| 2013/C 249E/19 | Az eljárási szabályzat saját kezdeményezésű jelentésekről szóló 48. cikke (2) bekezdésének módosításaAz Európai Parlament 2012. február 15-i határozata az Európai Parlament eljárási szabályzata saját kezdeményezésű jelentésekről szóló 48. cikke (2) bekezdésének módosításáról (2011/2168(REG)) | 66 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2012. február 15., szerda

2013/C 249E/19

Az eljárási szabályzat saját kezdeményezésű jelentésekről szóló 48. cikke (2) bekezdésének módosításaAz Európai Parlament 2012. február 15-i határozata az Európai Parlament eljárási szabályzata saját kezdeményezésű jelentésekről szóló 48. cikke (2) bekezdésének módosításáról (2011/2168(REG))

66

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2012. február 14., kedd |
| 2013/C 249E/20 | A Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) és a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelme ***IAz Európai Parlament 2012. február 14-i jogalkotási állásfoglalása a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmével kapcsolatos egyes feladatokkal, köztük a közigazgatási és a magánszektor hamisítással és a szerzői jogi kalózkodással foglalkozó uniós megfigyelőközpont képviselőiként történő összehívásával való megbízásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0288 – C7-0136/2011 – 2011/0135(COD)) | 68 |
| P7_TC1-COD(2011)0135Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. február 14-én került elfogadásra a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak (védjegyek és formatervezési minták) a szellemi tulajdonjogok érvényesítésével kapcsolatos feladatokkal, ideértve a közszféra és a magánszektor képviselőinek a szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontjaként történő összehívásával való megbízásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 69 |
| 2013/C 249E/21 | A központi nyilvántartások, a kereskedelmi nyilvántartások és a cégjegyzékek összekapcsolása ***IAz Európai Parlament 2012. február 14-i jogalkotási állásfoglalása a 89/666/EGK, a 2005/56/EK és a 2009/101/EK irányelvnek a központi nyilvántartások, a kereskedelmi nyilvántartások és a cégjegyzékek összekapcsolása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0079 – C7-0059/2011 – 2011/0038(COD)) | 69 |
| P7_TC1-COD(2011)0038Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. február 14-én került elfogadásra a 89/666/EGK tanácsi irányelvnek, valamint a 2005/56/EK és a 2009/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a központi nyilvántartások, a kereskedelmi nyilvántartások és a cégjegyzékek összekapcsolása tekintetében történő módosításáról szóló 2012/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 70 |
| 2013/C 249E/22 | Az EU és Bissau-Guinea között létrejött jegyzőkönyv a halászati lehetőségekről ***Az Európai Parlament 2012. február 14-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Bissau-guineai Köztársaság közötti, a két fél között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötésére vonatkozó tanácsi határozattervezetről (15178/2011 – C7-0003/2012 – 2011/0257(NLE)) | 70 |
| 2013/C 249E/23 | Marokkó uniós programokban való részvétele ***Az Európai Parlament 2012. február 14-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a Marokkói Királyság uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyv elfogadására vonatkozó tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12712/2010 – C7-0430/2010 – 2010/0125(NLE)) | 71 |
| 2013/C 249E/24 | A kéknyelv-betegség elleni vakcinázás ***IIAz Európai Parlament 2012. február 14-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról a 2000/75/EK irányelvnek a kéknyelv-betegség elleni vakcinázás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása tekintetében (16696/1/2011 – C7-0011/2012 – 2010/0326(COD)) | 72 |
| 2013/C 249E/25 | Az euroátutalások és -beszedések technikai követelményei ***IAz Európai Parlament 2012. február 14-i jogalkotási állásfoglalása az euroátutalások és -beszedések technikai követelményeinek megállapításáról és a 924/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0775 – C7-0434/2010 – 2010/0373(COD)) | 73 |
| P7_TC1-COD(2010)0373Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2012. február 14-én került elfogadásra az euroátutalások és -beszedések technikai és üzleti követelményeinek megállapításáról és a 924/2009/EK rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 74 |
| Melléklet a jogalkotási állásfoglaláshoz | 74 |
| 2013/C 249E/26 | A Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Baudilio Tomé MuguruzaAz Európai Parlament 2012. február 14-i határozata a Baudilio Tomé Muguruza számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0015/2012 – 2012/0801(NLE)) | 75 |
| | 2012. február 15., szerda |
| 2013/C 249E/27 | Izland, Liechtenstein, Norvégia és Svájc, valamint a schengeni vívmányok ***Az Európai Parlament 2012. február 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió, valamint az Izlandi Köztársaság, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség közötti, ezen államoknak az Európai Bizottságot a schengeni vívmányok végrehajtását, alkalmazását és fejlesztését érintő végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában segítő bizottságok munkájában való részvételéről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (07763/2010 – C7-0272/2011 – 2009/0168(NLE)) | 76 |
| 2013/C 249E/28 | A tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatások *Az Európai Parlament 2012. február 15-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0813 – C7-0500/2011 – 2011/0390(CNS)) | 76 |
| 2013/C 249E/29 | Az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás ***IIAz Európai Parlament 2012. február 15-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjáról az 1290/2005/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (18733/1/2011 – C7-0022/2012 – 2008/0183(COD)) | 77 |
| 2013/C 249E/30 | Rádióspektrum-politika ***IIAz Európai Parlament 2012. február 15-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról egy többéves rádióspektrum-politikai program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása tekintetében (16226/1/2011 – C7-0012/2012 – 2010/0252(COD)) | 78 |
| 2013/C 249E/31 | Tej- és tejtermék-ágazati szerződéses kapcsolatok ***IAz Európai Parlament 2012. február 15-i jogalkotási állásfoglalása az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a tej- és tejtermék-ágazati szerződéses kapcsolatok tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0728 – C7-0408/2010 – 2010/0362(COD)) | 79 |
| P7_TC1-COD(2010)0362Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. február 15-én került elfogadásra az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a tej- és tejtermék-ágazati szerződéses kapcsolatok tekintetében történő módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 80 |
| | 2012. február 16., csütörtök |
| 2013/C 249E/32 | A betétbiztosítási rendszerek ***IAz Európai Parlament 2012. február 16-i jogalkotási állásfoglalása a betétbiztosítási rendszerekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2010)0368 – C7-0177/2010 – 2010/0207(COD)) | 81 |
| P7_TC1-COD(2010)0207Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. február 16-án került elfogadásra a betétbiztosítási rendszerekről szóló 2012/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás) (
  1
  ) | 82 |
| I. MELLÉKLET | 114 |
| II. MELLÉKLET | 115 |
| III. MELLÉKLET | 117 |
| IV. MELLÉKLET | 118 |
| V. MELLÉKLET | 118 |
| 2013/C 249E/33 | Megállapodás az EU és Marokkó között a mezőgazdasági és a halászati termékekre vonatkozó kölcsönös liberalizációs intézkedésekről ***Az Európai Parlament 2012. február 16-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági termékekre és a feldolgozott mezőgazdasági termékekre, a halakra és a halászati termékekre vonatkozó kölcsönös liberalizációs intézkedésekről, továbbá az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás módosításáról, valamint az ahhoz csatolt 1., 2. és 3. jegyzőkönyvnek, és azok mellékleteinek felváltásáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (15975/2010 – C7-0432/2010 – 2010/0248(NLE)) | 120 |
| 2013/C 249E/34 | A pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény ***Az Európai Parlament 2012. február 16-i jogalkotási állásfoglalása a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (11343/2010 – C7-0207/2011 – 2010/0093(NLE)) | 121 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2012. február 14., kedd

2013/C 249E/20

A Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) és a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelme ***IAz Európai Parlament 2012. február 14-i jogalkotási állásfoglalása a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmével kapcsolatos egyes feladatokkal, köztük a közigazgatási és a magánszektor hamisítással és a szerzői jogi kalózkodással foglalkozó uniós megfigyelőközpont képviselőiként történő összehívásával való megbízásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0288 – C7-0136/2011 – 2011/0135(COD))

68

P7_TC1-COD(2011)0135Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. február 14-én került elfogadásra a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak (védjegyek és formatervezési minták) a szellemi tulajdonjogok érvényesítésével kapcsolatos feladatokkal, ideértve a közszféra és a magánszektor képviselőinek a szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontjaként történő összehívásával való megbízásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

69

2013/C 249E/21

A központi nyilvántartások, a kereskedelmi nyilvántartások és a cégjegyzékek összekapcsolása ***IAz Európai Parlament 2012. február 14-i jogalkotási állásfoglalása a 89/666/EGK, a 2005/56/EK és a 2009/101/EK irányelvnek a központi nyilvántartások, a kereskedelmi nyilvántartások és a cégjegyzékek összekapcsolása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0079 – C7-0059/2011 – 2011/0038(COD))

69

P7_TC1-COD(2011)0038Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. február 14-én került elfogadásra a 89/666/EGK tanácsi irányelvnek, valamint a 2005/56/EK és a 2009/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a központi nyilvántartások, a kereskedelmi nyilvántartások és a cégjegyzékek összekapcsolása tekintetében történő módosításáról szóló 2012/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

70

2013/C 249E/22

Az EU és Bissau-Guinea között létrejött jegyzőkönyv a halászati lehetőségekről ***Az Európai Parlament 2012. február 14-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Bissau-guineai Köztársaság közötti, a két fél között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötésére vonatkozó tanácsi határozattervezetről (15178/2011 – C7-0003/2012 – 2011/0257(NLE))

70

2013/C 249E/23

Marokkó uniós programokban való részvétele ***Az Európai Parlament 2012. február 14-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a Marokkói Királyság uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyv elfogadására vonatkozó tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12712/2010 – C7-0430/2010 – 2010/0125(NLE))

71

2013/C 249E/24

A kéknyelv-betegség elleni vakcinázás ***IIAz Európai Parlament 2012. február 14-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról a 2000/75/EK irányelvnek a kéknyelv-betegség elleni vakcinázás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása tekintetében (16696/1/2011 – C7-0011/2012 – 2010/0326(COD))

72

2013/C 249E/25

Az euroátutalások és -beszedések technikai követelményei ***IAz Európai Parlament 2012. február 14-i jogalkotási állásfoglalása az euroátutalások és -beszedések technikai követelményeinek megállapításáról és a 924/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0775 – C7-0434/2010 – 2010/0373(COD))

73

P7_TC1-COD(2010)0373Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2012. február 14-én került elfogadásra az euroátutalások és -beszedések technikai és üzleti követelményeinek megállapításáról és a 924/2009/EK rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

74

Melléklet a jogalkotási állásfoglaláshoz

74

2013/C 249E/26

A Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Baudilio Tomé MuguruzaAz Európai Parlament 2012. február 14-i határozata a Baudilio Tomé Muguruza számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0015/2012 – 2012/0801(NLE))

75

2012. február 15., szerda

2013/C 249E/27

Izland, Liechtenstein, Norvégia és Svájc, valamint a schengeni vívmányok ***Az Európai Parlament 2012. február 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió, valamint az Izlandi Köztársaság, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség közötti, ezen államoknak az Európai Bizottságot a schengeni vívmányok végrehajtását, alkalmazását és fejlesztését érintő végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában segítő bizottságok munkájában való részvételéről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (07763/2010 – C7-0272/2011 – 2009/0168(NLE))

76

2013/C 249E/28

A tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatások *Az Európai Parlament 2012. február 15-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0813 – C7-0500/2011 – 2011/0390(CNS))

76

2013/C 249E/29

Az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás ***IIAz Európai Parlament 2012. február 15-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjáról az 1290/2005/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (18733/1/2011 – C7-0022/2012 – 2008/0183(COD))

77

2013/C 249E/30

Rádióspektrum-politika ***IIAz Európai Parlament 2012. február 15-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról egy többéves rádióspektrum-politikai program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása tekintetében (16226/1/2011 – C7-0012/2012 – 2010/0252(COD))

78

2013/C 249E/31

Tej- és tejtermék-ágazati szerződéses kapcsolatok ***IAz Európai Parlament 2012. február 15-i jogalkotási állásfoglalása az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a tej- és tejtermék-ágazati szerződéses kapcsolatok tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0728 – C7-0408/2010 – 2010/0362(COD))

79

P7_TC1-COD(2010)0362Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. február 15-én került elfogadásra az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a tej- és tejtermék-ágazati szerződéses kapcsolatok tekintetében történő módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

80

2012. február 16., csütörtök

2013/C 249E/32

A betétbiztosítási rendszerek ***IAz Európai Parlament 2012. február 16-i jogalkotási állásfoglalása a betétbiztosítási rendszerekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2010)0368 – C7-0177/2010 – 2010/0207(COD))

81

P7_TC1-COD(2010)0207Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. február 16-án került elfogadásra a betétbiztosítási rendszerekről szóló 2012/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás) (
  1
  )

1

82

I. MELLÉKLET

114

II. MELLÉKLET

115

III. MELLÉKLET

117

IV. MELLÉKLET

118

V. MELLÉKLET

118

2013/C 249E/33

Megállapodás az EU és Marokkó között a mezőgazdasági és a halászati termékekre vonatkozó kölcsönös liberalizációs intézkedésekről ***Az Európai Parlament 2012. február 16-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági termékekre és a feldolgozott mezőgazdasági termékekre, a halakra és a halászati termékekre vonatkozó kölcsönös liberalizációs intézkedésekről, továbbá az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás módosításáról, valamint az ahhoz csatolt 1., 2. és 3. jegyzőkönyvnek, és azok mellékleteinek felváltásáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (15975/2010 – C7-0432/2010 – 2010/0248(NLE))

120

2013/C 249E/34

A pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény ***Az Európai Parlament 2012. február 16-i jogalkotási állásfoglalása a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (11343/2010 – C7-0207/2011 – 2010/0093(NLE))

121

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament ÜLÉSSZAK: 2011–2012 2012. február 14–16-i ülések Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 127 E, 2012.5.1. ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2012. február 14., kedd

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/1

---

2012. február 14., keddFamagusta elzárt részének annak jogos lakóihoz való visszajuttatása

P7_TA(2012)0039

Az Európai Parlament 2012. február 14-i nyilatkozata Famagusta elzárt részének annak jogos lakóihoz való visszajuttatásáról

2013/C 249 E/01

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Ciprusról szóló 1993-as állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Ciprusról szóló 1993-as állásfoglalására,

| — | tekintettel a Törökország által elért haladásról szóló jelentésre irányuló 2009-es állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Törökország által elért haladásról szóló jelentésre irányuló 2009-es állásfoglalására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére,

| A. | mivel a Ciprusi Köztársaságban található Famagusta városát 1974 augusztusában elfoglalták a megszálló török csapatok, |
| --- | --- |

A.

mivel a Ciprusi Köztársaságban található Famagusta városát 1974 augusztusában elfoglalták a megszálló török csapatok,

| B. | mivel akkor Famagusta egy részét elzárták és az még mindig lakatlan és a török hadsereg közvetlen ellenőrzése alá tartozik, |
| --- | --- |

B.

mivel akkor Famagusta egy részét elzárták és az még mindig lakatlan és a török hadsereg közvetlen ellenőrzése alá tartozik,

| C. | mivel Famagusta elzárt részének visszajuttatása annak jogos lakóihoz előmozdítaná a ciprusi kérdés megoldása felé tett erőfeszítéseket, |
| --- | --- |

C.

mivel Famagusta elzárt részének visszajuttatása annak jogos lakóihoz előmozdítaná a ciprusi kérdés megoldása felé tett erőfeszítéseket,

| D. | figyelembe véve az 1979. évi magas szintű megállapodást és az 550 (1984) és 789 (1992) számú ENSZ BT határozatokat, |
| --- | --- |

D.

figyelembe véve az 1979. évi magas szintű megállapodást és az 550 (1984) és 789 (1992) számú ENSZ BT határozatokat,

| E. | figyelembe véve a Petíciós Bizottság 2008-as jelentését a 733/2004 számú petícióról, |
| --- | --- |

E.

figyelembe véve a Petíciós Bizottság 2008-as jelentését a 733/2004 számú petícióról,

| 1. | felhívja a török kormányt, hogy a fent említett ENSZ BT határozatoknak és a jelentés ajánlásainak megfelelően járjon el, és juttassa vissza Farmagusta elzárt részét annak jogos lakóihoz, akik számára lehetővé kell tenni, hogy biztonságban és békében települhessenek vissza; |
| --- | --- |

1.

felhívja a török kormányt, hogy a fent említett ENSZ BT határozatoknak és a jelentés ajánlásainak megfelelően járjon el, és juttassa vissza Farmagusta elzárt részét annak jogos lakóihoz, akik számára lehetővé kell tenni, hogy biztonságban és békében települhessenek vissza;

| 2. | sürgeti az uniós intézményeket, hogy hangolják össze erőfeszítéseiket a Parlamenttel Törökország együttműködésének előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

2.

sürgeti az uniós intézményeket, hogy hangolják össze erőfeszítéseiket a Parlamenttel Törökország együttműködésének előmozdítása érdekében;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot az aláírók nevével együtt (1) a Bizottságnak, a Tanácsnak, a tagállamok kormányainak, az ENSZ főtitkárának, valamint a török kormánynak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot az aláírók nevével együtt (1) a Bizottságnak, a Tanácsnak, a tagállamok kormányainak, az ENSZ főtitkárának, valamint a török kormánynak.

---

(1)  Az aláírók felsorolása a 2012. február 14-i jegyzőkönyv 1. mellékletében kerül kiadásra (P7_PV(2012)02-14(ANN1)).

---

2012. február 15., szerda

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/2

---

2012. február 15., szerdaA stabilitási kötvények bevezetésének megvalósíthatósága

P7_TA(2012)0046

Az Európai Parlament 2012. február 15-i állásfoglalása a stabilitási kötvények bevezetésének megvalósíthatóságáról (2011/2959(RSP))

2013/C 249 E/02

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a költségvetési felügyelet euróövezetbeli eredményes érvényesítéséről szóló 2011. november 16-i 1173/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a hatos csomag része), |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetési felügyelet euróövezetbeli eredményes érvényesítéséről szóló 2011. november 16-i 1173/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a hatos csomag része),

| — | tekintettel a stabilitási kötvények bevezetésének megvalósíthatóságáról szóló 2011. november 23-i bizottsági zöld könyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a stabilitási kötvények bevezetésének megvalósíthatóságáról szóló 2011. november 23-i bizottsági zöld könyvre,

| — | tekintettel Rehn alelnök 2011. november 23-i előadására a Gazdasági és Monetáris Bizottságban és a Német Gazdasági Szakértők Tanácsával az Európai Adósságtörlesztési Alapról 2011. november 29-én folytatott eszmecserére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Rehn alelnök 2011. november 23-i előadására a Gazdasági és Monetáris Bizottságban és a Német Gazdasági Szakértők Tanácsával az Európai Adósságtörlesztési Alapról 2011. november 29-én folytatott eszmecserére,

| — | tekintettel Van Rompuy elnök „Az erősebb gazdasági unió felé – időközi jelentés” című 2011. december 6-i dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Van Rompuy elnök „Az erősebb gazdasági unió felé – időközi jelentés” című 2011. december 6-i dokumentumára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a Parlament kérte a Bizottságot, hogy nyújtson be jelentést az euró-értékpapírok bevezetésének lehetőségéről, ami szerves része a Parlament és a Tanács gazdasági kormányzásról szóló megállapodásának (hatos csomag); |
| --- | --- |

A.

mivel a Parlament kérte a Bizottságot, hogy nyújtson be jelentést az euró-értékpapírok bevezetésének lehetőségéről, ami szerves része a Parlament és a Tanács gazdasági kormányzásról szóló megállapodásának (hatos csomag);

| B. | mivel az euróövezet egyedi helyzetben van, hiszen az euróövezet tagállamai anélkül használnak közös valutát, hogy közös adópolitikájuk és egységes kötvénypiacuk lenne; |
| --- | --- |

B.

mivel az euróövezet egyedi helyzetben van, hiszen az euróövezet tagállamai anélkül használnak közös valutát, hogy közös adópolitikájuk és egységes kötvénypiacuk lenne;

| C. | mivel az egyetemleges felelősségű kötvények kibocsátása mélyebb integrációs folyamatot igényelne; |
| --- | --- |

C.

mivel az egyetemleges felelősségű kötvények kibocsátása mélyebb integrációs folyamatot igényelne;

| 1. | komolyan aggódik az euróövezet államkötvény-piacain tapasztalható folyamatos feszültség miatt, ami az utóbbi két évben a spreadek növekedésében, nagy áringadozásokban és a spekulációs támadásoknak való kitettségben nyilvánul meg; |
| --- | --- |

1.

komolyan aggódik az euróövezet államkötvény-piacain tapasztalható folyamatos feszültség miatt, ami az utóbbi két évben a spreadek növekedésében, nagy áringadozásokban és a spekulációs támadásoknak való kitettségben nyilvánul meg;

| 2. | úgy véli, hogy az euróövezet – mint a világ második számú nemzetközi valutájának kibocsátója – is felelős a nemzetközi pénzügyi rendszer stabilitásáért; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy az euróövezet – mint a világ második számú nemzetközi valutájának kibocsátója – is felelős a nemzetközi pénzügyi rendszer stabilitásáért;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az euróövezet és tagállamai hosszú távú stratégiai célja az euró – amelynek esélye van arra, hogy globális tartalékvaluta váljon belőle – kibocsátásából származó minden lehetséges nyereség realizálása; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az euróövezet és tagállamai hosszú távú stratégiai célja az euró – amelynek esélye van arra, hogy globális tartalékvaluta váljon belőle – kibocsátásából származó minden lehetséges nyereség realizálása;

| 4. | megjegyzi, hogy az Egyesült Államok államkötvénypiaca és az euróövezet államkötvénypiaca bár méretében hasonló, likviditásuk, diverzitásuk és árazásuk eltér egymástól; rámutat, hogy az euróövezet érdekében állhat egy közös likvid és diverzifikált kötvénypiac létrehozása, és a stabilitásikötvény-piac életképes alternatívát kínálna a dollárkötvénypiaccal szemben, miáltal az euró globális menedékvalutává válhatna; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy az Egyesült Államok államkötvénypiaca és az euróövezet államkötvénypiaca bár méretében hasonló, likviditásuk, diverzitásuk és árazásuk eltér egymástól; rámutat, hogy az euróövezet érdekében állhat egy közös likvid és diverzifikált kötvénypiac létrehozása, és a stabilitásikötvény-piac életképes alternatívát kínálna a dollárkötvénypiaccal szemben, miáltal az euró globális menedékvalutává válhatna;

| 5. | úgy véli továbbá, hogy az euróövezet és tagállamai felelősek a több mint 330 millió ember és számos vállalkozás és befektető által használt valuta hosszú távú stabilitásának biztosításáért, amely közvetlen hatással van a világ többi részére; |
| --- | --- |

5.

úgy véli továbbá, hogy az euróövezet és tagállamai felelősek a több mint 330 millió ember és számos vállalkozás és befektető által használt valuta hosszú távú stabilitásának biztosításáért, amely közvetlen hatással van a világ többi részére;

| 6. | rámutat, hogy a stabilitási kötvények különböznek az olyan szövetségi államok által kibocsátott kötvényektől, mint az Egyesült Államok vagy Németország, ezért azokat nem lehet összehasonlítani az amerikai államkötvényekkel vagy a Bundesanleihennel; |
| --- | --- |

6.

rámutat, hogy a stabilitási kötvények különböznek az olyan szövetségi államok által kibocsátott kötvényektől, mint az Egyesült Államok vagy Németország, ezért azokat nem lehet összehasonlítani az amerikai államkötvényekkel vagy a Bundesanleihennel;

| 7. | üdvözli a zöld könyv bemutatását, amely az Európai Parlament régi kérésének tesz eleget, és hasznos kiindulópontnak tartja az a további gondolkodáshoz; nyitott és elszánt a stabilitási kötvények bevezetésének különböző feltételekkel való megvalósíthatóságával kapcsolatos valamennyi kérdés megvitatására, úgy az erőségekére, mint a gyengeségekére; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy végezzen alaposabb elemzést egy széles körű nyilvános vitát követően, amelyben az Európai Parlamentnek és a nemzeti parlamenteknek, valamint az EKB-nak is részt kell vállalniuk, ha az jónak ítélik meg; úgy véli, hogy a Bizottság által ismertetett három opció egyike sem oldaná meg önmagában a jelenlegi államadósság-válságot; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a zöld könyv bemutatását, amely az Európai Parlament régi kérésének tesz eleget, és hasznos kiindulópontnak tartja az a további gondolkodáshoz; nyitott és elszánt a stabilitási kötvények bevezetésének különböző feltételekkel való megvalósíthatóságával kapcsolatos valamennyi kérdés megvitatására, úgy az erőségekére, mint a gyengeségekére; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy végezzen alaposabb elemzést egy széles körű nyilvános vitát követően, amelyben az Európai Parlamentnek és a nemzeti parlamenteknek, valamint az EKB-nak is részt kell vállalniuk, ha az jónak ítélik meg; úgy véli, hogy a Bizottság által ismertetett három opció egyike sem oldaná meg önmagában a jelenlegi államadósság-válságot;

| 8. | tudomásul veszi a Bizottság értékelését, amely része a stabilitási kötvények bevezetésének megvalósíthatóságáról szóló bizottsági zöld könyvnek, miszerint a stabilitási kötvények megkönnyítenék az euróövezet monetáris politikájának transzmisszióját, és fokoznák a kötvénypiacok és az euróövezet egész pénzügyi rendszerének hatékonyságát; |
| --- | --- |

8.

tudomásul veszi a Bizottság értékelését, amely része a stabilitási kötvények bevezetésének megvalósíthatóságáról szóló bizottsági zöld könyvnek, miszerint a stabilitási kötvények megkönnyítenék az euróövezet monetáris politikájának transzmisszióját, és fokoznák a kötvénypiacok és az euróövezet egész pénzügyi rendszerének hatékonyságát;

| 9. | ismét hangot ad álláspontjának, hogy a közös kötvénykibocsátás érdekében létre kell hozni egy fenntartható adózási keretet, amely egyszerre célozza a gazdaságirányítás erősítését és a gazdasági növekedést az euróövezetben, valamint hogy az ütemezés kulcskérdés, melynek során az egységes valuta bevezetésére vonatkozó maastrichti kritériumokhoz hasonló kötelező menetrendet kell megállapítani, és le kell vonni belőle minden tanulságot; |
| --- | --- |

9.

ismét hangot ad álláspontjának, hogy a közös kötvénykibocsátás érdekében létre kell hozni egy fenntartható adózási keretet, amely egyszerre célozza a gazdaságirányítás erősítését és a gazdasági növekedést az euróövezetben, valamint hogy az ütemezés kulcskérdés, melynek során az egységes valuta bevezetésére vonatkozó maastrichti kritériumokhoz hasonló kötelező menetrendet kell megállapítani, és le kell vonni belőle minden tanulságot;

| 10. | úgy véli, hogy a 2011. december 8–9-i Európai Tanácson meghozott döntések mögötti, a közpénzügyek fenntarthatóságának további fokozására vonatkozó célok is hozzájárulnak a stabilitási kötvények esetleges bevezetéséhez szükséges feltételek megteremtéséhez; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a 2011. december 8–9-i Európai Tanácson meghozott döntések mögötti, a közpénzügyek fenntarthatóságának további fokozására vonatkozó célok is hozzájárulnak a stabilitási kötvények esetleges bevezetéséhez szükséges feltételek megteremtéséhez;

| 11. | úgy véli, hogy a stabilitási kötvények további eszközt jelentethetnének a stabilitási és növekedési paktumnak való megfelelés ösztönzésére, amennyiben kezelik a morális kockázat és a közös felelősség kérdését; megjegyzi, hogy további erőfeszítésekre van szükség a zöld könyvben foglalt alábbi kérdésekkel kapcsolatos opciók vonatkozásában:






  — | hatékony piaci ösztönzők az adósság csökkentésére, |
| --- | --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a stabilitási kötvények további eszközt jelentethetnének a stabilitási és növekedési paktumnak való megfelelés ösztönzésére, amennyiben kezelik a morális kockázat és a közös felelősség kérdését; megjegyzi, hogy további erőfeszítésekre van szükség a zöld könyvben foglalt alábbi kérdésekkel kapcsolatos opciók vonatkozásában:

—

hatékony piaci ösztönzők az adósság csökkentésére,

| — | belépési és kilépési feltételek, feltételességi megállapodások, érettségi feltételek, a finanszírozás jelenlegi AAA-országokban lecsapódó hasznának újraelosztása, |
| --- | --- |

—

belépési és kilépési feltételek, feltételességi megállapodások, érettségi feltételek, a finanszírozás jelenlegi AAA-országokban lecsapódó hasznának újraelosztása,

| — | a különböző besorolású tagállamok elérő kamatlábainak differenciálási rendszere, |
| --- | --- |

—

a különböző besorolású tagállamok elérő kamatlábainak differenciálási rendszere,

| — | költségvetési fegyelem és a versenyképesség fokozása, |
| --- | --- |

—

költségvetési fegyelem és a versenyképesség fokozása,

| — | cikluserősítő és hiteldeflációs hatások, |
| --- | --- |

—

cikluserősítő és hiteldeflációs hatások,

| — | megfelelő vonzerő a piaci befektetők számára, megőrizve vagy elkerülve a túlbiztosítást és a kockázatok országok közötti újraelosztását, |
| --- | --- |

—

megfelelő vonzerő a piaci befektetők számára, megőrizve vagy elkerülve a túlbiztosítást és a kockázatok országok közötti újraelosztását,

| — | a stabilitási kötvények elsőbbségének biztosítása e nemzeti kötvényekhez képest, amennyiben egy tagállam nem tudja visszafizetni hiteleit, |
| --- | --- |

—

a stabilitási kötvények elsőbbségének biztosítása e nemzeti kötvényekhez képest, amennyiben egy tagállam nem tudja visszafizetni hiteleit,

| — | a tagállamoknak nyújtott hitelek kritériumai és az adósságszolgáltatási képesség, |
| --- | --- |

—

a tagállamoknak nyújtott hitelek kritériumai és az adósságszolgáltatási képesség,

| — | mérhető s kikényszeríthető hitelprogramok, |
| --- | --- |

—

mérhető s kikényszeríthető hitelprogramok,

| — | egy kötelező menetrend módozatai, hasonlóan az egységes valuta bevezetésére vonatkozó maastrichti kritériumokhoz, |
| --- | --- |

—

egy kötelező menetrend módozatai, hasonlóan az egységes valuta bevezetésére vonatkozó maastrichti kritériumokhoz,

| — | az európai pénzügyi stabilitási eszközzel (EFSF) és az európai stabilitási mechanizmussal (ESM) való együttműködés a likviditási problémákkal szembesülő tagállamok esetében, |
| --- | --- |

—

az európai pénzügyi stabilitási eszközzel (EFSF) és az európai stabilitási mechanizmussal (ESM) való együttműködés a likviditási problémákkal szembesülő tagállamok esetében,

| — | megfelelő jogi előírások, beleértve a szerződések és az alkotmányok módosítását; |
| --- | --- |

—

megfelelő jogi előírások, beleértve a szerződések és az alkotmányok módosítását;

| 12. | úgy véli, hogy a stabilitási kötvények közép távon fokozhatják az euróövezet stabilitását; felhívja azonban a Bizottságot, hogy gyorsan ismertesse javaslatait a jelenlegi államadósság-válság végleges kezelésére, amint amilyen például a Német Gazdasági Szakértők Tanácsa által javasolt Európai Adósságtörlesztési Alap és/vagy az ESM-szerződés véglegesítése és ratifikálása és/vagy eurószámlák, valamint az állampapírok kibocsátásának közös kezelése; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a stabilitási kötvények közép távon fokozhatják az euróövezet stabilitását; felhívja azonban a Bizottságot, hogy gyorsan ismertesse javaslatait a jelenlegi államadósság-válság végleges kezelésére, amint amilyen például a Német Gazdasági Szakértők Tanácsa által javasolt Európai Adósságtörlesztési Alap és/vagy az ESM-szerződés véglegesítése és ratifikálása és/vagy eurószámlák, valamint az állampapírok kibocsátásának közös kezelése;

| 13. | rámutat, hogy ez az állásfoglalás előzetes válasz a Bizottság zöld könyvére, amelyet egy átfogóbb állásfoglalás fog követni, saját kezdeményezésű jelentés formájában; |
| --- | --- |

13.

rámutat, hogy ez az állásfoglalás előzetes válasz a Bizottság zöld könyvére, amelyet egy átfogóbb állásfoglalás fog követni, saját kezdeményezésű jelentés formájában;

| 14. | utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást továbbítsa a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Európai Központi Banknak. |
| --- | --- |

14.

utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást továbbítsa a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Európai Központi Banknak.

---

(1)  HL L 306., 2011.11.23., 1. o.

---

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/4

---

2012. február 15., szerdaFoglalkoztatási és szociális aspektusok a 2012. évi éves növekedési jelentésben

P7_TA(2012)0047

Az Európai Parlament 2012. február 15-i állásfoglalása a 2012. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásairól (2011/2320(INI))

2013/C 249 E/03

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9. cikkére,

| — | tekintettel az EUMSZ 145., 148. és 152. cikkére, valamint 153. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 145., 148. és 152. cikkére, valamint 153. cikkének (5) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 28. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 28. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2011. március 7-én elfogadott, a férfiak és a nők közötti egyenlőségről szóló európai paktumra (2011–2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2011. március 7-én elfogadott, a férfiak és a nők közötti egyenlőségről szóló európai paktumra (2011–2020),

| — | tekintettel a 2012. évi éves növekedési jelentésről 2011. november 23-án kiadott bizottsági közleményre (COM(2011)0815), és a közös foglalkoztatási jelentés ahhoz mellékelt tervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. évi éves növekedési jelentésről 2011. november 23-án kiadott bizottsági közleményre (COM(2011)0815), és a közös foglalkoztatási jelentés ahhoz mellékelt tervezetére,

| — | tekintettel a gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszteréről szóló 2011. december 1-jei állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszteréről szóló 2011. december 1-jei állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikájára vonatkozó, „Az Európa 2020 integrált iránymutatás II. része” című iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2010. szeptember 8-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikájára vonatkozó, „Az Európa 2020 integrált iránymutatás II. része” című iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2010. szeptember 8-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikájára vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2010. október 21-i 2010/707/EU tanácsi határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikájára vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2010. október 21-i 2010/707/EU tanácsi határozatra (3),

| — | tekintettel az „Új készségek és munkahelyek menetrendje: Európa hozzájárulása a teljes foglalkoztatottsághoz” című, 2010. november 23-i bizottsági közleményre (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új készségek és munkahelyek menetrendje: Európa hozzájárulása a teljes foglalkoztatottsághoz” című, 2010. november 23-i bizottsági közleményre (COM(2010)0682),

| — | tekintettel az új készségek és munkahelyek menetrendjéről szóló 2011. október 26-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az új készségek és munkahelyek menetrendjéről szóló 2011. október 26-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja – A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című, 2010. december 16-i bizottsági közleményre (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja – A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című, 2010. december 16-i bizottsági közleményre (COM(2010)0758),

| — | tekintettel a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformjáról szóló 2011. november 15-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformjáról szóló 2011. november 15-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2008. október 3-i 2008/867/EK bizottsági ajánlásra (az értesítés a C(2008)5737. számú dokumentummal történt) (6), és az erről szóló 2009. május 6-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2008. október 3-i 2008/867/EK bizottsági ajánlásra (az értesítés a C(2008)5737. számú dokumentummal történt) (6), és az erről szóló 2009. május 6-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére és jelentésére az Európa 2020 stratégia szociális dimenziójáról (SPC/2010.10.7 végleges), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére és jelentésére az Európa 2020 stratégia szociális dimenziójáról (SPC/2010.10.7 végleges),

| — | tekintettel „A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere 2020-ig” című 2011. április 5-i bizottsági közleményre (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere 2020-ig” című 2011. április 5-i bizottsági közleményre (COM(2011)0173),

| — | tekintettel a romák integrációjának európai uniós stratégiájáról szóló, 2011. március 9-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a romák integrációjának európai uniós stratégiájáról szóló, 2011. március 9-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a „Mozgásban az ifjúság: Kezdeményezés a fiatalokban rejlő potenciál felszabadítására az Európai Unióban megvalósítandó intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés érdekében” című, 2010. szeptember 15-i bizottsági közleményre (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Mozgásban az ifjúság: Kezdeményezés a fiatalokban rejlő potenciál felszabadítására az Európai Unióban megvalósítandó intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés érdekében” című, 2010. szeptember 15-i bizottsági közleményre (COM(2010)0477),

| — | tekintettel a „Mozgásban az ifjúság: Európa oktatási és képzési rendszerének javítását szolgáló keretprogram” című, 2011. május 12-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Mozgásban az ifjúság: Európa oktatási és képzési rendszerének javítását szolgáló keretprogram” című, 2011. május 12-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a fiatalság munkaerőpiacra való bejutásának, valamint a gyakornoki, szakmai gyakorlati és gyakorlati képzési lehetőségeknek az előmozdításáról szóló 2010. július 6-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fiatalság munkaerőpiacra való bejutásának, valamint a gyakornoki, szakmai gyakorlati és gyakorlati képzési lehetőségeknek az előmozdításáról szóló 2010. július 6-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az új fenntartható gazdaságban rejlő foglalkoztatási potenciál feltárásáról szóló, 2010. szeptember 7-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az új fenntartható gazdaságban rejlő foglalkoztatási potenciál feltárásáról szóló, 2010. szeptember 7-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelvre (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelvre (12),

| — | tekintettel az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodásról szóló, 1997. december 15-i 97/81/EK tanácsi irányelvre (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodásról szóló, 1997. december 15-i 97/81/EK tanácsi irányelvre (13),

| — | tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (14),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A7-0021/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A7-0021/2012),

| A. | mivel a válságnak messzemenő szociális következményei vannak, és ezt csak fokozzák az egyes országokban az államadósság-válságra adott válaszként hozott megszorító intézkedések hatásai, melyek a munkahelyek száma – az állami és a magánszektorban egyaránt –, a szociális juttatások és a közszolgáltatások csökkenését eredményezik, és súlyosbítják a szegénységet mindenhol az EU-ban; |
| --- | --- |

A.

mivel a válságnak messzemenő szociális következményei vannak, és ezt csak fokozzák az egyes országokban az államadósság-válságra adott válaszként hozott megszorító intézkedések hatásai, melyek a munkahelyek száma – az állami és a magánszektorban egyaránt –, a szociális juttatások és a közszolgáltatások csökkenését eredményezik, és súlyosbítják a szegénységet mindenhol az EU-ban;

| B. | mivel 2008 óta számottevően nőtt a munkanélküliség, aminek következtében az EU-ban jelenleg 23 millió ember van munka nélkül, ami a munkaképes korú lakosság 10 %-ának felel meg; mivel az EU-nak 2020-ig 17,6 millió embert kell visszahoznia a munkaerőpiacra, amennyiben el kívánja érni a maga elé kitűzött foglalkoztatási célt; |
| --- | --- |

B.

mivel 2008 óta számottevően nőtt a munkanélküliség, aminek következtében az EU-ban jelenleg 23 millió ember van munka nélkül, ami a munkaképes korú lakosság 10 %-ának felel meg; mivel az EU-nak 2020-ig 17,6 millió embert kell visszahoznia a munkaerőpiacra, amennyiben el kívánja érni a maga elé kitűzött foglalkoztatási célt;

| C. | mivel a munkaerő-piaci helyzet különösen kritikus a fiatalok számára – tekintet nélkül iskolai végzettségükre –, akik gyakran előnytelen munkaszerződések megkötésére és fizetetlen gyakornokoskodásra kényszerülnek; mivel a fiatalok nehéz helyzetének részben az az oka, hogy a megszerzett tudás és a munkaerő-piaci kereslet nem áll összhangban egymással; |
| --- | --- |

C.

mivel a munkaerő-piaci helyzet különösen kritikus a fiatalok számára – tekintet nélkül iskolai végzettségükre –, akik gyakran előnytelen munkaszerződések megkötésére és fizetetlen gyakornokoskodásra kényszerülnek; mivel a fiatalok nehéz helyzetének részben az az oka, hogy a megszerzett tudás és a munkaerő-piaci kereslet nem áll összhangban egymással;

| D. | mivel a válság leginkább nyugdíjkorhatárhoz közelítőket, a tartósan munkanélkülieket, a nem uniós munkavállalókat és az alacsonyan képzett munkavállalókat sújtja; |
| --- | --- |

D.

mivel a válság leginkább nyugdíjkorhatárhoz közelítőket, a tartósan munkanélkülieket, a nem uniós munkavállalókat és az alacsonyan képzett munkavállalókat sújtja;

| E. | mivel a nemi dimenzió kulcsfontosságú az Európa 2020 stratégia fő célkitűzéseinek megvalósításához, mivel a nők a legnagyobb, még kihasználatlan munkaerő-tartalékot képezik, és a körükből kerül ki az EU-ban szegénységben élők többsége; mivel ezért külön figyelmet kell szentelni mind a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének, mind a nőket célzó politikáknak az európai szemeszter teljes folyamatában; |
| --- | --- |

E.

mivel a nemi dimenzió kulcsfontosságú az Európa 2020 stratégia fő célkitűzéseinek megvalósításához, mivel a nők a legnagyobb, még kihasználatlan munkaerő-tartalékot képezik, és a körükből kerül ki az EU-ban szegénységben élők többsége; mivel ezért külön figyelmet kell szentelni mind a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének, mind a nőket célzó politikáknak az európai szemeszter teljes folyamatában;

| F. | mivel nagy a munkanélküliek száma és hosszabb lett az átlagosan munka nélkül töltött idő, ráadásul az aktív keresők is egyre szegényebbek és egyre rosszabbak az életkörülményeik az EU-ban; mivel a válságban az elszegényedés által veszélyeztetettek új csoportjai jelentek meg; mivel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság arra figyelmeztet, hogy a rosszul célzott és regresszív költségvetési megszorító intézkedések szociális védelmi rendszerre gyakorolt hatása miatt nő a jövedelmi szegénység, a gyermekszegénység, a súlyos anyagi nélkülözés és a társadalmi kirekesztés által veszélyeztetettek száma, és mivel ezért az aktív, integrált befogadó stratégiák végrehajtását az uniós és nemzeti szociálpolitikai menetrendek központi elemévé kell tenni; |
| --- | --- |

F.

mivel nagy a munkanélküliek száma és hosszabb lett az átlagosan munka nélkül töltött idő, ráadásul az aktív keresők is egyre szegényebbek és egyre rosszabbak az életkörülményeik az EU-ban; mivel a válságban az elszegényedés által veszélyeztetettek új csoportjai jelentek meg; mivel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság arra figyelmeztet, hogy a rosszul célzott és regresszív költségvetési megszorító intézkedések szociális védelmi rendszerre gyakorolt hatása miatt nő a jövedelmi szegénység, a gyermekszegénység, a súlyos anyagi nélkülözés és a társadalmi kirekesztés által veszélyeztetettek száma, és mivel ezért az aktív, integrált befogadó stratégiák végrehajtását az uniós és nemzeti szociálpolitikai menetrendek központi elemévé kell tenni;

| G. | mivel a megszorító intézkedések és a költségvetés konszolidálására irányuló intézkedések aránytalanul hátrányos hatást gyakorolhatnak a nők munkaerő-piaci helyzetére és a nők körében tapasztalható szegénységre, például az állami szektor nőket érintő megszorításai vagy a gyermekgondozási költségvetési ellátások csökkentése miatt; |
| --- | --- |

G.

mivel a megszorító intézkedések és a költségvetés konszolidálására irányuló intézkedések aránytalanul hátrányos hatást gyakorolhatnak a nők munkaerő-piaci helyzetére és a nők körében tapasztalható szegénységre, például az állami szektor nőket érintő megszorításai vagy a gyermekgondozási költségvetési ellátások csökkentése miatt;

| H. | mivel a helyzet sürgőssége ellenére az Európa 2020 stratégia keretében kitűzött célok teljesítése felé a tagállamok által megtett előrehaladás várakozáson aluli; mivel a nemzeti reformprogramokban megfogalmazott kötelezettségvállalások nem lesznek elegendőek az uniós szintű célok többségének eléréséhez; |
| --- | --- |

H.

mivel a helyzet sürgőssége ellenére az Európa 2020 stratégia keretében kitűzött célok teljesítése felé a tagállamok által megtett előrehaladás várakozáson aluli; mivel a nemzeti reformprogramokban megfogalmazott kötelezettségvállalások nem lesznek elegendőek az uniós szintű célok többségének eléréséhez;

| I. | mivel a szociális és foglalkoztatási aspektusokat az éves növekedési jelentés öt prioritása közül az egyikben vonták össze, miközben az Európa 2020 stratégia öt kiemelt céljából három ezekre irányul; |
| --- | --- |

I.

mivel a szociális és foglalkoztatási aspektusokat az éves növekedési jelentés öt prioritása közül az egyikben vonták össze, miközben az Európa 2020 stratégia öt kiemelt céljából három ezekre irányul;

Kulcsfontosságú üzenetek a tavaszi Európai Tanácsra készülve

| 1. | sürgeti az Európai Tanácsot, hogy az alábbi üzeneteket foglalja bele a 2012-es európai szemeszterre vonatkozó politikai iránymutatásaiba, és felhatalmazza elnökét, hogy a 2012. március 1–2-i tavaszi Európai Tanácson védje meg ezt az álláspontot; |
| --- | --- |

1.

sürgeti az Európai Tanácsot, hogy az alábbi üzeneteket foglalja bele a 2012-es európai szemeszterre vonatkozó politikai iránymutatásaiba, és felhatalmazza elnökét, hogy a 2012. március 1–2-i tavaszi Európai Tanácson védje meg ezt az álláspontot;

I.   A koherencia biztosítása és az Európa 2020 stratégia céljainak elérésére irányuló politikai akarat fokozása

| 2. | felszólítja az Európai Tanácsot annak biztosítására, hogy az éves növekedési jelentés alapján kidolgozott éves politikai iránymutatások határozottan az Európa 2020 stratégia keretében az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés elérése érdekében kitűzött célok teljes körű megvalósítására összpontosítsanak; |
| --- | --- |

2.

felszólítja az Európai Tanácsot annak biztosítására, hogy az éves növekedési jelentés alapján kidolgozott éves politikai iránymutatások határozottan az Európa 2020 stratégia keretében az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés elérése érdekében kitűzött célok teljes körű megvalósítására összpontosítsanak;

| 3. | felszólítja az Európai Tanácsot, hogy biztosítsa a politikai iránymutatásainak különböző prioritásai közötti koherenciát, hogy a költségvetési konszolidációval kapcsolatos iránymutatások a társadalmi igazságosságot vegyék alapul, és ne növeljék a szegénységet vagy akadályozzák a munkanélküliség kezelésére irányuló erőfeszítéseket, viszont enyhítsék a válság szociális következményeit; határozott véleménye, hogy leginkább a rövid, közép és hosszú távon is a növekedést ösztönző integrált reformintézkedésekre kell összpontosítani; hangsúlyozza ezért, hogy egyidejűleg kell költségvetési, növekedési és foglalkoztatáspolitikai intézkedéseket hozni, mivel ezek a területek egymástól függenek és együttesen alkotják a fellendülés előfeltételeit; |
| --- | --- |

3.

felszólítja az Európai Tanácsot, hogy biztosítsa a politikai iránymutatásainak különböző prioritásai közötti koherenciát, hogy a költségvetési konszolidációval kapcsolatos iránymutatások a társadalmi igazságosságot vegyék alapul, és ne növeljék a szegénységet vagy akadályozzák a munkanélküliség kezelésére irányuló erőfeszítéseket, viszont enyhítsék a válság szociális következményeit; határozott véleménye, hogy leginkább a rövid, közép és hosszú távon is a növekedést ösztönző integrált reformintézkedésekre kell összpontosítani; hangsúlyozza ezért, hogy egyidejűleg kell költségvetési, növekedési és foglalkoztatáspolitikai intézkedéseket hozni, mivel ezek a területek egymástól függenek és együttesen alkotják a fellendülés előfeltételeit;

| 4. | felhívja az Európai Tanácsot, hogy politikai iránymutatásaiban biztosítsa, hogy uniós alapokat különítenek el az Európa 2020 stratégia céljainak elérésére; |
| --- | --- |

4.

felhívja az Európai Tanácsot, hogy politikai iránymutatásaiban biztosítsa, hogy uniós alapokat különítenek el az Európa 2020 stratégia céljainak elérésére;

| 5. | mély aggodalommal állapítja meg, hogy a jelenlegi nemzeti célok nem elegendők az Európa 2020 stratégiában foglalt kiemelt foglalkoztatási, oktatási és a szegénység csökkentésére irányuló célok eléréséhez; sürgeti az Európai Tanácsot annak biztosítására, hogy a tagállamok emeljék nemzeti célszámaikat, e célokhoz dolgozzanak ki konkrét és megvalósítható végrehajtási ütemterveket, és az egyetértésben elfogadott közös értékelési keret alapján kidolgozott egyértelmű és következetes mutatók mentén értékeljék ezek megvalósulását, hogy az EU egyértelmű és a megvalósíthatósági szempontoknak is megfelelő keretek között haladjon az Európa 2020 stratégia céljainak elérése felé, és az előrehaladás is átlátható módon mérhető legyen; |
| --- | --- |

5.

mély aggodalommal állapítja meg, hogy a jelenlegi nemzeti célok nem elegendők az Európa 2020 stratégiában foglalt kiemelt foglalkoztatási, oktatási és a szegénység csökkentésére irányuló célok eléréséhez; sürgeti az Európai Tanácsot annak biztosítására, hogy a tagállamok emeljék nemzeti célszámaikat, e célokhoz dolgozzanak ki konkrét és megvalósítható végrehajtási ütemterveket, és az egyetértésben elfogadott közös értékelési keret alapján kidolgozott egyértelmű és következetes mutatók mentén értékeljék ezek megvalósulását, hogy az EU egyértelmű és a megvalósíthatósági szempontoknak is megfelelő keretek között haladjon az Európa 2020 stratégia céljainak elérése felé, és az előrehaladás is átlátható módon mérhető legyen;

II.   A fenntartható munkahelyteremtés támogatása beruházások és adóreform révén

| 6. | kéri az Európai Tanácsot, hogy a lehető legtöbb ágazatban biztosítsa a fenntartható és méltányos munkahelyteremtéshez, valamint a munkavállalók és a munkanélküliek képzéséhez és a szegénység csökkentéséhez szükséges költségvetési mozgásteret és beruházási ösztönzőket; |
| --- | --- |

6.

kéri az Európai Tanácsot, hogy a lehető legtöbb ágazatban biztosítsa a fenntartható és méltányos munkahelyteremtéshez, valamint a munkavállalók és a munkanélküliek képzéséhez és a szegénység csökkentéséhez szükséges költségvetési mozgásteret és beruházási ösztönzőket;

| 7. | kéri az Európai Tanácsot, hogy támogassa azt a politikai iránymutatást, amely értelmében mérsékelni kell a munka bérköltséget terhelő adóterheit, arra ösztönözve az e mentességekben/csökkentésekben részesülő vállalkozásokat, hogy cserébe tisztességes megélhetést biztosító béreket kínáljanak; úgy véli, hogy ez vonzóbbá tenné a munkavállalók foglalkoztatását és megtartását, és javítaná az általános munkaerő-piaci helyzetet, különösen a kiszolgáltatott csoportok esetében; kéri az Európai Tanácsot, hogy összhangban a szubszidiaritás elvével, fogadjon el a jövedelem méltányos, progresszív, újraelosztó, tényleges és hatékony adóztatás révén történő növelésével, valamint az adóelkerülés elleni fellépés érdekében az adókoordináció javításával kapcsolatos iránymutatást, biztosítva a rendszer tisztességességét és megőrizve a társadalmi kohéziót; |
| --- | --- |

7.

kéri az Európai Tanácsot, hogy támogassa azt a politikai iránymutatást, amely értelmében mérsékelni kell a munka bérköltséget terhelő adóterheit, arra ösztönözve az e mentességekben/csökkentésekben részesülő vállalkozásokat, hogy cserébe tisztességes megélhetést biztosító béreket kínáljanak; úgy véli, hogy ez vonzóbbá tenné a munkavállalók foglalkoztatását és megtartását, és javítaná az általános munkaerő-piaci helyzetet, különösen a kiszolgáltatott csoportok esetében; kéri az Európai Tanácsot, hogy összhangban a szubszidiaritás elvével, fogadjon el a jövedelem méltányos, progresszív, újraelosztó, tényleges és hatékony adóztatás révén történő növelésével, valamint az adóelkerülés elleni fellépés érdekében az adókoordináció javításával kapcsolatos iránymutatást, biztosítva a rendszer tisztességességét és megőrizve a társadalmi kohéziót;

III.   A foglalkoztatás minőségének és a fokozott munkaerő-piaci részvétel feltételeinek javítása

| 8. | sajnálja, hogy a munkavállalás vonzóbbá tételét célzó politikai iránymutatás nem foglalkozik a munkahelyek minőségével, továbbá hogy túl kevés figyelmet szentel a munkaerő-piaci részvétel növeléséhez szükséges előfeltételek megteremtésének, különösen a nők, a fogyatékossággal élők és a legkiszolgáltatottabbak, például a tartósan munkanélküliek részvétele tekintetében; kéri az Európai Tanácsot, hogy illesszen be iránymutatást a tisztességes munkával, valamint a munka, a családi és a magánélet összeegyeztetésének támogatására irányuló törekvéssel kapcsolatban, amelynek előfeltétele a megfizethető gondozási és gyermekgondozási szolgáltatások, a családi indokokkal kivehető szabadság és a rugalmas munkaszervezési keretek megléte; |
| --- | --- |

8.

sajnálja, hogy a munkavállalás vonzóbbá tételét célzó politikai iránymutatás nem foglalkozik a munkahelyek minőségével, továbbá hogy túl kevés figyelmet szentel a munkaerő-piaci részvétel növeléséhez szükséges előfeltételek megteremtésének, különösen a nők, a fogyatékossággal élők és a legkiszolgáltatottabbak, például a tartósan munkanélküliek részvétele tekintetében; kéri az Európai Tanácsot, hogy illesszen be iránymutatást a tisztességes munkával, valamint a munka, a családi és a magánélet összeegyeztetésének támogatására irányuló törekvéssel kapcsolatban, amelynek előfeltétele a megfizethető gondozási és gyermekgondozási szolgáltatások, a családi indokokkal kivehető szabadság és a rugalmas munkaszervezési keretek megléte;

| 9. | figyelmeztet, hogy a megszorító intézkedések és az adminisztratív terhek csökkentése nem veszélyeztethetik a szociális biztonsági, egészségvédelmi és biztonsági követelmények szintjét, és nem vezethetnek az uniós jogszabályok lazább alkalmazásához vagy az azok alóli kivételekhez; |
| --- | --- |

9.

figyelmeztet, hogy a megszorító intézkedések és az adminisztratív terhek csökkentése nem veszélyeztethetik a szociális biztonsági, egészségvédelmi és biztonsági követelmények szintjét, és nem vezethetnek az uniós jogszabályok lazább alkalmazásához vagy az azok alóli kivételekhez;

IV.   A fiatalok munkanélküliségének kezelése

| 10. | hangsúlyozza, hogy fontos a fiatal generáció által képviselt potenciál megtartása, és felhívja az Európai Tanácsot, hogy kezelje prioritásként az ifjúsági munkanélküliséget; felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki átfogó stratégiákat azon fiatalok számára, akik nem dolgoznak, nem tanulnak és nem vesznek részt képzéseken, beleértve a célzott, aktív foglalkoztatáspolitikai intézkedéseket, a szakképzettségek munkaerő-piaci igényekhez képesti rossz eloszlásának kezelésére szolgáló lépéseket, a fiatalok vállalkozó kedvének fokozását, valamint az iskolából a munkahelyre történő átmenetet biztosító kereteket, például kettős szakképzései rendszereket is; felszólítja a tagállamokat, hogy szorosan együttműködve a szociális partnerekkel hozzanak létre egy ifjúsági garanciaprogramot, amely az Európai Unióban minden fiatal számára biztosítja a jogot ahhoz, hogy legfeljebb négy hónapig tartó munkanélküliség után munkát, szakmai gyakorlatot, kiegészítő továbbképzést vagy munkát és továbbképzést egyszerre kínáló állást kapjon; hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy vissza kell szorítani a fiatalok bizonytalan foglalkoztatási formáit, például az ideiglenes szerződéseket, a részmunkaidős munkát és a fizetetlen szakmai gyakorlatokat, amennyiben azokat nem önként vállalják; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy fontos a fiatal generáció által képviselt potenciál megtartása, és felhívja az Európai Tanácsot, hogy kezelje prioritásként az ifjúsági munkanélküliséget; felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki átfogó stratégiákat azon fiatalok számára, akik nem dolgoznak, nem tanulnak és nem vesznek részt képzéseken, beleértve a célzott, aktív foglalkoztatáspolitikai intézkedéseket, a szakképzettségek munkaerő-piaci igényekhez képesti rossz eloszlásának kezelésére szolgáló lépéseket, a fiatalok vállalkozó kedvének fokozását, valamint az iskolából a munkahelyre történő átmenetet biztosító kereteket, például kettős szakképzései rendszereket is; felszólítja a tagállamokat, hogy szorosan együttműködve a szociális partnerekkel hozzanak létre egy ifjúsági garanciaprogramot, amely az Európai Unióban minden fiatal számára biztosítja a jogot ahhoz, hogy legfeljebb négy hónapig tartó munkanélküliség után munkát, szakmai gyakorlatot, kiegészítő továbbképzést vagy munkát és továbbképzést egyszerre kínáló állást kapjon; hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy vissza kell szorítani a fiatalok bizonytalan foglalkoztatási formáit, például az ideiglenes szerződéseket, a részmunkaidős munkát és a fizetetlen szakmai gyakorlatokat, amennyiben azokat nem önként vállalják;

V.   A szegénység és a társadalmi kirekesztés kezelése, különös tekintettel a munkaerőpiachoz nem, vagy csak korlátozott mértékben kapcsolódó csoportokra

| 11. | üdvözli, hogy az éves növekedési jelentés – most először – iránymutatást tartalmaz a szegénység és a társadalmi kirekesztés vonatkozásában, és felhívja az Európai Tanácsot, hogy prioritásként támogassa ezt az iránymutatást, ugyanakkor biztosítsa, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem túlmutasson az emberek munkaerő-piaci integrációját célzó intézkedéseken, nagyobb hangsúlyt fektetve a munkaerőpiachoz nem, vagy csak korlátozott mértékben kapcsolódó érzékeny csoportok szociális védelmére és aktív beilleszkedésére; |
| --- | --- |

11.

üdvözli, hogy az éves növekedési jelentés – most először – iránymutatást tartalmaz a szegénység és a társadalmi kirekesztés vonatkozásában, és felhívja az Európai Tanácsot, hogy prioritásként támogassa ezt az iránymutatást, ugyanakkor biztosítsa, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem túlmutasson az emberek munkaerő-piaci integrációját célzó intézkedéseken, nagyobb hangsúlyt fektetve a munkaerőpiachoz nem, vagy csak korlátozott mértékben kapcsolódó érzékeny csoportok szociális védelmére és aktív beilleszkedésére;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az EUMSZ 9. cikkének fontos szerepet kell kapnia az európai szemeszterekben, beleértve az országspecifikus ajánlásokat is, amelyeket előzetes és utólagos társadalmi hatásvizsgálatoknak kell kísérniük; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az EUMSZ 9. cikkének fontos szerepet kell kapnia az európai szemeszterekben, beleértve az országspecifikus ajánlásokat is, amelyeket előzetes és utólagos társadalmi hatásvizsgálatoknak kell kísérniük;

VI.   A demokratikus legitimáció, az elszámoltathatóság és a felelősségvállalás erősítése

| 13. | emlékeztet, hogy a tagállami gazdaságpolitikák európai dimenziójának erősödésével párhuzamosan erősíteni kell a demokratikus legitimációt és az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek általi megfelelő elszámoltathatóságot; úgy véli, hogy mivel nincs jogalap az éves növekedési jelentésre alkalmazandó rendes jogalkotási eljárásra, az Európai Tanácsnak rendkívüli felelőssége van abban, hogy a politikai iránymutatások kidolgozása során figyelembe vegye a Parlament észrevételeit, ezáltal biztosítva azok demokratikus legitimációját, és a megszorító intézkedések végrehajtásának sürgőssége és a költségvetési szigor semmiképpen sem írhatják felül a demokratikus döntéshozatali folyamat szükségességét; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet, hogy a tagállami gazdaságpolitikák európai dimenziójának erősödésével párhuzamosan erősíteni kell a demokratikus legitimációt és az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek általi megfelelő elszámoltathatóságot; úgy véli, hogy mivel nincs jogalap az éves növekedési jelentésre alkalmazandó rendes jogalkotási eljárásra, az Európai Tanácsnak rendkívüli felelőssége van abban, hogy a politikai iránymutatások kidolgozása során figyelembe vegye a Parlament észrevételeit, ezáltal biztosítva azok demokratikus legitimációját, és a megszorító intézkedések végrehajtásának sürgőssége és a költségvetési szigor semmiképpen sem írhatják felül a demokratikus döntéshozatali folyamat szükségességét;

| 14. | felhívja a tagállamokat, hogy a felelősségvállalás biztosítása érdekében biztosítsák a nemzeti és regionális parlamentek, szociális partnerek, hatóságok és a civil társadalom alapos bevonását az Európa 2020 stratégia és a gazdasági kormányzási folyamat keretében kidolgozott politikai iránymutatások végrehajtásába és ellenőrzésébe. |
| --- | --- |

14.

felhívja a tagállamokat, hogy a felelősségvállalás biztosítása érdekében biztosítsák a nemzeti és regionális parlamentek, szociális partnerek, hatóságok és a civil társadalom alapos bevonását az Európa 2020 stratégia és a gazdasági kormányzási folyamat keretében kidolgozott politikai iránymutatások végrehajtásába és ellenőrzésébe.

| 15. | felhívja a Bizottságot, hogy az éves növekedési jelentést 2013-ban alakítsa át éves fenntartható növekedési iránymutatásokká, azokat olyan formában prezentálja, amely lehetővé teszi a Parlament számára, hogy módosításokat javasoljon, és hogy biztosítsa, hogy egy átlátható intézményközi döntéshozatali folyamat végén közösen elfogadott politikai iránymutatások születnek; |
| --- | --- |

15.

felhívja a Bizottságot, hogy az éves növekedési jelentést 2013-ban alakítsa át éves fenntartható növekedési iránymutatásokká, azokat olyan formában prezentálja, amely lehetővé teszi a Parlament számára, hogy módosításokat javasoljon, és hogy biztosítsa, hogy egy átlátható intézményközi döntéshozatali folyamat végén közösen elfogadott politikai iránymutatások születnek;

A foglalkoztatás terén és a szociális területen teendő további erőfeszítések

A foglalkoztatás szintjének emelése és a munka minőségének javítása

| 16. | felhívja a tagállamokat, hogy támogassanak olyan kezdeményezéseket, amelyek a legmagasabb foglalkoztatási potenciállal rendelkező ágazatok fejlesztését segítik elő, mint például a fenntartható gazdasággá való átalakulás („zöld munkahelyek”), az egészségügyi és szociális ágazat („fehér munkahelyek”) és a digitális gazdaság; |
| --- | --- |

16.

felhívja a tagállamokat, hogy támogassanak olyan kezdeményezéseket, amelyek a legmagasabb foglalkoztatási potenciállal rendelkező ágazatok fejlesztését segítik elő, mint például a fenntartható gazdasággá való átalakulás („zöld munkahelyek”), az egészségügyi és szociális ágazat („fehér munkahelyek”) és a digitális gazdaság;

| 17. | felhívja a tagállamokat, hogy javítsák a vállalkozások, különösen a kkv-k számára az üzleti környezetet, és főleg, hogy támogassák az induló vállalkozások és a meglevő kkv-k munkahelyteremtő tevékenységeit; |
| --- | --- |

17.

felhívja a tagállamokat, hogy javítsák a vállalkozások, különösen a kkv-k számára az üzleti környezetet, és főleg, hogy támogassák az induló vállalkozások és a meglevő kkv-k munkahelyteremtő tevékenységeit;

| 18. | felhívja az Európai Tanácsot, hogy fokozza az egységes piac kiteljesítésére és a digitális gazdaság fejlesztésére irányuló erőfeszítéseit, és a felesleges bürokratikus terhek csökkentése érdekében összpontosítson az intelligens szabályozásra; |
| --- | --- |

18.

felhívja az Európai Tanácsot, hogy fokozza az egységes piac kiteljesítésére és a digitális gazdaság fejlesztésére irányuló erőfeszítéseit, és a felesleges bürokratikus terhek csökkentése érdekében összpontosítson az intelligens szabályozásra;

| 19. | felhívja a tagállamokat, hogy növeljék a foglalkoztatási szolgálatok hatókörét és hatékonyságát, és a foglalkoztathatóság fenntartása és az emberek munkába való visszatérésének támogatása, és a megfelelő életkörülmények fenntartása érdekében – szorosan együttműködve a szociális partnerekkel – fogadjanak el olyan aktív munkaerő-piaci politikákat, amelyek kölcsönösen támogatják egymást olyan aktivizálásra irányuló kezdeményezésekkel, mint pl. az ún „welfare-to-work” programok („a szociális hálóból vissza a munkaerőpiacra”), továbbá a megfelelő juttatási rendszerekkel; |
| --- | --- |

19.

felhívja a tagállamokat, hogy növeljék a foglalkoztatási szolgálatok hatókörét és hatékonyságát, és a foglalkoztathatóság fenntartása és az emberek munkába való visszatérésének támogatása, és a megfelelő életkörülmények fenntartása érdekében – szorosan együttműködve a szociális partnerekkel – fogadjanak el olyan aktív munkaerő-piaci politikákat, amelyek kölcsönösen támogatják egymást olyan aktivizálásra irányuló kezdeményezésekkel, mint pl. az ún „welfare-to-work” programok („a szociális hálóból vissza a munkaerőpiacra”), továbbá a megfelelő juttatási rendszerekkel;

| 20. | felhívja a tagállamokat, hogy támogassanak és alakítsanak ki rugalmasabb munkakörülményeket elsősorban az idősebb és fiatalabb munkavállalók számára, és ösztönözzék a munkavállalók mobilitását; hangsúlyozza, hogy Európa versenyképességének helyreállítása érdekében fontos növelni a munka termelékenységét és hatékonyságát; |
| --- | --- |

20.

felhívja a tagállamokat, hogy támogassanak és alakítsanak ki rugalmasabb munkakörülményeket elsősorban az idősebb és fiatalabb munkavállalók számára, és ösztönözzék a munkavállalók mobilitását; hangsúlyozza, hogy Európa versenyképességének helyreállítása érdekében fontos növelni a munka termelékenységét és hatékonyságát;

| 21. | felhívja a tagállamokat, hogy a foglalkoztatottság növelése, és a strukturális és tartós munkanélküliség hatékony leküzdése érdekében teljes mértékben használják fel a strukturális alapokat; úgy véli, hogy ennek érdekében a Bizottságnak további segítséget és iránymutatást kell nyújtania a tagállamok számára, különösen az ilyen válságos és társadalmi változásokat hozó időkben; |
| --- | --- |

21.

felhívja a tagállamokat, hogy a foglalkoztatottság növelése, és a strukturális és tartós munkanélküliség hatékony leküzdése érdekében teljes mértékben használják fel a strukturális alapokat; úgy véli, hogy ennek érdekében a Bizottságnak további segítséget és iránymutatást kell nyújtania a tagállamok számára, különösen az ilyen válságos és társadalmi változásokat hozó időkben;

| 22. | úgy véli, hogy az Európa 2020 stratégia kiemelt foglalkoztatási célkitűzését csak akkor lehet elérni, ha jelentősen nő a nők munkaerő-piaci részvétele; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson határozottabb iránymutatásokat a tagállamoknak, amelyeknek a nők magasabb foglalkoztatási arányának eléréséhez szükséges feltételek megteremtését kellene célozniuk, például a megfizethető gondozást és gyermekfelügyeletet, a megfelelő anyasági, apasági és szülői szabadságok rendszerét, valamint a munkaidő és a munkahely rugalmasságát; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy az Európa 2020 stratégia kiemelt foglalkoztatási célkitűzését csak akkor lehet elérni, ha jelentősen nő a nők munkaerő-piaci részvétele; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson határozottabb iránymutatásokat a tagállamoknak, amelyeknek a nők magasabb foglalkoztatási arányának eléréséhez szükséges feltételek megteremtését kellene célozniuk, például a megfizethető gondozást és gyermekfelügyeletet, a megfelelő anyasági, apasági és szülői szabadságok rendszerét, valamint a munkaidő és a munkahely rugalmasságát;

| 23. | felhívja az Európai Tanácsot, hogy értékelje politikai ajánlásainak hatékonyságát az egyazon háztartásban élő valamennyi felnőtt munkaerő-piaci részvételének, a megfelelő megélhetést biztosító bérek nyújtásának, és az alacsony bérek vagy a méltánytalan munka csapdájában levők kiemelkedésének támogatásában, hiszen e három mechanizmus révén csökkenhet a munkavállalók szegénysége; felhívja a tagállamokat, hogy a munkavállalók számára tisztes megélhetést biztosító bérek biztosítását célzó munkaerő-piaci politikák követése révén lépjenek fel a munkavállalókat sújtó szegénységgel szemben; |
| --- | --- |

23.

felhívja az Európai Tanácsot, hogy értékelje politikai ajánlásainak hatékonyságát az egyazon háztartásban élő valamennyi felnőtt munkaerő-piaci részvételének, a megfelelő megélhetést biztosító bérek nyújtásának, és az alacsony bérek vagy a méltánytalan munka csapdájában levők kiemelkedésének támogatásában, hiszen e három mechanizmus révén csökkenhet a munkavállalók szegénysége; felhívja a tagállamokat, hogy a munkavállalók számára tisztes megélhetést biztosító bérek biztosítását célzó munkaerő-piaci politikák követése révén lépjenek fel a munkavállalókat sújtó szegénységgel szemben;

| 24. | felhívja a Bizottságot, hogy az elért eredményekről szóló jelentésekben használjanak nemenkénti bontásban megjelenített adatokat; |
| --- | --- |

24.

felhívja a Bizottságot, hogy az elért eredményekről szóló jelentésekben használjanak nemenkénti bontásban megjelenített adatokat;

| 25. | felhívja a tagállamokat, hogy ismerjék el azt a valódi hozzáadott értéket, melyet az idősebb munkavállalók jelentenek a vállalkozások számára, és alakítsanak ki az idősebbek igényeit figyelembe vevő munkafeltételeket, hogy az idősebb munkavállalók, akik a munkaerő-piaci részvétel mellett döntenek, munkában maradhassanak; felhívja a tagállamokat, hogy ezt az életkor alapján történő megkülönböztetés leküzdése, az idősebb munkavállalók munkaerőpiacról való kilépése támogatásának befogadó munkaerőpiacot célzó ösztönzőkkel történő felváltása, valamint a munkakörülmények idősebb munkavállalók igényeihez való igazítása – például rugalmasabb munkaidőhöz és munkahelyhez való jogok, képzésre vonatkozó jogok, a rugalmas nyugdíjba vonulás joga, és mindenki számára megfelelő nyugdíjak – révén érjék el; úgy véli, hogy a munkahelyi egészségmegőrzésnek biztosítania kell az aktív időskort a munkában töltött és az azt követő élet során; |
| --- | --- |

25.

felhívja a tagállamokat, hogy ismerjék el azt a valódi hozzáadott értéket, melyet az idősebb munkavállalók jelentenek a vállalkozások számára, és alakítsanak ki az idősebbek igényeit figyelembe vevő munkafeltételeket, hogy az idősebb munkavállalók, akik a munkaerő-piaci részvétel mellett döntenek, munkában maradhassanak; felhívja a tagállamokat, hogy ezt az életkor alapján történő megkülönböztetés leküzdése, az idősebb munkavállalók munkaerőpiacról való kilépése támogatásának befogadó munkaerőpiacot célzó ösztönzőkkel történő felváltása, valamint a munkakörülmények idősebb munkavállalók igényeihez való igazítása – például rugalmasabb munkaidőhöz és munkahelyhez való jogok, képzésre vonatkozó jogok, a rugalmas nyugdíjba vonulás joga, és mindenki számára megfelelő nyugdíjak – révén érjék el; úgy véli, hogy a munkahelyi egészségmegőrzésnek biztosítania kell az aktív időskort a munkában töltött és az azt követő élet során;

| 26. | felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy az ideiglenes vagy részmunkaidős szerződéssel dolgozók az elsődleges és másodlagos uniós joggal összhangban egyforma bánásmódban részesüljenek – többek közt a felmondás és a fizetés tekintetében is –, továbbá az önfoglalkoztatók megfelelő szociális védelemmel rendelkezzenek, hozzáférjenek a képzésekhez, és adottak legyenek a szakmai előmenetelükhöz szükséges keretfeltételek; felhívja a tagállamokat, hogy hajtsák végre a részmunkaidős és a határozott idejű munkaszerződésekre vonatkozó keretmegállapodásokat, és hatékonyan érvényesítsék a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló irányelvet; |
| --- | --- |

26.

felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy az ideiglenes vagy részmunkaidős szerződéssel dolgozók az elsődleges és másodlagos uniós joggal összhangban egyforma bánásmódban részesüljenek – többek közt a felmondás és a fizetés tekintetében is –, továbbá az önfoglalkoztatók megfelelő szociális védelemmel rendelkezzenek, hozzáférjenek a képzésekhez, és adottak legyenek a szakmai előmenetelükhöz szükséges keretfeltételek; felhívja a tagállamokat, hogy hajtsák végre a részmunkaidős és a határozott idejű munkaszerződésekre vonatkozó keretmegállapodásokat, és hatékonyan érvényesítsék a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló irányelvet;

| 27. | úgy véli, hogy a szükséges munkaerő-piaci reformokat – melyek célja a termelékenység és a versenyképesség növelése – a társadalmi igazságosság biztosítása, a munka minőségének javítása és a szociális párbeszéd nemzeti hagyományainak tiszteletben tartása mellett kell végrehajtani; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy a szükséges munkaerő-piaci reformokat – melyek célja a termelékenység és a versenyképesség növelése – a társadalmi igazságosság biztosítása, a munka minőségének javítása és a szociális párbeszéd nemzeti hagyományainak tiszteletben tartása mellett kell végrehajtani;

| 28. | felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket a munkaerőpiacokon belüli és azok közötti mobilitás javítására, és számoljanak fel minden olyan jogi és adminisztratív akadályt, amelyek gátolják a munkavállalók szabad mozgását az Európai Unión belül; |
| --- | --- |

28.

felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket a munkaerőpiacokon belüli és azok közötti mobilitás javítására, és számoljanak fel minden olyan jogi és adminisztratív akadályt, amelyek gátolják a munkavállalók szabad mozgását az Európai Unión belül;

| 29. | felhívja az Európai Tanácsot, hogy a fenntartható munkahelyteremtés előmozdítása érdekében vessen ki adót a pénzügyi tranzakciókra; |
| --- | --- |

29.

felhívja az Európai Tanácsot, hogy a fenntartható munkahelyteremtés előmozdítása érdekében vessen ki adót a pénzügyi tranzakciókra;

| 30. | sajnálja, hogy nem tettek elég erőfeszítést azért, hogy a nemek közti egyenlőség kérdését az éves növekedési jelentés prioritásai közé emeljék, annak ellenére, hogy a férfiak és a nők közötti egyenlőségről szóló európai paktum (2011–2020) felszólítja a Bizottságot, hogy integrálja azt az éves növekedési jelentésbe; felhívja az Európai Tanácsot annak biztosítására, hogy a politikai iránymutatás foglalkozzon a nemek közötti egyenlőtlenségekkel; felhívja a tagállamokat, hogy tegyék nemzeti reformprogramjaik részévé a nemek közötti egyenlőség kérdését; felhívja a Bizottságot, hogy készítsen országspecifikus ajánlásokat, amennyiben egy tagállam nem veszi figyelembe a nemi dimenziót; |
| --- | --- |

30.

sajnálja, hogy nem tettek elég erőfeszítést azért, hogy a nemek közti egyenlőség kérdését az éves növekedési jelentés prioritásai közé emeljék, annak ellenére, hogy a férfiak és a nők közötti egyenlőségről szóló európai paktum (2011–2020) felszólítja a Bizottságot, hogy integrálja azt az éves növekedési jelentésbe; felhívja az Európai Tanácsot annak biztosítására, hogy a politikai iránymutatás foglalkozzon a nemek közötti egyenlőtlenségekkel; felhívja a tagállamokat, hogy tegyék nemzeti reformprogramjaik részévé a nemek közötti egyenlőség kérdését; felhívja a Bizottságot, hogy készítsen országspecifikus ajánlásokat, amennyiben egy tagállam nem veszi figyelembe a nemi dimenziót;

Befektetés az oktatásba és a képzésbe

| 31. | felhívja a tagállamokat, hogy igazítsák a szükségletekhez és fokozzák az oktatásba, a képzésbe, a vállalkozói készségek előmozdításába és a valamennyi korcsoportot célzó élethosszig tartó tanulásba való beruházást, nem kizárólag hivatalos tanulás, hanem nem hivatalos és informális tanulási formák kialakítása révén is, amelyek nagyobb növekedési potenciálhoz vezetnek, és felhívja figyelmüket az oktatási költségvetés csökkentésének hosszú távú szociális és gazdasági költségeire; |
| --- | --- |

31.

felhívja a tagállamokat, hogy igazítsák a szükségletekhez és fokozzák az oktatásba, a képzésbe, a vállalkozói készségek előmozdításába és a valamennyi korcsoportot célzó élethosszig tartó tanulásba való beruházást, nem kizárólag hivatalos tanulás, hanem nem hivatalos és informális tanulási formák kialakítása révén is, amelyek nagyobb növekedési potenciálhoz vezetnek, és felhívja figyelmüket az oktatási költségvetés csökkentésének hosszú távú szociális és gazdasági költségeire;

| 32. | felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy hidalják át a szakképzettségek rossz eloszlását, illetve ezek hiányát, és alakítsanak ki átfogó stratégiát az egyetemek, képzési intézmények, ifjúsági szervezetek és vállalkozások közötti szinergiák fokozására a képzési igények jobb előzetes feltérképezése, az oktatási és képzési rendszereknek a munkaerőpiac igényeihez való hozzáigazítása, valamint a munkaerő új készségekkel történő felvértezése révén, amely a strukturális munkanélküliség leküzdését és a munkaerő intelligens, fenntartható és befogadó gazdaságba való átmenetre való felkészítését célozza; |
| --- | --- |

32.

felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy hidalják át a szakképzettségek rossz eloszlását, illetve ezek hiányát, és alakítsanak ki átfogó stratégiát az egyetemek, képzési intézmények, ifjúsági szervezetek és vállalkozások közötti szinergiák fokozására a képzési igények jobb előzetes feltérképezése, az oktatási és képzési rendszereknek a munkaerőpiac igényeihez való hozzáigazítása, valamint a munkaerő új készségekkel történő felvértezése révén, amely a strukturális munkanélküliség leküzdését és a munkaerő intelligens, fenntartható és befogadó gazdaságba való átmenetre való felkészítését célozza;

| 33. | sürgeti a tagállamokat, hogy ne engedjék, hogy a megszorító intézkedések a növekedést támogató politikák rovására menjenek, és hogy biztosítsanak elsőbbséget az olyan növekedésösztönző kiadásoknak, mint például az oktatásba, az egész életen át tartó tanulásba, a kutatásba és az innovációba való beruházás, és egyúttal biztosítsák e kiadások hatékonyságát; |
| --- | --- |

33.

sürgeti a tagállamokat, hogy ne engedjék, hogy a megszorító intézkedések a növekedést támogató politikák rovására menjenek, és hogy biztosítsanak elsőbbséget az olyan növekedésösztönző kiadásoknak, mint például az oktatásba, az egész életen át tartó tanulásba, a kutatásba és az innovációba való beruházás, és egyúttal biztosítsák e kiadások hatékonyságát;

| 34. | emlékeztet, hogy a „Mozgásban az ifjúság” című kiemelt kezdeményezésében a Bizottság megígérte, hogy javaslatot fog tenni a gyakornoki programok minőségi keretére, és felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul terjessze elő erre vonatkozó javaslatát; |
| --- | --- |

34.

emlékeztet, hogy a „Mozgásban az ifjúság” című kiemelt kezdeményezésében a Bizottság megígérte, hogy javaslatot fog tenni a gyakornoki programok minőségi keretére, és felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul terjessze elő erre vonatkozó javaslatát;

| 35. | A Nemzeti Szakmai Képesítési Rendszer szigorú alkalmazására szólít fel, amely az egész életen át tartó tanulás kialakításának eszköze; |
| --- | --- |

35.

A Nemzeti Szakmai Képesítési Rendszer szigorú alkalmazására szólít fel, amely az egész életen át tartó tanulás kialakításának eszköze;

| 36. | arra buzdítja a Bizottságot, a tagállamokat és a munkaadókat, hogy a csúcstechnológiai szektornak az Európa 2020 stratégia célkitűzéseivel összhangban történő megerősítése érdekében teremtsenek több lehetőséget a női munkavállalók számára az új technológiák területén; |
| --- | --- |

36.

arra buzdítja a Bizottságot, a tagállamokat és a munkaadókat, hogy a csúcstechnológiai szektornak az Európa 2020 stratégia célkitűzéseivel összhangban történő megerősítése érdekében teremtsenek több lehetőséget a női munkavállalók számára az új technológiák területén;

A szegénység elleni küzdelem és a társadalmi befogadás elősegítése, valamint a közszolgáltatások minőségének javítása

| 37. | hangsúlyozza, hogy a 2011. novemberi Eurobarometer szerint az európai polgárok 49 %-a a szegénység és a társadalmi kirekesztés leküzdését nevezte meg olyan elsőbbségi politikaként, melynek előmozdítását elvárja az Európai Parlamenttől, és amely még a gazdasági, költségvetési és adópolitika koordinációjánál is előbbre való; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy a 2011. novemberi Eurobarometer szerint az európai polgárok 49 %-a a szegénység és a társadalmi kirekesztés leküzdését nevezte meg olyan elsőbbségi politikaként, melynek előmozdítását elvárja az Európai Parlamenttől, és amely még a gazdasági, költségvetési és adópolitika koordinációjánál is előbbre való;

| 38. | felhívja a tagállamokat, hogy javítsák a szociális védelmi rendszerek megfelelőségét és hatékonyságát – beleértve a férfiak és a nők közötti egyenlőséget megfelelően érvényesítő nyugdíjrendszerhez való hozzáférését –, és hogy bizonyosodjanak meg arról, hogy azok továbbra is pufferként működnek az elszegényedés és a társadalmi kirekesztődés ellenében; |
| --- | --- |

38.

felhívja a tagállamokat, hogy javítsák a szociális védelmi rendszerek megfelelőségét és hatékonyságát – beleértve a férfiak és a nők közötti egyenlőséget megfelelően érvényesítő nyugdíjrendszerhez való hozzáférését –, és hogy bizonyosodjanak meg arról, hogy azok továbbra is pufferként működnek az elszegényedés és a társadalmi kirekesztődés ellenében;

| 39. | felhívja a tagállamokat, hogy az alacsony jövedelmű és kiszolgáltatott csoportok marginalizálódásának megakadályozása érdekében hajtsanak végre aktív befogadó stratégiákat és nyújtsanak megfelelő és jó minőségű szolgáltatásokat és minimálbér-támogatásokat, továbbá biztosítsanak minőségi foglalkoztatást biztosító körülményeket; |
| --- | --- |

39.

felhívja a tagállamokat, hogy az alacsony jövedelmű és kiszolgáltatott csoportok marginalizálódásának megakadályozása érdekében hajtsanak végre aktív befogadó stratégiákat és nyújtsanak megfelelő és jó minőségű szolgáltatásokat és minimálbér-támogatásokat, továbbá biztosítsanak minőségi foglalkoztatást biztosító körülményeket;

| 40. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek eleget a szociális védelemmel foglalkozó bizottság nagyobb részvételt biztosító, a nemzeti reformprogramokat alátámasztó nemzeti szociális jelentésekre vonatkozó felhívásának, amelyek a szociális OMC-k közös célkitűzéseire alapulnak, és többdimenziós megoldásokat tartalmaznak a szegénység elleni küzdelemben, biztosítva a jogokhoz, erőforrásokhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

40.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek eleget a szociális védelemmel foglalkozó bizottság nagyobb részvételt biztosító, a nemzeti reformprogramokat alátámasztó nemzeti szociális jelentésekre vonatkozó felhívásának, amelyek a szociális OMC-k közös célkitűzéseire alapulnak, és többdimenziós megoldásokat tartalmaznak a szegénység elleni küzdelemben, biztosítva a jogokhoz, erőforrásokhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférést;

| 41. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy hozzanak, hajtsanak végre és érvényesítsenek hatékony megkülönböztetés elleni intézkedéseket; felhívja a Bizottságot, hogy az országspecifikus ajánlásokban foglalkozzon a megkülönböztetés elleni intézkedések végrehajtásának és érvényesítésének hiányával; |
| --- | --- |

41.

felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy hozzanak, hajtsanak végre és érvényesítsenek hatékony megkülönböztetés elleni intézkedéseket; felhívja a Bizottságot, hogy az országspecifikus ajánlásokban foglalkozzon a megkülönböztetés elleni intézkedések végrehajtásának és érvényesítésének hiányával;

| 42. | felhívja a tagállamokat, hogy nemzeti reformprogramjaikban pontosítsák, hogy miként fogják felhasználni az uniós támogatásokat az Európa 2020 stratégia keretében vállalt, szegénységgel kapcsolatos és más szociális, foglalkoztatási és oktatási nemzeti célkitűzéseik teljesítésének támogatására; |
| --- | --- |

42.

felhívja a tagállamokat, hogy nemzeti reformprogramjaikban pontosítsák, hogy miként fogják felhasználni az uniós támogatásokat az Európa 2020 stratégia keretében vállalt, szegénységgel kapcsolatos és más szociális, foglalkoztatási és oktatási nemzeti célkitűzéseik teljesítésének támogatására;

| 43. | felhívja a figyelmet arra, hogy az éves növekedési jelentésekben szorgalmazott nyugdíjreformok nem csak a nyugdíjkorhatár emelését írhatják elő a deficit orvoslására, hanem ellenkezőleg, ki kell terjedniük a munkában töltött évek számára is, és tisztességes általános fedezetet kell biztosítaniuk, csökkentve az időskori szegénységet, és nem veszélyeztetve az állami nyugdíjrendszerek működését; |
| --- | --- |

43.

felhívja a figyelmet arra, hogy az éves növekedési jelentésekben szorgalmazott nyugdíjreformok nem csak a nyugdíjkorhatár emelését írhatják elő a deficit orvoslására, hanem ellenkezőleg, ki kell terjedniük a munkában töltött évek számára is, és tisztességes általános fedezetet kell biztosítaniuk, csökkentve az időskori szegénységet, és nem veszélyeztetve az állami nyugdíjrendszerek működését;

| 44. | felhívja az EU-t és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az egészségügyi rendszerek bárminemű reformja a minőség javítására, a megfelelőségre, az elérhetőségre és az általános hozzáférésre összpontosítson; |
| --- | --- |

44.

felhívja az EU-t és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az egészségügyi rendszerek bárminemű reformja a minőség javítására, a megfelelőségre, az elérhetőségre és az általános hozzáférésre összpontosítson;

| 45. | aggódik a válság szociális hatásai miatt a nők szegénysége vonatkozásában; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot annak biztosítására, hogy a költségvetés konszolidálása összeegyeztethető legyen az Európa 2020 stratégia szociális dimenziójával és a foglalkoztatási iránymutatásokkal; felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a megszorító intézkedések nemek közötti egyenlőségre és a nők foglalkoztatására gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

45.

aggódik a válság szociális hatásai miatt a nők szegénysége vonatkozásában; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot annak biztosítására, hogy a költségvetés konszolidálása összeegyeztethető legyen az Európa 2020 stratégia szociális dimenziójával és a foglalkoztatási iránymutatásokkal; felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a megszorító intézkedések nemek közötti egyenlőségre és a nők foglalkoztatására gyakorolt hatását;

| 46. | felszólítja a Bizottságot, hogy a nyugdíjjogosultság, valamint a szociális biztonsági és adórendszer individualizálása céljából dolgozzon ki a nemekre és az esélyegyenlőségre vonatkozó elemzést arról, milyen hatást gyakorolnak a nyugdíjreformok az EU-ban a nők életére; |
| --- | --- |

46.

felszólítja a Bizottságot, hogy a nyugdíjjogosultság, valamint a szociális biztonsági és adórendszer individualizálása céljából dolgozzon ki a nemekre és az esélyegyenlőségre vonatkozó elemzést arról, milyen hatást gyakorolnak a nyugdíjreformok az EU-ban a nők életére;

Az irányítás, a kötelezettségvállalás és a demokratikus legitimáció javítása érdekében szükséges további erőfeszítések

| 47. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek továbbra is korlátozott szerepet játszanak az európai szemeszterben; sajnálja, hogy az éves növekedési jelentésben szereplő, a Bizottság által készített, és az Európai Tanács által elfogadandó politikai iránymutatásokból hiányzik a parlamenti szerepvállalás és ezáltal a demokratikus legitimáció; |
| --- | --- |

47.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek továbbra is korlátozott szerepet játszanak az európai szemeszterben; sajnálja, hogy az éves növekedési jelentésben szereplő, a Bizottság által készített, és az Európai Tanács által elfogadandó politikai iránymutatásokból hiányzik a parlamenti szerepvállalás és ezáltal a demokratikus legitimáció;

| 48. | tudomásul veszi, hogy a Bizottsággal, az IMF-fel és az EKB-val egyetértési memorandumot aláírt tagállamok 2011 júliusában nem kaptak orszáspecifikus ajánlásokat; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az egyetértési memorandum végrehajtása teljes mértékben összhangban legyen az Európa 2020 stratégiában szereplő, a foglalkoztatás növelésére és a szegénység csökkentésére irányuló célkitűzések teljesítésével; megismétli, hogy a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetet (ILO) be kell vonni a Bizottság, az IMF és az EKB által biztosított pénzügyi támogatási programba; kéri az Európai Tanácsot, hogy nyújtson az érintett tagállamoknak megfelelő ösztönzést a fenntartható munkahelyteremtésbe, az oktatásba és képzésbe, valamint a szegénységcsökkentésbe való beruházáshoz, ezzel is előmozdítva e tagállamok teljesítményét, mellyel hozzájárulnak az e területeken kitűzött kiemelt uniós célok eléréséhez; |
| --- | --- |

48.

tudomásul veszi, hogy a Bizottsággal, az IMF-fel és az EKB-val egyetértési memorandumot aláírt tagállamok 2011 júliusában nem kaptak orszáspecifikus ajánlásokat; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az egyetértési memorandum végrehajtása teljes mértékben összhangban legyen az Európa 2020 stratégiában szereplő, a foglalkoztatás növelésére és a szegénység csökkentésére irányuló célkitűzések teljesítésével; megismétli, hogy a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetet (ILO) be kell vonni a Bizottság, az IMF és az EKB által biztosított pénzügyi támogatási programba; kéri az Európai Tanácsot, hogy nyújtson az érintett tagállamoknak megfelelő ösztönzést a fenntartható munkahelyteremtésbe, az oktatásba és képzésbe, valamint a szegénységcsökkentésbe való beruházáshoz, ezzel is előmozdítva e tagállamok teljesítményét, mellyel hozzájárulnak az e területeken kitűzött kiemelt uniós célok eléréséhez;

| 49. | kéri a tagállamokat, hogy az Európai Unió létezése óta legsúlyosabb gazdasái válság okozta sanyarú körülmények ellenére késedelem nélkül hajtsák végre a szükséges nemzeti reformprogramokat; |
| --- | --- |

49.

kéri a tagállamokat, hogy az Európai Unió létezése óta legsúlyosabb gazdasái válság okozta sanyarú körülmények ellenére késedelem nélkül hajtsák végre a szükséges nemzeti reformprogramokat;

*

* *

| 50. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

50.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0542

(2)  HL C 308 E., 2011.10.20., 116. o.

(3)  HL L 308., 2010.11.24., 46. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0466.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0495.

(6)  HL L 307., 2008.11.18., 11. o.

(7)  HL C 212. E, 2010.8.5., 23. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0092.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0230.

(10)  HL C 351. E, 2011.12.2., 29. o.

(11)  HL C 308. E, 2011.10.20., 6. o.

(12)  HL L 175., 1999.7.10., 43. o.

(13)  HL L 14., 1998.1.20., 9. o.

(14)  HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

---

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/12

---

2012. február 15., szerdaA 2012. évi éves növekedési jelentés kiegészítése

P7_TA(2012)0048

Az Európai Parlament 2012. február 15-i állásfoglalása a 2012. évi éves növekedési jelentéshez való hozzájárulásról (2011/2319(INI))

2013/C 249 E/04

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a 2012. évi éves növekedési jelentésről szóló, 2011. november 23-i bizottsági közleményre (COM(2011)0815), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. évi éves növekedési jelentésről szóló, 2011. november 23-i bizottsági közleményre (COM(2011)0815),

| — | tekintettel a gazdasági kormányzásról szóló, 2011. november 16-án elfogadott jogalkotási csomagra, valamint különösen a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdasági kormányzásról szóló, 2011. november 16-án elfogadott jogalkotási csomagra, valamint különösen a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiány felügyeletét célzó eredménytáblára vonatkozó első tervekről szóló, 2011. december 15-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiány felügyeletét célzó eredménytáblára vonatkozó első tervekről szóló, 2011. december 15-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszterről szóló, 2011. december 1-jei állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszterről szóló, 2011. december 1-jei állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a pénzügyi, gazdasági és szociális válságról szóló, 2011. július 6-i állásfoglalására: a szükséges intézkedésekre és kezdeményezésekre irányuló ajánlások (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi, gazdasági és szociális válságról szóló, 2011. július 6-i állásfoglalására: a szükséges intézkedésekre és kezdeményezésekre irányuló ajánlások (4),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2011. december 9-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2011. december 9-i következtetéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0018/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0018/2012),

| A. | mivel a legfrissebb statisztikai adatok az Unión belüli egyenlőtlenségek és a munkanélküliség növekedésére világítanak rá; |
| --- | --- |

A.

mivel a legfrissebb statisztikai adatok az Unión belüli egyenlőtlenségek és a munkanélküliség növekedésére világítanak rá;

| B. | mivel a legtöbb tagállam elhanyagolja az EU 2020 stratégia kiemelt céljainak megvalósítását; |
| --- | --- |

B.

mivel a legtöbb tagállam elhanyagolja az EU 2020 stratégia kiemelt céljainak megvalósítását;

Gazdasági kihívások és fő makrogazdasági politikák

| 1. | üdvözli a Bizottság által bemutatott 2012. évi éves növekedési jelentést, amely jó alapul szolgál az európai szemeszterhez; hangsúlyozza, hogy a kifejezetten a jelenlegi államadóssági és pénzügyi válság leküzdését célzó, az összes intézményben jelenleg is folyamatosan kidolgozás alatt álló megoldásokkal párhuzamosan az európai gazdaság fenntarthatóságának és versenyképességének javítása, valamint hosszú távú eredményes működésének biztosítása érdekében kiemelt figyelmet kell fordítani a közép- és hosszú távú növekedést előmozdító intézkedésekre, és alapos vizsgálat alá kell vetni az általános gazdasági keretet; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság által bemutatott 2012. évi éves növekedési jelentést, amely jó alapul szolgál az európai szemeszterhez; hangsúlyozza, hogy a kifejezetten a jelenlegi államadóssági és pénzügyi válság leküzdését célzó, az összes intézményben jelenleg is folyamatosan kidolgozás alatt álló megoldásokkal párhuzamosan az európai gazdaság fenntarthatóságának és versenyképességének javítása, valamint hosszú távú eredményes működésének biztosítása érdekében kiemelt figyelmet kell fordítani a közép- és hosszú távú növekedést előmozdító intézkedésekre, és alapos vizsgálat alá kell vetni az általános gazdasági keretet;

| 2. | úgy véli ugyanakkor, hogy az éves növekedési jelentés nem elegendő az európai háztartások, vállalkozások és pénzügyi piacok elveszett bizalmának helyreállításához, mivel nem vesz tudomást arról a tényről, hogy sürgős fellépésre van szükség a rövid távú tevékenységek és a foglalkoztatás támogatása érdekében az EU2020 célkitűzésekbe való beruházás révén; |
| --- | --- |

2.

úgy véli ugyanakkor, hogy az éves növekedési jelentés nem elegendő az európai háztartások, vállalkozások és pénzügyi piacok elveszett bizalmának helyreállításához, mivel nem vesz tudomást arról a tényről, hogy sürgős fellépésre van szükség a rövid távú tevékenységek és a foglalkoztatás támogatása érdekében az EU2020 célkitűzésekbe való beruházás révén;

| 3. | emlékeztet arra, hogy a 2011. évi éves növekedési jelentés és számos egyéb kezdeményezés, melyet nemzeti és európai jogalkotás révén kell végrehajtani, már tartalmazta a bizalom visszanyeréséhez, a versenyképesség fokozásához, valamint az intelligens, fenntartható növekedés és munkahelyteremtés előmozdításához szükséges elemek többségét; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy a 2011. évi éves növekedési jelentés és számos egyéb kezdeményezés, melyet nemzeti és európai jogalkotás révén kell végrehajtani, már tartalmazta a bizalom visszanyeréséhez, a versenyképesség fokozásához, valamint az intelligens, fenntartható növekedés és munkahelyteremtés előmozdításához szükséges elemek többségét;

| 4. | emlékeztet a gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszterről szóló, 2011. december 1-jei állásfoglalásában a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett kéréseire, és nyilvános választ kér a szóban forgó állásfoglalásban megfogalmazottakra; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet a gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszterről szóló, 2011. december 1-jei állásfoglalásában a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett kéréseire, és nyilvános választ kér a szóban forgó állásfoglalásban megfogalmazottakra;

| 5. | tekintettel arra, hogy a tagállamok rendelkeznek a szükséges mérlegelési jogkörrel saját politikáik megvalósítása terén, sajnálja, hogy az uniós szinten elhatározott iránymutatásokat nem hajtják végre, vagy egyenlőtlen mértékben valósítják meg, ami megakadályozza a közösen kialakított irányvonalakban rejlő lehetőségek teljes kibontakozását, és így az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósítását; üdvözli, hogy az idei éves növekedési jelentés a növekedésserkentő intézkedések mellett hangsúlyt fektet a megvalósítás szükségességére; hangsúlyozza, hogy a jövőbeni gazdasági kormányzás tekintetében meghatározott változásokért lényegesen nagyobb felelősséget kell vállalniuk az egyes nemzeteknek, illetve jelentősen növelni kell e változások demokratikus legitimitását; |
| --- | --- |

5.

tekintettel arra, hogy a tagállamok rendelkeznek a szükséges mérlegelési jogkörrel saját politikáik megvalósítása terén, sajnálja, hogy az uniós szinten elhatározott iránymutatásokat nem hajtják végre, vagy egyenlőtlen mértékben valósítják meg, ami megakadályozza a közösen kialakított irányvonalakban rejlő lehetőségek teljes kibontakozását, és így az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósítását; üdvözli, hogy az idei éves növekedési jelentés a növekedésserkentő intézkedések mellett hangsúlyt fektet a megvalósítás szükségességére; hangsúlyozza, hogy a jövőbeni gazdasági kormányzás tekintetében meghatározott változásokért lényegesen nagyobb felelősséget kell vállalniuk az egyes nemzeteknek, illetve jelentősen növelni kell e változások demokratikus legitimitását;

| 6. | egyetért azzal, hogy az éves növekedési jelentés, valamint az Európai Parlament és a többi európai intézmény arra vonatkozó hivatalos álláspontja rögzíti a következő tizenkét hónapra vonatkozó, többek között az EU 2020 stratégia célkitűzéseinek elérését célzó, elsőbbséget élvező nemzeti és uniós szintű fellépéseket, melyeknek aztán be kell épülniük a nemzeti gazdasági és költségvetési döntésekbe, összhangban az EU országspecifikus ajánlásaival; |
| --- | --- |

6.

egyetért azzal, hogy az éves növekedési jelentés, valamint az Európai Parlament és a többi európai intézmény arra vonatkozó hivatalos álláspontja rögzíti a következő tizenkét hónapra vonatkozó, többek között az EU 2020 stratégia célkitűzéseinek elérését célzó, elsőbbséget élvező nemzeti és uniós szintű fellépéseket, melyeknek aztán be kell épülniük a nemzeti gazdasági és költségvetési döntésekbe, összhangban az EU országspecifikus ajánlásaival;

| 7. | egyetért a Bizottság elemzésével, mely szerint az erőfeszítéseket nemzeti és uniós szinten az alábbi öt kiemelt területre kell koncentrálni:






  — | differenciált, növekedésbarát költségvetési konszolidáció megvalósítása, biztosítva a gazdaságélénkítést és a munkahelyteremtést; |
| --- | --- | --- |

7.

egyetért a Bizottság elemzésével, mely szerint az erőfeszítéseket nemzeti és uniós szinten az alábbi öt kiemelt területre kell koncentrálni:

—

differenciált, növekedésbarát költségvetési konszolidáció megvalósítása, biztosítva a gazdaságélénkítést és a munkahelyteremtést;

| — | a reálgazdaság hosszú távú finanszírozásának biztosítása; |
| --- | --- |

—

a reálgazdaság hosszú távú finanszírozásának biztosítása;

| — | a fenntartható növekedés fokozott versenyképesség és beruházások révén történő elősegítése; |
| --- | --- |

—

a fenntartható növekedés fokozott versenyképesség és beruházások révén történő elősegítése;

| — | a munkanélküliség és a válság okozta társadalmi következmények megoldása; |
| --- | --- |

—

a munkanélküliség és a válság okozta társadalmi következmények megoldása;

| — | az uniós közigazgatás és az általános érdekű szolgáltatások modernizációja; |
| --- | --- |

—

az uniós közigazgatás és az általános érdekű szolgáltatások modernizációja;

| 8. | üdvözli az EU 2020 stratégia kiemelt kezdeményezései előrehaladásának értékelését, ám hangsúlyozza, hogy a társadalmi kirekesztést és a szegénység elleni küzdelmet továbbra is elsődleges feladatként kell kezelni az összes szakpolitikai területen; |
| --- | --- |

8.

üdvözli az EU 2020 stratégia kiemelt kezdeményezései előrehaladásának értékelését, ám hangsúlyozza, hogy a társadalmi kirekesztést és a szegénység elleni küzdelmet továbbra is elsődleges feladatként kell kezelni az összes szakpolitikai területen;

| 9. | úgy véli, hogy az alapvető banki szolgáltatásokhoz történő hozzáférés továbbra is kulcsfontosságú a társadalmi befogadás szempontjából, ezért ösztönzi a Bizottságot, hogy lépjen fel merészebben a fent említett hozzáférés garantálása érdekében; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy az alapvető banki szolgáltatásokhoz történő hozzáférés továbbra is kulcsfontosságú a társadalmi befogadás szempontjából, ezért ösztönzi a Bizottságot, hogy lépjen fel merészebben a fent említett hozzáférés garantálása érdekében;

Differenciált, növekedésbarát költségvetési konszolidáció megvalósítása, biztosítva a gazdaságélénkítést és a munkahelyteremtést

| 10. | elismeri a tagállamok gazdasága és költségvetési politikája közötti kölcsönös függőséget és az ennek következtében fellépő továbbgyűrűző hatásokat; hangsúlyozza, hogy a növekedési kilátások – euróövezeti tagságtól függetlenül – valamennyi tagállam esetében nagymértékben függenek attól, hogy mennyire határozottan kezelik az államadóssági válságot, valamint hogy az összehangolt gazdaságpolitikák milyen hatékonyan biztosítják a fenntartható növekedést és a munkahelyteremtést célzó beruházásokat; sürgeti a tagállamokat, hogy a Tanács által meghatározott határidőig tegyék meg a megfelelő lépéseket túlzott hiányuk korrigálására, és csökkentsék államadósságukat fenntartható szintre; |
| --- | --- |

10.

elismeri a tagállamok gazdasága és költségvetési politikája közötti kölcsönös függőséget és az ennek következtében fellépő továbbgyűrűző hatásokat; hangsúlyozza, hogy a növekedési kilátások – euróövezeti tagságtól függetlenül – valamennyi tagállam esetében nagymértékben függenek attól, hogy mennyire határozottan kezelik az államadóssági válságot, valamint hogy az összehangolt gazdaságpolitikák milyen hatékonyan biztosítják a fenntartható növekedést és a munkahelyteremtést célzó beruházásokat; sürgeti a tagállamokat, hogy a Tanács által meghatározott határidőig tegyék meg a megfelelő lépéseket túlzott hiányuk korrigálására, és csökkentsék államadósságukat fenntartható szintre;

| 11. | tudomásul veszi a gazdasági kormányzásra vonatkozó új jogalkotási javaslatokat, és úgy véli, hogy az ilyen javaslatoknak lehetőséget kell nyújtaniuk arra, hogy az Európai Parlament szerepe megnövekedjen a gazdaságpolitikai felügyeleti eljárások európai szemeszter keretében való meghatározása és végrehajtása terén, összhangban a Szerződés 121. és 136. cikkével; |
| --- | --- |

11.

tudomásul veszi a gazdasági kormányzásra vonatkozó új jogalkotási javaslatokat, és úgy véli, hogy az ilyen javaslatoknak lehetőséget kell nyújtaniuk arra, hogy az Európai Parlament szerepe megnövekedjen a gazdaságpolitikai felügyeleti eljárások európai szemeszter keretében való meghatározása és végrehajtása terén, összhangban a Szerződés 121. és 136. cikkével;

| 12. | emlékeztet rá, hogy a jelenlegi helyzetben, amikor az állami források elosztását illetően számos tagállamnak szigorú és nehéz döntéseket kell hoznia, sürgősen biztosítani kell a különböző gazdaságpolitikai eszközök összhangját, különösen az EU 2020 stratégia célkitűzéseinek és kiemelt céljainak egyenlő alapon való figyelembe vételét elősegítő politikák esetében; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet rá, hogy a jelenlegi helyzetben, amikor az állami források elosztását illetően számos tagállamnak szigorú és nehéz döntéseket kell hoznia, sürgősen biztosítani kell a különböző gazdaságpolitikai eszközök összhangját, különösen az EU 2020 stratégia célkitűzéseinek és kiemelt céljainak egyenlő alapon való figyelembe vételét elősegítő politikák esetében;

| 13. | emlékeztet rá, hogy ebben az összefüggésben szükség van a tagállami gazdaságpolitikák továbbgyűrűző hatásainak kifejezett azonosítására, értékelésére és az azokkal való foglalkozásra, valamint hogy el kell végezni az európai szemeszter keretében rendelkezésre álló gazdaságpolitikai eszközök társadalmi hatásainak vizsgálatát; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet rá, hogy ebben az összefüggésben szükség van a tagállami gazdaságpolitikák továbbgyűrűző hatásainak kifejezett azonosítására, értékelésére és az azokkal való foglalkozásra, valamint hogy el kell végezni az európai szemeszter keretében rendelkezésre álló gazdaságpolitikai eszközök társadalmi hatásainak vizsgálatát;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak költségvetési helyzetük függvényében differenciált stratégiákat kellene követniük, és ragaszkodik ahhoz, hogy a tagállamok a közkiadásaik növekedését szigorúan a középtávú GDP-növekedés rátája alatt tartsák, feltéve, hogy a megnövelt kiadásokkal nem járnak további diszkrecionális bevételi intézkedések; felkéri a tagállamokat, hogy a költségvetés kiadási és bevételi oldalán egyaránt helyezzék előtérbe a növekedésbarát politikákat, például az oktatást, a kutatást, az innovációt, az infrastruktúrát vagy az energiaügyet, és biztosítsák az ilyen kiadások és bevételek hatékonyságát; felszólít az alábbiak hatékony, társadalmilag igazságos és fenntartható reformjára:






  — | társadalombiztosítási- és nyugdíjrendszerek, |
| --- | --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak költségvetési helyzetük függvényében differenciált stratégiákat kellene követniük, és ragaszkodik ahhoz, hogy a tagállamok a közkiadásaik növekedését szigorúan a középtávú GDP-növekedés rátája alatt tartsák, feltéve, hogy a megnövelt kiadásokkal nem járnak további diszkrecionális bevételi intézkedések; felkéri a tagállamokat, hogy a költségvetés kiadási és bevételi oldalán egyaránt helyezzék előtérbe a növekedésbarát politikákat, például az oktatást, a kutatást, az innovációt, az infrastruktúrát vagy az energiaügyet, és biztosítsák az ilyen kiadások és bevételek hatékonyságát; felszólít az alábbiak hatékony, társadalmilag igazságos és fenntartható reformjára:

—

társadalombiztosítási- és nyugdíjrendszerek,

| — | növekedésbarát adópolitikák a tagállamokban, az adó-összehangolás hatékonyságának növelése és adott esetben harmonizálása az EU-ban; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az eredményes és fenntartható költségvetési politikák előmozdítása érdekében a vonatkozó megállapodásoknak megfelelően erősítsék meg nemzeti költségvetési kereteiket; (5) felhívja a Bizottságot az adóelkerülés elleni összehangolt fellépés biztosítására; |
| --- | --- |

—

növekedésbarát adópolitikák a tagállamokban, az adó-összehangolás hatékonyságának növelése és adott esetben harmonizálása az EU-ban; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az eredményes és fenntartható költségvetési politikák előmozdítása érdekében a vonatkozó megállapodásoknak megfelelően erősítsék meg nemzeti költségvetési kereteiket; (5) felhívja a Bizottságot az adóelkerülés elleni összehangolt fellépés biztosítására;

A reálgazdaság hosszú távú finanszírozásának biztosítása

| 15. | üdvözli, hogy folyamatban van a pénzügyi ágazat szabályozásának és felügyeletének alapos felülvizsgálata; úgy véli, hogy körültekintőbb és ambiciózusabb intézkedésekre van szükség az uniós pénzügyi rendszer ellenálló képességének fokozásához; hangsúlyozza, hogy ez fokozná az Európai Unió versenyképességét; hangsúlyozza, hogy erre oly módon kell sort keríteni, hogy az ne kedvezzen a szabályozási arbitrázsnak, és ne ösztönözze a tőkekiáramlást vagy a pénzügyi tevékenységeknek az EU-n kívülre történő áthelyezését; |
| --- | --- |

15.

üdvözli, hogy folyamatban van a pénzügyi ágazat szabályozásának és felügyeletének alapos felülvizsgálata; úgy véli, hogy körültekintőbb és ambiciózusabb intézkedésekre van szükség az uniós pénzügyi rendszer ellenálló képességének fokozásához; hangsúlyozza, hogy ez fokozná az Európai Unió versenyképességét; hangsúlyozza, hogy erre oly módon kell sort keríteni, hogy az ne kedvezzen a szabályozási arbitrázsnak, és ne ösztönözze a tőkekiáramlást vagy a pénzügyi tevékenységeknek az EU-n kívülre történő áthelyezését;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a befektetői bizalom helyreállításához a bankok tőkepozíciójának erősítésére és pénzeszközökhöz való hozzáférésüket támogató olyan intézkedésekre van szükség, amelyek amennyire csak lehet, korlátozzák a rövid távra alapuló díjazási rendszereket és a nem megfelelő üzleti modelleket; úgy véli, hogy a magán- és államadósság-piacon mutatkozó fokozott kockázatok figyelembe vétele érdekében a pénzügyi ágazat szabályozásának és felügyeletének további reformjára lesz szükség, melynek keretében meg kell erősíteni a rendszerszintű jelentőséggel bíró bankok tőkepozícióját, ennek azonban nem szabad meggyengítenie a rendszerszintű jelentőséggel nem bíró pénzintézetek versenypozícióját; hangsúlyozza, hogy megfelelő mértékű tőkésítésüket követően a bankoknak nem szabad szükségtelenül korlátozniuk a reálgazdaság számára nyújtott hiteleket, és ezért a szabályozási intézkedéseknek alapul kell szolgálniuk a bankok hitelező képességének növeléséhez; felkéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszere tartsa fenn a banki hitelezést, különös tekintettel azon intézetekre, amelyek a válsághoz kapcsolódó állami támogatásból és az EKB likviditási hitelkeretéből részesültek; elvárja, hogy a Bizottság 2012 nyara előtt benyújtsa a bankválság-kezeléssel kapcsolatos javaslatait; sajnálatát fejezi ki a magánveszteségek bankszektornak nyújtott likviditási injekciók révén történő társadalmasítása, valamint a hitelminősítő ügynökségek és a nemzetközi pénzügyi központok spekulatív magatartása miatt; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a befektetői bizalom helyreállításához a bankok tőkepozíciójának erősítésére és pénzeszközökhöz való hozzáférésüket támogató olyan intézkedésekre van szükség, amelyek amennyire csak lehet, korlátozzák a rövid távra alapuló díjazási rendszereket és a nem megfelelő üzleti modelleket; úgy véli, hogy a magán- és államadósság-piacon mutatkozó fokozott kockázatok figyelembe vétele érdekében a pénzügyi ágazat szabályozásának és felügyeletének további reformjára lesz szükség, melynek keretében meg kell erősíteni a rendszerszintű jelentőséggel bíró bankok tőkepozícióját, ennek azonban nem szabad meggyengítenie a rendszerszintű jelentőséggel nem bíró pénzintézetek versenypozícióját; hangsúlyozza, hogy megfelelő mértékű tőkésítésüket követően a bankoknak nem szabad szükségtelenül korlátozniuk a reálgazdaság számára nyújtott hiteleket, és ezért a szabályozási intézkedéseknek alapul kell szolgálniuk a bankok hitelező képességének növeléséhez; felkéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszere tartsa fenn a banki hitelezést, különös tekintettel azon intézetekre, amelyek a válsághoz kapcsolódó állami támogatásból és az EKB likviditási hitelkeretéből részesültek; elvárja, hogy a Bizottság 2012 nyara előtt benyújtsa a bankválság-kezeléssel kapcsolatos javaslatait; sajnálatát fejezi ki a magánveszteségek bankszektornak nyújtott likviditási injekciók révén történő társadalmasítása, valamint a hitelminősítő ügynökségek és a nemzetközi pénzügyi központok spekulatív magatartása miatt;

| 17. | a fenntartható növekedés és munkahelyteremtés előmozdítása érdekében támogatja a kulcsfontosságú infrastrukturális projektek finanszírozásához való hozzájárulásra szolgáló projektkötvények létrehozását; |
| --- | --- |

17.

a fenntartható növekedés és munkahelyteremtés előmozdítása érdekében támogatja a kulcsfontosságú infrastrukturális projektek finanszírozásához való hozzájárulásra szolgáló projektkötvények létrehozását;

| 18. | hangsúlyozza, hogy az EBB-csoport kulcsszerepet tölt be a reálgazdaság, és különösen a kkv-k támogatásában, valamint a hosszú távú infrastrukturális projektekbe történő beruházások biztosításában, összhangban az Európa 2020 stratégiával; úgy véli, hogy az EU-nak fel kell használnia a rendelkezésre álló erőforrásokat, és innovatív finanszírozási eszközöket kell kialakítania azon tagállamok számára, amelyekben a költségvetési ösztönzés mozgástere korlátozott; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy az EBB-csoport kulcsszerepet tölt be a reálgazdaság, és különösen a kkv-k támogatásában, valamint a hosszú távú infrastrukturális projektekbe történő beruházások biztosításában, összhangban az Európa 2020 stratégiával; úgy véli, hogy az EU-nak fel kell használnia a rendelkezésre álló erőforrásokat, és innovatív finanszírozási eszközöket kell kialakítania azon tagállamok számára, amelyekben a költségvetési ösztönzés mozgástere korlátozott;

A fenntartható növekedés fokozott versenyképesség és beruházások révén történő elősegítése

| 19. | aggódik az EU-n belül tapasztalható makröokonómiai egyensúlyhiányok miatt, valamint amiatt, hogy számos tagállam, és különösen a piaci nyomás alatt álló tagállamok termelékenysége csökken; külön kihangsúlyozza a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásának és a strukturális reformoknak a szerepét e probléma megfelelő megoldásában, a deficittel és a többlettel rendelkező országok esetében egyaránt; aggódik amiatt is, hogy az elkövetkező években a várakozások szerint a globális növekedést nagyrészt az EU-n kívüli országok adják majd, ami miatt meg kell erősíteni a tagállamok exportkapacitásait, és szilárd keretet kell biztosítani az EU reálgazdaságát célzó, értékteremtő közvetlen külföldi befektetések számára; |
| --- | --- |

19.

aggódik az EU-n belül tapasztalható makröokonómiai egyensúlyhiányok miatt, valamint amiatt, hogy számos tagállam, és különösen a piaci nyomás alatt álló tagállamok termelékenysége csökken; külön kihangsúlyozza a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásának és a strukturális reformoknak a szerepét e probléma megfelelő megoldásában, a deficittel és a többlettel rendelkező országok esetében egyaránt; aggódik amiatt is, hogy az elkövetkező években a várakozások szerint a globális növekedést nagyrészt az EU-n kívüli országok adják majd, ami miatt meg kell erősíteni a tagállamok exportkapacitásait, és szilárd keretet kell biztosítani az EU reálgazdaságát célzó, értékteremtő közvetlen külföldi befektetések számára;

A munkanélküliség és a válság okozta társadalmi következmények megoldása (a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság hatásköre)

| 20. | úgy véli, hogy a munkaerő-kínálat és -kereslet közötti strukturális egyensúlyhiány akadályozni fogja a fellendülést és a hosszú távú növekedést, ezért sürgeti a munkaerőpiac strukturális reformját, tiszteletben tartva a szubszidiaritás elvét és a társadalmi kohézió biztosítását; felhívja a figyelmet a szociális partnerek szerepére és felelősségére a strukturális reformok megtervezésében és végrehajtásában; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a munkaerő-kínálat és -kereslet közötti strukturális egyensúlyhiány akadályozni fogja a fellendülést és a hosszú távú növekedést, ezért sürgeti a munkaerőpiac strukturális reformját, tiszteletben tartva a szubszidiaritás elvét és a társadalmi kohézió biztosítását; felhívja a figyelmet a szociális partnerek szerepére és felelősségére a strukturális reformok megtervezésében és végrehajtásában;

Az uniós közigazgatás és az általános érdekű szolgáltatások modernizációja

| 21. | emlékeztet rá, hogy az uniós, nemzeti, regionális és helyi közigazgatás minősége meghatározó fontosságú eleme a versenyképességnek, és a termelékenységnek is fontos tényezője; megállapítja, hogy a közszféra reformja a versenyképesség helyreállításának elengedhetetlen részét képezi; úgy véli, hogy egy magas színvonalú közigazgatás kialakításához megfelelő költségvetési forrásokra és reformokra van szükség, a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett, összhangban az általános érdekű szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyvben foglaltakkal; |
| --- | --- |

21.

emlékeztet rá, hogy az uniós, nemzeti, regionális és helyi közigazgatás minősége meghatározó fontosságú eleme a versenyképességnek, és a termelékenységnek is fontos tényezője; megállapítja, hogy a közszféra reformja a versenyképesség helyreállításának elengedhetetlen részét képezi; úgy véli, hogy egy magas színvonalú közigazgatás kialakításához megfelelő költségvetési forrásokra és reformokra van szükség, a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett, összhangban az általános érdekű szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyvben foglaltakkal;

| 22. | megállapítja, hogy az általános érdekű szolgáltatások minőségi kerete fokozza az egyértelműséget és a jogbiztonságot annak tekintetében, hogy az uniós szabályokat hogyan kell általános érdekű szolgáltatásokra alkalmazni, valamint hogy a szabályok miként biztosítják az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférést, és a minőség javítását; |
| --- | --- |

22.

megállapítja, hogy az általános érdekű szolgáltatások minőségi kerete fokozza az egyértelműséget és a jogbiztonságot annak tekintetében, hogy az uniós szabályokat hogyan kell általános érdekű szolgáltatásokra alkalmazni, valamint hogy a szabályok miként biztosítják az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférést, és a minőség javítását;

| 23. | sajnálatosnak tartja, hogy egyes tagállamok csak lassan hajtják végre az uniós szabályozást, ezért sürgeti e tagállamokat, hogy a statisztikák minősége tekintetében érjék el a közösen kitűzött eredményeket; szilárd meggyőződése, hogy a megbízható, pontos és friss adatok rendelkezésre állása kulcsfontosságú a politikai döntéshozatal folyamatában; üdvözli a tagállamok által a Bizottság (Eurostat) részére szolgáltatott adatok megbízhatóságának fokozására irányuló bizottsági erőfeszítéseket; felhívja a tagállamokat, hogy mihamarabb hajtsák végre a tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről szóló, közelmúltban elfogadott tanácsi irányelvet; |
| --- | --- |

23.

sajnálatosnak tartja, hogy egyes tagállamok csak lassan hajtják végre az uniós szabályozást, ezért sürgeti e tagállamokat, hogy a statisztikák minősége tekintetében érjék el a közösen kitűzött eredményeket; szilárd meggyőződése, hogy a megbízható, pontos és friss adatok rendelkezésre állása kulcsfontosságú a politikai döntéshozatal folyamatában; üdvözli a tagállamok által a Bizottság (Eurostat) részére szolgáltatott adatok megbízhatóságának fokozására irányuló bizottsági erőfeszítéseket; felhívja a tagállamokat, hogy mihamarabb hajtsák végre a tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről szóló, közelmúltban elfogadott tanácsi irányelvet;

| 24. | kéri a közszolgáltatások hatékonyabbá tételét, valamint a közigazgatás és az igazságszolgáltatás átláthatóságának és minőségének fokozását, és ösztönzi a szükségtelen adminisztratív terhek és a bürokrácia további csökkentését; hangsúlyozza a közszolgálat teljesítménye szubszidiaritás elvével összhangban történő ellenőrzésének és értékelésének fontosságát; |
| --- | --- |

24.

kéri a közszolgáltatások hatékonyabbá tételét, valamint a közigazgatás és az igazságszolgáltatás átláthatóságának és minőségének fokozását, és ösztönzi a szükségtelen adminisztratív terhek és a bürokrácia további csökkentését; hangsúlyozza a közszolgálat teljesítménye szubszidiaritás elvével összhangban történő ellenőrzésének és értékelésének fontosságát;

| 25. | mivel az éves növekedési jelentés a gazdasági elemeknél sokkal többet foglal magában, arra ösztönzi a Bizottságot, hogy dolgozzon ki programokat konkrét szakpolitikai ágazatokra, úgymint a védelem, amelyek esetében a több tagállam részvételével megvalósuló együttes gazdálkodás vagy közös felelősség biztosítaná a méretgazdaságosságot, ami hozzáadott értéket és pénzügyi megtakarításokat teremtene az érintett tagállamok számára; |
| --- | --- |

25.

mivel az éves növekedési jelentés a gazdasági elemeknél sokkal többet foglal magában, arra ösztönzi a Bizottságot, hogy dolgozzon ki programokat konkrét szakpolitikai ágazatokra, úgymint a védelem, amelyek esetében a több tagállam részvételével megvalósuló együttes gazdálkodás vagy közös felelősség biztosítaná a méretgazdaságosságot, ami hozzáadott értéket és pénzügyi megtakarításokat teremtene az érintett tagállamok számára;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi gazdasági helyzetben az uniós támogatásban részesülő programok még jelentősebb szerepet töltenek be, és ösztönzi a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az EU 2020 stratégiához kapcsolódó fellépések felhasználatlan kifizetési előirányzatok átcsoportosításán keresztül történő támogatására; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi gazdasági helyzetben az uniós támogatásban részesülő programok még jelentősebb szerepet töltenek be, és ösztönzi a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az EU 2020 stratégiához kapcsolódó fellépések felhasználatlan kifizetési előirányzatok átcsoportosításán keresztül történő támogatására;

Eljárási keret

| 27. | sajnálatosnak tartja, hogy a Szerződés nem írja egyértelműen elő az Európai Parlament bevonását az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások és az éves növekedési jelentés kidolgozásába, miközben a Parlament konzultációs eljárás keretében járul hozzá a foglalkoztatással kapcsolatos ügyekhez (EUMSZ 148. cikk (2) bekezdés); emlékeztet arra, hogy az éves növekedési jelentésnek az együttdöntési eljárás hatálya alá kellene tartoznia, és erről a Szerződés következő módosítása keretében kellene gondoskodni; erősíteni szándékozik az európai, valamint a nemzeti intézmények, adott esetben különösen a parlamentek közötti párbeszédet, a kölcsönös tisztelet és egyetértés jegyében; |
| --- | --- |

27.

sajnálatosnak tartja, hogy a Szerződés nem írja egyértelműen elő az Európai Parlament bevonását az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások és az éves növekedési jelentés kidolgozásába, miközben a Parlament konzultációs eljárás keretében járul hozzá a foglalkoztatással kapcsolatos ügyekhez (EUMSZ 148. cikk (2) bekezdés); emlékeztet arra, hogy az éves növekedési jelentésnek az együttdöntési eljárás hatálya alá kellene tartoznia, és erről a Szerződés következő módosítása keretében kellene gondoskodni; erősíteni szándékozik az európai, valamint a nemzeti intézmények, adott esetben különösen a parlamentek közötti párbeszédet, a kölcsönös tisztelet és egyetértés jegyében;

| 28. | emlékeztet rá, hogy az európai szemeszter immár a másodlagos uniós joganyag része (lásd az 1175/2011/EU rendelet 2a. cikkét); (6) |
| --- | --- |

28.

emlékeztet rá, hogy az európai szemeszter immár a másodlagos uniós joganyag része (lásd az 1175/2011/EU rendelet 2a. cikkét); (6)

| 29. | emlékeztet arra, hogy a megerősített gazdasági kormányzásra vonatkozó jogszabályi keret (hatos csomag) meghatározza a gazdasági párbeszéd eszközét: „Az uniós intézmények – különösen az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság – közötti párbeszéd fokozása, valamint a nagyobb fokú átláthatóság és elszámoltathatóság biztosítása érdekében az Európai Parlament illetékes bizottsága felkérheti a Tanács, a Bizottság – és adott esetben az Európai Tanács vagy az Eurócsoport – elnökét, hogy jelenjen meg a bizottság előtt a [...] határozat megvitatása céljából. Az Európai Parlament illetékes bizottsága felajánlhatja az e határozatok által érintett tagállamnak egy eszmecserén való részvétel lehetőségét”; felhív ennek – a gazdasági együttműködést és kölcsönös megértést lehetővé tévő – eszköznek a lehető leggyakrabban történő alkalmazására; |
| --- | --- |

29.

emlékeztet arra, hogy a megerősített gazdasági kormányzásra vonatkozó jogszabályi keret (hatos csomag) meghatározza a gazdasági párbeszéd eszközét: „Az uniós intézmények – különösen az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság – közötti párbeszéd fokozása, valamint a nagyobb fokú átláthatóság és elszámoltathatóság biztosítása érdekében az Európai Parlament illetékes bizottsága felkérheti a Tanács, a Bizottság – és adott esetben az Európai Tanács vagy az Eurócsoport – elnökét, hogy jelenjen meg a bizottság előtt a [...] határozat megvitatása céljából. Az Európai Parlament illetékes bizottsága felajánlhatja az e határozatok által érintett tagállamnak egy eszmecserén való részvétel lehetőségét”; felhív ennek – a gazdasági együttműködést és kölcsönös megértést lehetővé tévő – eszköznek a lehető leggyakrabban történő alkalmazására;

| 30. | megállapítja, hogy az európai szemeszter 2012-ben zajlik majd először a megerősített gazdasági kormányzásra vonatkozó jogszabályi keretben (hatos csomag), amely megerősített szabályokat tartalmaz a stabilitási és növekedési paktum és a nemzeti költségvetési szabályok tekintetében, valamint új eljárásokat ír elő a makrogazdasági egyensúlytalanságok nyomon követése és orvoslása vonatkozásában; |
| --- | --- |

30.

megállapítja, hogy az európai szemeszter 2012-ben zajlik majd először a megerősített gazdasági kormányzásra vonatkozó jogszabályi keretben (hatos csomag), amely megerősített szabályokat tartalmaz a stabilitási és növekedési paktum és a nemzeti költségvetési szabályok tekintetében, valamint új eljárásokat ír elő a makrogazdasági egyensúlytalanságok nyomon követése és orvoslása vonatkozásában;

| 31. | felkéri a Bizottságot, hogy a jövőbeli jelentéseket „A fenntartható növekedésre vonatkozó éves iránymutatások” címen mutassa be; |
| --- | --- |

31.

felkéri a Bizottságot, hogy a jövőbeli jelentéseket „A fenntartható növekedésre vonatkozó éves iránymutatások” címen mutassa be;

| 32. | sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő részletes értékelést az országspecifikus ajánlások tagállamok általi végrehajtásáról, és ezt az értékelést az Európai Tanács 2012. júniusi ülése előtt hozza nyilvánosságra; |
| --- | --- |

32.

sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő részletes értékelést az országspecifikus ajánlások tagállamok általi végrehajtásáról, és ezt az értékelést az Európai Tanács 2012. júniusi ülése előtt hozza nyilvánosságra;

| 33. | kéri a Bizottságot, hogy szorosan működjön együtt a Tanáccsal egy valódi, közös költségvetési és számviteli nómenklatúra kidolgozása érdekében; |
| --- | --- |

33.

kéri a Bizottságot, hogy szorosan működjön együtt a Tanáccsal egy valódi, közös költségvetési és számviteli nómenklatúra kidolgozása érdekében;

| 34. | emlékeztet arra, hogy a Tanácsnak a Parlamenttel folytatott gazdasági párbeszéd keretében kell indokolnia álláspontját, amennyiben az lényegesen eltér a Bizottság ajánlásaitól és javaslataitól; |
| --- | --- |

34.

emlékeztet arra, hogy a Tanácsnak a Parlamenttel folytatott gazdasági párbeszéd keretében kell indokolnia álláspontját, amennyiben az lényegesen eltér a Bizottság ajánlásaitól és javaslataitól;

| 35. | ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a bizottsági ajánlásoknak és javaslatoknak a szubszidiaritás elvével és a 126. cikk rendelkezéseivel összhangban tiszteletben kell tartaniuk és meg kell őrizniük a tagállamok számára a végrehajtáshoz szükséges politikai mozgásteret, mivel a javasolt célok többféle eszköz segítségével is megvalósíthatók; |
| --- | --- |

35.

ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a bizottsági ajánlásoknak és javaslatoknak a szubszidiaritás elvével és a 126. cikk rendelkezéseivel összhangban tiszteletben kell tartaniuk és meg kell őrizniük a tagállamok számára a végrehajtáshoz szükséges politikai mozgásteret, mivel a javasolt célok többféle eszköz segítségével is megvalósíthatók;

| 36. | sürgeti a Bizottságot, hogy adjon részletes magyarázatot arra, miért értékelte negatívan a tagállamok által a gazdasági kormányzási keret értelmében benyújtott nemzeti reformprogramokat, országstratégiai dokumentumokat vagy egyéb más dokumentumot; elvárja, hogy a Bizottság ennek keretében ismertesse az érintett tagállamokkal az általa alkalmazott részletes módszertant és az értékelés alapjául szolgáló munkahipotézisét; |
| --- | --- |

36.

sürgeti a Bizottságot, hogy adjon részletes magyarázatot arra, miért értékelte negatívan a tagállamok által a gazdasági kormányzási keret értelmében benyújtott nemzeti reformprogramokat, országstratégiai dokumentumokat vagy egyéb más dokumentumot; elvárja, hogy a Bizottság ennek keretében ismertesse az érintett tagállamokkal az általa alkalmazott részletes módszertant és az értékelés alapjául szolgáló munkahipotézisét;

| 37. | emlékeztet rá, hogy az új jogi keret rendelkezései szerint az átláthatóság és a meghozott döntésekkel kapcsolatos elszámoltathatóság fokozása érdekében az Európai Parlamentet megfelelő módon be kell vonni az európai szemeszterbe, különösen a gazdasági párbeszéd révén, ahogyan arról a vonatkozó másodlagos jogszabályok rendelkeznek; |
| --- | --- |

37.

emlékeztet rá, hogy az új jogi keret rendelkezései szerint az átláthatóság és a meghozott döntésekkel kapcsolatos elszámoltathatóság fokozása érdekében az Európai Parlamentet megfelelő módon be kell vonni az európai szemeszterbe, különösen a gazdasági párbeszéd révén, ahogyan arról a vonatkozó másodlagos jogszabályok rendelkeznek;

| 38. | elismerését fejezi ki a Bizottságnak azért, hogy már november végén közzétette éves növekedési jelentését, és reméli, ez az időpont a jövőben állandósul majd annak érdekében, hogy kellő idő álljon az Európai Parlament rendelkezésére ahhoz, hogy kifejthesse álláspontját mielőtt az Európai Tanács tavasszal határozna az éves iránymutatásokról; |
| --- | --- |

38.

elismerését fejezi ki a Bizottságnak azért, hogy már november végén közzétette éves növekedési jelentését, és reméli, ez az időpont a jövőben állandósul majd annak érdekében, hogy kellő idő álljon az Európai Parlament rendelkezésére ahhoz, hogy kifejthesse álláspontját mielőtt az Európai Tanács tavasszal határozna az éves iránymutatásokról;

| 39. | kiemeli, hogy az EUMSZ 121. cikke értelmében a Tanács elnöke és a Bizottság, továbbá adott esetben az eurócsoport elnöke évente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és az Európai Tanácsnak a többoldalú felügyelet eredményeiről; |
| --- | --- |

39.

kiemeli, hogy az EUMSZ 121. cikke értelmében a Tanács elnöke és a Bizottság, továbbá adott esetben az eurócsoport elnöke évente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és az Európai Tanácsnak a többoldalú felügyelet eredményeiről;

| 40. | sürgeti a Bizottságot, a Tanácsot és az Európai Tanácsot, hogy állapodjanak meg az Európai Parlamenttel az európai szemeszter egységes menetrendjéről annak érdekében, hogy biztosítható legyes a lehetséges legnagyobb hatékonyság, átláthatóság és legitimitás; |
| --- | --- |

40.

sürgeti a Bizottságot, a Tanácsot és az Európai Tanácsot, hogy állapodjanak meg az Európai Parlamenttel az európai szemeszter egységes menetrendjéről annak érdekében, hogy biztosítható legyes a lehetséges legnagyobb hatékonyság, átláthatóság és legitimitás;

| 41. | felhatalmazza elnökét, hogy védje meg ezt az álláspontot az Európai Tanács 2012. március 1–2-i, tavaszi ülésén; |
| --- | --- |

41.

felhatalmazza elnökét, hogy védje meg ezt az álláspontot az Európai Tanács 2012. március 1–2-i, tavaszi ülésén;

*

* *

| 42. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint az Európai Tanácsnak. |
| --- | --- |

42.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint az Európai Tanácsnak.

---

(1)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0583.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0542.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0331.

(5)  Lásd például a Tanács 2011/85/EU irányelvét (2011. november 8.) a tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről (HL L 306., 2011.11.23., 41. o.).

(6)  Lásd a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2011. november 16-i 1175/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (HL L 306., 2011.11.23., 12. o.).

---

2012. február 16., csütörtök

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/18

---

2012. február 16., csütörtökA 2013. évi költségvetésre vonatkozó iránymutatások – A Bizottság szakaszain kívüli szakaszok

P7_TA(2012)0050

Az Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a 2013-as költségvetési eljárásra vonatkozó iránymutatásokról, I. szakasz – Európai Parlament, II. szakasz – Tanács, IV. szakasz – Bíróság, V. szakasz – Számvevőszék, VI. szakasz – Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, VII. szakasz – Régiók Bizottsága, VIII. szakasz – európai ombudsman, IX. szakasz – európai adatvédelmi biztos, X. szakasz – Európai Külügyi Szolgálat (2012/2001(BUD))

2013/C 249 E/05

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak a többéves pénzügyi keret tekintetében az ITER-projekt pótlólagos finanszírozásának érdekében történő módosításáról szóló, 2011. december 13-i 2012/5/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak a többéves pénzügyi keret tekintetében az ITER-projekt pótlólagos finanszírozásának érdekében történő módosításáról szóló, 2011. december 13-i 2012/5/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (2),

| — | tekintettel a Számvevőszéknek a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére az ellenőrzés alá vont intézmények válaszaival együtt (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszéknek a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére az ellenőrzés alá vont intézmények válaszaival együtt (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 23. és 79. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 23. és 79. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0030/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0030/2012),

| A. | mivel a többéves pénzügyi keret 5. fejezetének felső korlátja az EU 2013. évi költségvetése esetében folyó áron 9 181 millió euró (4); |
| --- | --- |

A.

mivel a többéves pénzügyi keret 5. fejezetének felső korlátja az EU 2013. évi költségvetése esetében folyó áron 9 181 millió euró (4);

| B. | mivel Horvátország csatlakozása hatással lesz a 2013. évi költségvetésre, különösen, ami az új képviselők és a személyzet felvételére vonatkozó forrásokat illeti valamennyi intézmény tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel Horvátország csatlakozása hatással lesz a 2013. évi költségvetésre, különösen, ami az új képviselők és a személyzet felvételére vonatkozó forrásokat illeti valamennyi intézmény tekintetében;

| C. | mivel a magas államadósság-terhekkel, és a jelenlegi nemzeti költségvetési konszolidációs erőfeszítések keretében alkalmazott megszorításokkal jellemzett időszakban az Európai Parlamentnek – az összes intézményhez hasonlóan – példát kellene mutatnia a költségvetési felelősségre és az önmérsékletre; figyelembe véve a Lewandowski biztos által az európai intézmények elnökeihez intézett 2012. január 23-i levelet; |
| --- | --- |

C.

mivel a magas államadósság-terhekkel, és a jelenlegi nemzeti költségvetési konszolidációs erőfeszítések keretében alkalmazott megszorításokkal jellemzett időszakban az Európai Parlamentnek – az összes intézményhez hasonlóan – példát kellene mutatnia a költségvetési felelősségre és az önmérsékletre; figyelembe véve a Lewandowski biztos által az európai intézmények elnökeihez intézett 2012. január 23-i levelet;

| D. | mivel az éves eljárás e szakaszában a Parlament a többi intézmény költségvetési előirányzatára, illetve saját elnökségének a 2013-as költségvetésre vonatkozó javaslatára vár; |
| --- | --- |

D.

mivel az éves eljárás e szakaszában a Parlament a többi intézmény költségvetési előirányzatára, illetve saját elnökségének a 2013-as költségvetésre vonatkozó javaslatára vár;

Általános keret és kiemelt célok a 2013-as költségvetésben

| 1. | úgy véli, hogy az intézményeknek a továbbra is kihívásokkal teli gazdasági körülményekre tekintettel be kellene fagyasztaniuk igazgatási költségvetésüket; hangsúlyozza ugyanakkor a jogilag kötelező érvényű kötelezettségek és az azokból következő lehetséges emelések tiszteletben tartásának szükségességét; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy az intézményeknek a továbbra is kihívásokkal teli gazdasági körülményekre tekintettel be kellene fagyasztaniuk igazgatási költségvetésüket; hangsúlyozza ugyanakkor a jogilag kötelező érvényű kötelezettségek és az azokból következő lehetséges emelések tiszteletben tartásának szükségességét;

| 2. | felhívja az intézményeket az egymás közötti együttműködés megerősítésére, a bevált módszerek megosztása, megtakarítási lehetőségek felfedezése, és ezáltal humánerőforrás-politikájuk, szervezeti felépítésük, technológiai kapacitásuk és épületeik korszerűsítése érdekében; |
| --- | --- |

2.

felhívja az intézményeket az egymás közötti együttműködés megerősítésére, a bevált módszerek megosztása, megtakarítási lehetőségek felfedezése, és ezáltal humánerőforrás-politikájuk, szervezeti felépítésük, technológiai kapacitásuk és épületeik korszerűsítése érdekében;

| 3. | kiemeli az intézményközi együttműködés jelentőségét annak érdekében, hogy Horvátország csatlakozása a lehető legzökkenőmentesebb legyen; |
| --- | --- |

3.

kiemeli az intézményközi együttműködés jelentőségét annak érdekében, hogy Horvátország csatlakozása a lehető legzökkenőmentesebb legyen;

| 4. | hangsúlyozza a hátrányos megkülönböztetés elleni politikák megerősítésének jelentőségét, hiszen azok elősegítik a fogyatékos személyek hozzáférési lehetőségeit, felvételét és integrálását; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza a hátrányos megkülönböztetés elleni politikák megerősítésének jelentőségét, hiszen azok elősegítik a fogyatékos személyek hozzáférési lehetőségeit, felvételét és integrálását;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az összes intézményben hatékony környezetvédelmi politikára van szükség; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az összes intézményben hatékony környezetvédelmi politikára van szükség;

Parlament

| 6. | emlékeztet rá, hogy a 2012. évi költségvetésből jelentős összegeket sikerült megtakarítani szerkezeti változtatások és átszervezések révén; bátorítja a strukturális és szervezési reformok továbbvitelét, és támogatja az innovációt egyéb területeken is; úgy véli, hogy tényleges megtakarítások érhetőek el a költségvetési sorok közötti átfedések és az alacsony hatékonyságú területek feltárásával; ezért felkéri a főtitkárt, hogy terjesszen részletes és világos áttekintést a Költségvetési Bizottság elé azokról a költségvetési sorokról, amelyek tekintetében alacsony volt a végrehajtási arány 2011-ben, az okok objektív elemzésével együtt; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet rá, hogy a 2012. évi költségvetésből jelentős összegeket sikerült megtakarítani szerkezeti változtatások és átszervezések révén; bátorítja a strukturális és szervezési reformok továbbvitelét, és támogatja az innovációt egyéb területeken is; úgy véli, hogy tényleges megtakarítások érhetőek el a költségvetési sorok közötti átfedések és az alacsony hatékonyságú területek feltárásával; ezért felkéri a főtitkárt, hogy terjesszen részletes és világos áttekintést a Költségvetési Bizottság elé azokról a költségvetési sorokról, amelyek tekintetében alacsony volt a végrehajtási arány 2011-ben, az okok objektív elemzésével együtt;

| 7. | meggyőződése, hogy a tényleges és legnagyobb mértékű megtakarítás az Európai Parlament számára egyetlen székhely kialakításával lenne elérhető; ezért arra biztat, hogy további halogatás nélkül végezzenek helyzetértékelést; |
| --- | --- |

7.

meggyőződése, hogy a tényleges és legnagyobb mértékű megtakarítás az Európai Parlament számára egyetlen székhely kialakításával lenne elérhető; ezért arra biztat, hogy további halogatás nélkül végezzenek helyzetértékelést;

| 8. | úgy véli, hogy lényeges hosszú távú megtakarítások elérése érdekében fontolóra kell venni az EP költségvetésének független értékelését; úgy véli, meg kellene fontolni egy e kérdéssel foglalkozó munkacsoport létrehozását; felkéri a főtitkárt és az Elnökséget, hogy mihamarabb tegyenek konkrét javaslatokat egy ilyen csoport felállítására, valamint legkésőbb 2012 végéig tegyenek javaslatokat a lehetséges megtakarításokra; kéri továbbá a munkacsoport által megfogalmazott következtetések gyors végrehajtására; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy lényeges hosszú távú megtakarítások elérése érdekében fontolóra kell venni az EP költségvetésének független értékelését; úgy véli, meg kellene fontolni egy e kérdéssel foglalkozó munkacsoport létrehozását; felkéri a főtitkárt és az Elnökséget, hogy mihamarabb tegyenek konkrét javaslatokat egy ilyen csoport felállítására, valamint legkésőbb 2012 végéig tegyenek javaslatokat a lehetséges megtakarításokra; kéri továbbá a munkacsoport által megfogalmazott következtetések gyors végrehajtására;

| 9. | üdvözli a Költségvetési Bizottság és az Elnökség között az éves költségvetési eljárás kapcsán folytatott megerősített együttműködést; határozottan ösztönzi a főtitkár, az Elnökség és a Költségvetési Bizottság közötti együttműködés további erősítését az egész év folyamán a költségvetési eljárás zökkenőmentességének biztosítása és a költségvetés hatékony végrehajtása érdekében; elvárja, hogy az Elnökség óvatos, a szükségleteken alapuló költségvetési javaslattervezetet terjesszen elő, amely tekintetbe veszi a jogilag kötelező érvényű kötelezettségekből eredő esetleges későbbi növeléseket; úgy véli, hogy minden erőfeszítést meg kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy célzott növelést más területeken elért megtakarítások ellensúlyozzanak; |
| --- | --- |

9.

üdvözli a Költségvetési Bizottság és az Elnökség között az éves költségvetési eljárás kapcsán folytatott megerősített együttműködést; határozottan ösztönzi a főtitkár, az Elnökség és a Költségvetési Bizottság közötti együttműködés további erősítését az egész év folyamán a költségvetési eljárás zökkenőmentességének biztosítása és a költségvetés hatékony végrehajtása érdekében; elvárja, hogy az Elnökség óvatos, a szükségleteken alapuló költségvetési javaslattervezetet terjesszen elő, amely tekintetbe veszi a jogilag kötelező érvényű kötelezettségekből eredő esetleges későbbi növeléseket; úgy véli, hogy minden erőfeszítést meg kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy célzott növelést más területeken elért megtakarítások ellensúlyozzanak;

| 10. | felszólít az utazáshoz kapcsolódó összes költségvetési sor befagyasztására 2013-ban, valamint arra, hogy a képviselők semelyik személyi juttatását se indexálják a parlamenti ciklus végéig; érdeklődéssel várja a főtitkár utazásokról szóló jelentését, amelyet 2012. március 31-ig kell az Elnökség és a Költségvetési Bizottság elé terjesztenie; |
| --- | --- |

10.

felszólít az utazáshoz kapcsolódó összes költségvetési sor befagyasztására 2013-ban, valamint arra, hogy a képviselők semelyik személyi juttatását se indexálják a parlamenti ciklus végéig; érdeklődéssel várja a főtitkár utazásokról szóló jelentését, amelyet 2012. március 31-ig kell az Elnökség és a Költségvetési Bizottság elé terjesztenie;

| 11. | úgy véli, hogy a megtakarításoknak nem szabad veszélybe sodorniuk az EP jogalkotási tevékenységét; meggyőződése, hogy a tudásmenedzsment-rendszer (TMR) kiépítése erősítheti a képviselők jogalkotási tevékenységeit; örömmel látja az igazgatás által nyújtott információkat, és kéri, hogy tájékoztassák a projekt aktuális állásáról, továbbá elvárja, hogy a rendszer teljes mértékben működjön és elérhető legyen az uniós polgárok számára;nagyobb erőfeszítéseket kér a projekt végrehajtásának felgyorsítására;emlékeztet arra, hogy tájékoztatást kért azzal kapcsolatban, hogy miként lehet megtakarításokat elérni a tudásmenedzsment-rendszer megvalósítását követően; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a megtakarításoknak nem szabad veszélybe sodorniuk az EP jogalkotási tevékenységét; meggyőződése, hogy a tudásmenedzsment-rendszer (TMR) kiépítése erősítheti a képviselők jogalkotási tevékenységeit; örömmel látja az igazgatás által nyújtott információkat, és kéri, hogy tájékoztassák a projekt aktuális állásáról, továbbá elvárja, hogy a rendszer teljes mértékben működjön és elérhető legyen az uniós polgárok számára;nagyobb erőfeszítéseket kér a projekt végrehajtásának felgyorsítására;emlékeztet arra, hogy tájékoztatást kért azzal kapcsolatban, hogy miként lehet megtakarításokat elérni a tudásmenedzsment-rendszer megvalósítását követően;

| 12. | emlékeztet a Parlament költségvetésről szóló állásfoglalásaira, beleértve a legutóbbi, 2011. október 26-i állásfoglalást (5), amelyben az épületekkel kapcsolatos politika tekintetében korai tájékoztatásra, párbeszédre és átlátható döntéshozatali eljárásra szólított fel; hathavonta pontos tájékoztatást kér az épületekkel kapcsolatos projektek előrehaladásáról és azok pénzügyi vonzatairól; ragaszkodik ahhoz, hogy a jelenlegi jogalkotási ciklus alatt ne kezdjenek új, korábban tervbe nem vett ingatlanprojektekbe; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet a Parlament költségvetésről szóló állásfoglalásaira, beleértve a legutóbbi, 2011. október 26-i állásfoglalást (5), amelyben az épületekkel kapcsolatos politika tekintetében korai tájékoztatásra, párbeszédre és átlátható döntéshozatali eljárásra szólított fel; hathavonta pontos tájékoztatást kér az épületekkel kapcsolatos projektek előrehaladásáról és azok pénzügyi vonzatairól; ragaszkodik ahhoz, hogy a jelenlegi jogalkotási ciklus alatt ne kezdjenek új, korábban tervbe nem vett ingatlanprojektekbe;

Egyéb intézmények

| 13. | minden intézményt arra biztat, hogy a költségvetési fegyelem fenntartása érdekében keressenek további megtakarítási lehetőségeket, és hogy fagyasszák be a költségvetésüket, ugyanakkor tartsák szem előtt a jogi kötelezettségeket és az új pénzügyi kihívásokat, mint amilyen például a horvát csatlakozás; |
| --- | --- |

13.

minden intézményt arra biztat, hogy a költségvetési fegyelem fenntartása érdekében keressenek további megtakarítási lehetőségeket, és hogy fagyasszák be a költségvetésüket, ugyanakkor tartsák szem előtt a jogi kötelezettségeket és az új pénzügyi kihívásokat, mint amilyen például a horvát csatlakozás;

| 14. | megállapítja, hogy a Bíróság (IV. szakasz) oly módon kívánja alapszabályát módosítani, hogy az közvetlen kihatással lenne a költségvetésre; úgy véli, hogy megfelelő finanszírozást kell biztosítani az intézmény zökkenőmentes működésére, és ezáltal az uniós polgárok megfelelő jogi védelmének biztosítására; |
| --- | --- |

14.

megállapítja, hogy a Bíróság (IV. szakasz) oly módon kívánja alapszabályát módosítani, hogy az közvetlen kihatással lenne a költségvetésre; úgy véli, hogy megfelelő finanszírozást kell biztosítani az intézmény zökkenőmentes működésére, és ezáltal az uniós polgárok megfelelő jogi védelmének biztosítására;

| 15. | megérti, hogy az EKSZ milyen kihívásokkal nézett szembe az első, 2011-es költségvetése kidolgozásakor; hatékony és eredményes pénzügyi tervezést kér az új intézménytől, és felkéri a külügyi szolgálatot, hogy tárja fel azokat a lehetőségeket, amely révén adott esetben fokozott költségvetési szinergia biztosítható a tagállamokkal; |
| --- | --- |

15.

megérti, hogy az EKSZ milyen kihívásokkal nézett szembe az első, 2011-es költségvetése kidolgozásakor; hatékony és eredményes pénzügyi tervezést kér az új intézménytől, és felkéri a külügyi szolgálatot, hogy tárja fel azokat a lehetőségeket, amely révén adott esetben fokozott költségvetési szinergia biztosítható a tagállamokkal;

*

* *

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak a Bíróságnak, a Számvevőszéknek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, az európai ombudsmannak, az európai adatvédelmi biztosnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak. |
| --- | --- |

16.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak a Bíróságnak, a Számvevőszéknek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, az európai ombudsmannak, az európai adatvédelmi biztosnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak.

---

(1)  HL L 163., 2007.6.23., 17. o.

(2)  HL L 4., 2012.1.7., 12. o.

(3)  HL C 326., 2011.11.10., 1. o.

(4)  Az 5. fejezet felső korlátja magában foglalja a személyzet nyugdíjrendszerhez való hozzájárulását is.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0461.

---

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/20

---

2012. február 16., csütörtökAz atlanti-óceáni fattyúmakréla nyugati állományára vonatkozó többéves terv

P7_TA(2012)0051

Az Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása az atlanti-óceáni fattyúmakréla nyugati állományára és annak halászatára vonatkozó többéves tervre irányuló javaslat jelenlegi állásáról (2011/2937(RSP))

2013/C 249 E/06

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács elé terjesztett bizottsági javaslatra (COM(2009)0189) és az EK-Szerződés 37. cikkére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0010/2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács elé terjesztett bizottsági javaslatra (COM(2009)0189) és az EK-Szerződés 37. cikkére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0010/2009),

| — | tekintettel „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásai” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményére (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásai” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményére (COM(2009)0665),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. március 17-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. március 17-i véleményére (1),

| — | tekintettel az atlanti-óceáni fattyúmakréla nyugati állományára és annak halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása érdekében első olvasatban 2010. november 23-án elfogadott álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az atlanti-óceáni fattyúmakréla nyugati állományára és annak halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása érdekében első olvasatban 2010. november 23-án elfogadott álláspontjára (2),

| — | tekintettel a közös halászati politika reformjáról szóló zöld könyvről szóló 2010. február 25-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politika reformjáról szóló zöld könyvről szóló 2010. február 25-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a közös halászati politikáról szóló, 2011. július 13-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló közelmúltbeli bizottsági javaslatra (COM(2011)0425), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politikáról szóló, 2011. július 13-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló közelmúltbeli bizottsági javaslatra (COM(2011)0425),

| — | tekintettel az atlanti-óceáni fattyúmakréla nyugati állományára és annak halászatára vonatkozó többéves tervre irányuló javaslat jelenlegi állásáról szóló, a Bizottsághoz és a Tanácshoz intézett szóbeli választ igénylő kérdésekre (O-000308/2011 – B7-0023/2012, O-000309/2011 – B7-0024/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az atlanti-óceáni fattyúmakréla nyugati állományára és annak halászatára vonatkozó többéves tervre irányuló javaslat jelenlegi állásáról szóló, a Bizottsághoz és a Tanácshoz intézett szóbeli választ igénylő kérdésekre (O-000308/2011 – B7-0023/2012, O-000309/2011 – B7-0024/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az ENSZ 2002-ben Johannesburgban tartott világ-csúcstalálkozóján elfogadott végrehajtási terv értelmében az Európai Unió többek között köteles a halállományokat a legnagyobb fenntartható hozamot biztosító szinten tartani vagy arra visszaállítani, szem előtt tartva, hogy a megcsappant állományok esetében ezt a célt sürgősen, lehetőség szerint 2015-ig el kell érni; |
| --- | --- |

A.

mivel az ENSZ 2002-ben Johannesburgban tartott világ-csúcstalálkozóján elfogadott végrehajtási terv értelmében az Európai Unió többek között köteles a halállományokat a legnagyobb fenntartható hozamot biztosító szinten tartani vagy arra visszaállítani, szem előtt tartva, hogy a megcsappant állományok esetében ezt a célt sürgősen, lehetőség szerint 2015-ig el kell érni;

| B. | mivel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet 2. cikke értelmében a közös halászati politika az élővízi erőforrások fenntartható gazdasági, környezeti és társadalmi feltételeket teremtő kiaknázásának biztosítását célozza; |
| --- | --- |

B.

mivel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet 2. cikke értelmében a közös halászati politika az élővízi erőforrások fenntartható gazdasági, környezeti és társadalmi feltételeket teremtő kiaknázásának biztosítását célozza;

| C. | mivel gazdasági értelemben az uniós vizekben élő legjelentősebb fattyúmakréla-állomány a nyugati; |
| --- | --- |

C.

mivel gazdasági értelemben az uniós vizekben élő legjelentősebb fattyúmakréla-állomány a nyugati;

| D. | mivel 2009 áprilisában a Bizottság állománygazdálkodási tervet terjesztett elő (COM(2009)0189) a nyílt tengeri állományokkal foglalkozó regionális tanácsadó testület előkészítő munkája, valamint a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) és a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) tanácsai alapján; |
| --- | --- |

D.

mivel 2009 áprilisában a Bizottság állománygazdálkodási tervet terjesztett elő (COM(2009)0189) a nyílt tengeri állományokkal foglalkozó regionális tanácsadó testület előkészítő munkája, valamint a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) és a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) tanácsai alapján;

| E. | mivel a többéves tervek a KHP sarokkövének és az állománymegőrzés alapvető eszközeinek számítanak, melyek tartalmazzák a KHP céljainak eléréséhez szükséges általános rendelkezéseket, ezért ezeket a rendes jogalkotási eljárás keretében kell elfogadni az EUMSZ 43. cikkének (2) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

E.

mivel a többéves tervek a KHP sarokkövének és az állománymegőrzés alapvető eszközeinek számítanak, melyek tartalmazzák a KHP céljainak eléréséhez szükséges általános rendelkezéseket, ezért ezeket a rendes jogalkotási eljárás keretében kell elfogadni az EUMSZ 43. cikkének (2) bekezdésével összhangban;

| F. | mivel a nyugati fattyúmakréla-állománnyal kapcsolatos biológiai információk nem elegendőek az állomány teljes felméréséhez; mivel ugyanakkor a HTMGB szakvéleménye szerint az ikrabőség alakulására épülő, lehalászást korlátozó szabály lehetővé tenné a fenntartható állománygazdálkodást; mivel a lehalászást korlátozó szabályt egyfelől a szokásos állománymegújulás mellett javasolható elővigyázatos megközelítés, másfelől az előzőleg alkalmazott teljes kifogható mennyiségeknek egy olyan tényezővel való kiigazítása alapján kell meghatározni, amely az ikrabőség alapján tükrözi az állomány méretének alakulását; |
| --- | --- |

F.

mivel a nyugati fattyúmakréla-állománnyal kapcsolatos biológiai információk nem elegendőek az állomány teljes felméréséhez; mivel ugyanakkor a HTMGB szakvéleménye szerint az ikrabőség alakulására épülő, lehalászást korlátozó szabály lehetővé tenné a fenntartható állománygazdálkodást; mivel a lehalászást korlátozó szabályt egyfelől a szokásos állománymegújulás mellett javasolható elővigyázatos megközelítés, másfelől az előzőleg alkalmazott teljes kifogható mennyiségeknek egy olyan tényezővel való kiigazítása alapján kell meghatározni, amely az ikrabőség alapján tükrözi az állomány méretének alakulását;

| G. | mivel a halászati lehetőségek megállapítása és tagállamok közötti elosztása a közös halászati politika keretein belül közvetlenül kihat a tagállamok – különösen a part menti kisüzemi halászatban érdekelt – halászflottáinak társadalmi-gazdasági helyzetére; |
| --- | --- |

G.

mivel a halászati lehetőségek megállapítása és tagállamok közötti elosztása a közös halászati politika keretein belül közvetlenül kihat a tagállamok – különösen a part menti kisüzemi halászatban érdekelt – halászflottáinak társadalmi-gazdasági helyzetére;

| H. | mivel a Tanács nem tarthatja fenn magának a jogot, hogy egyoldalúan fogadja el a javaslatban meghatározott, a teljes kifogható mennyiségek megállapítására szolgáló paramétereket, lévén, hogy ezek a javasolt hosszú távú terv kulcselemei; |
| --- | --- |

H.

mivel a Tanács nem tarthatja fenn magának a jogot, hogy egyoldalúan fogadja el a javaslatban meghatározott, a teljes kifogható mennyiségek megállapítására szolgáló paramétereket, lévén, hogy ezek a javasolt hosszú távú terv kulcselemei;

| I. | mivel a Parlament az első olvasatban elfogadott álláspontjában – a tudományosan megalapozott lehalászási szabályokkal összhangban – bizonyos mozgásteret hagyott a Tanácsnak a teljes kifogható mennyiség kiszámításának módját illetően, hogy elősegítse a kompromisszum létrejöttét, továbbá ösztönözze a jelen jogalkotási javaslat építő és pozitív megközelítését; |
| --- | --- |

I.

mivel a Parlament az első olvasatban elfogadott álláspontjában – a tudományosan megalapozott lehalászási szabályokkal összhangban – bizonyos mozgásteret hagyott a Tanácsnak a teljes kifogható mennyiség kiszámításának módját illetően, hogy elősegítse a kompromisszum létrejöttét, továbbá ösztönözze a jelen jogalkotási javaslat építő és pozitív megközelítését;

| J. | mivel a lehalászási szabály részét képező biológiai hivatkozások és paraméterek a legújabb tudományos ajánlásokat tükrözik, és a Bizottságot az EUMSZ 290. cikkével összhangban fel kell jogosítani felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására a lehalászási szabályba beépített egyes biológiai hivatkozások és paraméterek módosítása tekintetében a változásokra való gyors reagálás érdekében; |
| --- | --- |

J.

mivel a lehalászási szabály részét képező biológiai hivatkozások és paraméterek a legújabb tudományos ajánlásokat tükrözik, és a Bizottságot az EUMSZ 290. cikkével összhangban fel kell jogosítani felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására a lehalászási szabályba beépített egyes biológiai hivatkozások és paraméterek módosítása tekintetében a változásokra való gyors reagálás érdekében;

| 1. | hangsúlyozza, hogy a terv célja olyan szinten tartani a fattyúmakréla nyugati állományának biomasszáját, amely biztosítja fenntartható kiaknázását és legmagasabb hosszú távú hozamát; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a terv célja olyan szinten tartani a fattyúmakréla nyugati állományának biomasszáját, amely biztosítja fenntartható kiaknázását és legmagasabb hosszú távú hozamát;

| 2. | úgy véli, hogy a lehalászást korlátozó szabályt egyfelől a javasolt elővigyázatos megközelítés, másfelől az előzőleg alkalmazott teljes kifogható mennyiségeknek egy olyan tényezővel való kiigazítása alapján kell meghatározni, amely az ikrabőség alapján tükrözi az állomány méretének közelmúltbeli alakulását; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a lehalászást korlátozó szabályt egyfelől a javasolt elővigyázatos megközelítés, másfelől az előzőleg alkalmazott teljes kifogható mennyiségeknek egy olyan tényezővel való kiigazítása alapján kell meghatározni, amely az ikrabőség alapján tükrözi az állomány méretének közelmúltbeli alakulását;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a lehalászást korlátozó szabályok a többéves tervek alapelemei, melyekről a rendes jogalkotási eljárás keretében kell határozni; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a lehalászást korlátozó szabályok a többéves tervek alapelemei, melyekről a rendes jogalkotási eljárás keretében kell határozni;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a halállományok megőrzése érdekében kulcsfontosságú lenne a lehető legtöbb halállomány tekintetében hosszú távú állománygazdálkodási tervvel rendelkezni, amint azt a Bizottság is kiemelte a megújult közös halászati politikáról szóló javaslatában; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a halállományok megőrzése érdekében kulcsfontosságú lenne a lehető legtöbb halállomány tekintetében hosszú távú állománygazdálkodási tervvel rendelkezni, amint azt a Bizottság is kiemelte a megújult közös halászati politikáról szóló javaslatában;

| 5. | hangsúlyozza, hogy meg kell szüntetni a jelenlegi intézményi patthelyzetet a fenntartható halállomány kialakulásának elősegítése, valamint annak lehetővé tétele érdekében, hogy a halászatban érdekelt szereplők jobban tudják előzetesen tervezni tevékenységeiket; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy meg kell szüntetni a jelenlegi intézményi patthelyzetet a fenntartható halállomány kialakulásának elősegítése, valamint annak lehetővé tétele érdekében, hogy a halászatban érdekelt szereplők jobban tudják előzetesen tervezni tevékenységeiket;

| 6. | sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen több kezdeményezést a három intézmény közötti, az egyes intézmények döntéshozatalban betöltött szerepének egyértelművé tételére és a többéves állománygazdálkodási tervek jövőbeli felépítésének megvitatására irányuló politikai párbeszéd előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen több kezdeményezést a három intézmény közötti, az egyes intézmények döntéshozatalban betöltött szerepének egyértelművé tételére és a többéves állománygazdálkodási tervek jövőbeli felépítésének megvitatására irányuló politikai párbeszéd előmozdítása érdekében;

| 7. | sürgeti a Bizottságot, hogy a számos alkalommal hozzá intézett felhívásoknak és általa tett ígéreteknek megfelelően gyors fellépéssel előzze meg a jövőbeli többéves állománygazdálkodási tervekkel kapcsolatban esetlegesen kialakuló hasonló intézményi patthelyzeteket; |
| --- | --- |

7.

sürgeti a Bizottságot, hogy a számos alkalommal hozzá intézett felhívásoknak és általa tett ígéreteknek megfelelően gyors fellépéssel előzze meg a jövőbeli többéves állománygazdálkodási tervekkel kapcsolatban esetlegesen kialakuló hasonló intézményi patthelyzeteket;

| 8. | sürgeti a Tanácsot, hogy terjessze elő az atlanti-óceáni fattyúmakréla nyugati állományára vonatkozó többéves tervvel kapcsolatos álláspontját, hogy a Parlament megkezdhesse annak második olvasatbeli tárgyalását, és mielőbb továbblépésre kerüljön sor az ügyben; |
| --- | --- |

8.

sürgeti a Tanácsot, hogy terjessze elő az atlanti-óceáni fattyúmakréla nyugati állományára vonatkozó többéves tervvel kapcsolatos álláspontját, hogy a Parlament megkezdhesse annak második olvasatbeli tárgyalását, és mielőbb továbblépésre kerüljön sor az ügyben;

| 9. | utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást tájékoztatás céljából továbbítsa a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást tájékoztatás céljából továbbítsa a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 354., 2010.12.28., 68. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0421.

(3)  HL C 348. E, 2010.12.21., 15. o.

---

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/22

---

2012. február 16., csütörtökA közös halászati politika hozzájárulása a közjavak előállításához

P7_TA(2012)0052

Az Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a közös halászati politika közjavak megteremtéséhez történő hozzájárulásáról (2011/2899(RSP))

2013/C 249 E/07

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az „Életbiztosításunk, természeti tőkénk: a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia” című bizottsági közleményre (COM(2011)0244 végleges), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Életbiztosításunk, természeti tőkénk: a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia” című bizottsági közleményre (COM(2011)0244 végleges),

| — | tekintettel a „Rio+20: a zöld gazdaság és a jobb kormányzás felé” című bizottsági közleményre (COM(2011)0363), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Rio+20: a zöld gazdaság és a jobb kormányzás felé” című bizottsági közleményre (COM(2011)0363),

| — | tekintettel az „Európa 2020” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a tengervédelmi stratégiáról szóló 2008/56/EK keretirányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tengervédelmi stratégiáról szóló 2008/56/EK keretirányelvre (2),

| — | tekintettel a Bizottság által 2011. július 13-án benyújtott, a közös halászati politikára vonatkozó reformcsomagra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2011. július 13-án benyújtott, a közös halászati politikára vonatkozó reformcsomagra,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményére,

| — | tekintettel a FAO felelősségteljes halászatra vonatkozó, 1995. október 31-én elfogadott magatartási kódexére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a FAO felelősségteljes halászatra vonatkozó, 1995. október 31-én elfogadott magatartási kódexére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének 4. bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének 4. bekezdésére,

| A. | mivel a halászat az egyik legősibb emberi tevékenység, és a hal az emberi táplálkozás fontos és nélkülözhetetlen eleme, amelynek elérhetőségét garantálni kell, és amelynek jelentőségét a közös halászati politika (KHP) keretében megfelelően el kell ismerni és értékelni kell; |
| --- | --- |

A.

mivel a halászat az egyik legősibb emberi tevékenység, és a hal az emberi táplálkozás fontos és nélkülözhetetlen eleme, amelynek elérhetőségét garantálni kell, és amelynek jelentőségét a közös halászati politika (KHP) keretében megfelelően el kell ismerni és értékelni kell;

| B. | mivel a vadon élő halállomány kifogását és az akvakultúrát is felölelő halászati ágazat olyan tevékenységekkel jár, amelyek a három fő tevékenységi terület – a halászat, az előállítás és az értékesítés – révén hozzájárulnak a nélkülözhetetlen közjavak megteremtéséhez; mivel az egészséges halállományok, az egészséges tengeri ökoszisztémák és a tengeri élővilág sokféleségének megőrzése fontos és megóvandó közjavak; |
| --- | --- |

B.

mivel a vadon élő halállomány kifogását és az akvakultúrát is felölelő halászati ágazat olyan tevékenységekkel jár, amelyek a három fő tevékenységi terület – a halászat, az előállítás és az értékesítés – révén hozzájárulnak a nélkülözhetetlen közjavak megteremtéséhez; mivel az egészséges halállományok, az egészséges tengeri ökoszisztémák és a tengeri élővilág sokféleségének megőrzése fontos és megóvandó közjavak;

| C. | mivel a fenntartható – tengeri vagy édesvízi, part menti vagy a partoktól távol eső – akvakultúra a halászati ágazat fontos részét képezi; |
| --- | --- |

C.

mivel a fenntartható – tengeri vagy édesvízi, part menti vagy a partoktól távol eső – akvakultúra a halászati ágazat fontos részét képezi;

| D. | mivel a kisüzemi halászat különösen fontos szerepet tölt be a gazdasági, társadalmi, környezeti és kulturális életben, amely szerepet a KHP keretén belül megfelelően el kell ismerni és értékelni kell; mivel a halászati ágazat egészének visszaesése erőteljes csapást mért a parti közösségekre, ami EU-szerte súlyosan érintette a kisebb halászkikötőket; |
| --- | --- |

D.

mivel a kisüzemi halászat különösen fontos szerepet tölt be a gazdasági, társadalmi, környezeti és kulturális életben, amely szerepet a KHP keretén belül megfelelően el kell ismerni és értékelni kell; mivel a halászati ágazat egészének visszaesése erőteljes csapást mért a parti közösségekre, ami EU-szerte súlyosan érintette a kisebb halászkikötőket;

| E. | mivel az átalakított KHP-nak szavatolnia kell a halászati ágazat környezeti, társadalmi és gazdasági fenntarthatóságát a különböző vízrajzi medencékben, többek között azon decentralizált irányítási modell segítségével, amely a döntéshozatali központokat közelebb viszi a tényleges tevékenység helyszíneihez, és amely növeli az érdekeltek felelősségét; |
| --- | --- |

E.

mivel az átalakított KHP-nak szavatolnia kell a halászati ágazat környezeti, társadalmi és gazdasági fenntarthatóságát a különböző vízrajzi medencékben, többek között azon decentralizált irányítási modell segítségével, amely a döntéshozatali központokat közelebb viszi a tényleges tevékenység helyszíneihez, és amely növeli az érdekeltek felelősségét;

| F. | mivel a halászati ágazat a működő ökoszisztémáktól függő tevékenységeket foglal magában, így a kitermelésnek, a feldolgozásnak és a halászati termékek forgalmazásának hosszú távú fenntarthatósága szempontjából a bőséges halállományok és megfelelő környezeti állapotú tengeri ökoszisztémák elengedhetetlenek; |
| --- | --- |

F.

mivel a halászati ágazat a működő ökoszisztémáktól függő tevékenységeket foglal magában, így a kitermelésnek, a feldolgozásnak és a halászati termékek forgalmazásának hosszú távú fenntarthatósága szempontjából a bőséges halállományok és megfelelő környezeti állapotú tengeri ökoszisztémák elengedhetetlenek;

| G. | mivel az európai halászati ágazat hozzájárul Európa társadalmi fejlődéséhez és gazdasági növekedéséhez azáltal, hogy közvetlenül és közvetetten munkahelyeket teremt, illetve évente 6,4 millió tonna halat termel ki; |
| --- | --- |

G.

mivel az európai halászati ágazat hozzájárul Európa társadalmi fejlődéséhez és gazdasági növekedéséhez azáltal, hogy közvetlenül és közvetetten munkahelyeket teremt, illetve évente 6,4 millió tonna halat termel ki;

| H. | mivel a halászati ágazat többfunkciós jellege több területen is tetten érhető, például a társadalmi-gazdasági, történelmi, kulturális, tudományos és környezetvédelmi kérdésekre gyakorolt hatása révén; |
| --- | --- |

H.

mivel a halászati ágazat többfunkciós jellege több területen is tetten érhető, például a társadalmi-gazdasági, történelmi, kulturális, tudományos és környezetvédelmi kérdésekre gyakorolt hatása révén;

| I. | mivel a halászati tevékenységek főként a part menti területekre és a szigetekre vannak befolyással, hozzájárulnak azok hathatós irányításához, valamint társadalmi és gazdasági dinamikájukhoz; mivel ez különösen fontos e területek közösségei számára, amelyek a munkahelyek szűkössége és a helyi gazdaságok gyenge volta miatt gyakran hátrányos helyzetűek; |
| --- | --- |

I.

mivel a halászati tevékenységek főként a part menti területekre és a szigetekre vannak befolyással, hozzájárulnak azok hathatós irányításához, valamint társadalmi és gazdasági dinamikájukhoz; mivel ez különösen fontos e területek közösségei számára, amelyek a munkahelyek szűkössége és a helyi gazdaságok gyenge volta miatt gyakran hátrányos helyzetűek;

| J. | mivel az átdolgozott KHP-nak szorosan kell kapcsolódnia a tengerügyi terület egyéb kiemelt uniós kezdeményezéseihez, különösen „Az európai tengerpolitikáról szóló konzultáció konklúziói” című bizottsági közleményhez (COM(2007)0575), amely szerint az európai halászati ágazat impulzust adhat az oceanográfiai dinamikára, az ökoszisztémákra és a halászati tevékenységhez közvetve vagy közvetlenül kapcsolódó vízi fajok biológiájára vonatkozó ismereteinket elmélyítő hatalmas mennyiségű tudományos munka elkészítéséhez; |
| --- | --- |

J.

mivel az átdolgozott KHP-nak szorosan kell kapcsolódnia a tengerügyi terület egyéb kiemelt uniós kezdeményezéseihez, különösen „Az európai tengerpolitikáról szóló konzultáció konklúziói” című bizottsági közleményhez (COM(2007)0575), amely szerint az európai halászati ágazat impulzust adhat az oceanográfiai dinamikára, az ökoszisztémákra és a halászati tevékenységhez közvetve vagy közvetlenül kapcsolódó vízi fajok biológiájára vonatkozó ismereteinket elmélyítő hatalmas mennyiségű tudományos munka elkészítéséhez;

| K. | mivel egy lendületes, jól irányított halászati ágazat egyre nagyobb mértékben hozzájárulhatna az európai társadalomhoz és az európai gazdasághoz, és így fontos szerepet tölthetne be az Európa 2020 stratégiában; |
| --- | --- |

K.

mivel egy lendületes, jól irányított halászati ágazat egyre nagyobb mértékben hozzájárulhatna az európai társadalomhoz és az európai gazdasághoz, és így fontos szerepet tölthetne be az Európa 2020 stratégiában;

| 1. | hangsúlyozza, hogy a halászat az EU egyik fontos ágazata, amely az európai polgárokat minőségi élelmiszerrel látja el, valamint gazdasági és társadalmi hozzáadott értéket teremt az Európai Unió számára; ezért úgy véli, hogy az átdolgozott KHP-nak biztosítania kell a halászati erőforrások fenntartható kiaknázását, valamint a halállományok egészséges szinten történő megőrzését annak érdekében, hogy a halászati tevékenységeket a hagyományos területeken és közösségekben hosszú távon folytatni lehessen; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a halászat az EU egyik fontos ágazata, amely az európai polgárokat minőségi élelmiszerrel látja el, valamint gazdasági és társadalmi hozzáadott értéket teremt az Európai Unió számára; ezért úgy véli, hogy az átdolgozott KHP-nak biztosítania kell a halászati erőforrások fenntartható kiaknázását, valamint a halállományok egészséges szinten történő megőrzését annak érdekében, hogy a halászati tevékenységeket a hagyományos területeken és közösségekben hosszú távon folytatni lehessen;

| 2. | úgy véli, hogy a környezeti, gazdasági és társadalmi fenntarthatóság a KHP fontos célkitűzése, és hangsúlyozza, hogy a KHP fő prioritásaként a fenntartható halászati ágazatot kell meghatározni annak biztosítása érdekében, hogy a jelenlegi és az eljövendő nemzedékek is élvezhessék a halászattal járó környezeti, társadalmi és gazdasági előnyöket; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a környezeti, gazdasági és társadalmi fenntarthatóság a KHP fontos célkitűzése, és hangsúlyozza, hogy a KHP fő prioritásaként a fenntartható halászati ágazatot kell meghatározni annak biztosítása érdekében, hogy a jelenlegi és az eljövendő nemzedékek is élvezhessék a halászattal járó környezeti, társadalmi és gazdasági előnyöket;

| 3. | hangsúlyozza, hogy megfelelő gazdálkodás mellett a halászat az élelmezésbiztonság, a foglalkoztatás, a dinamikus halászközösségek tekintetében és sok egyéb módon jobban szolgálhatná az európai társadalom jólétét; hangsúlyozza, hogy az egészséges halállományok, az egészséges tengeri ökoszisztémák és a tengeri élővilág sokféleségének megőrzése önmagukban is közjavat képeznek, amely csak akkor termelődik, ha a halállományokat fenntartható módon irányítják és a környezetre kifejtett szükségtelen negatív hatásokat minimalizálják; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy megfelelő gazdálkodás mellett a halászat az élelmezésbiztonság, a foglalkoztatás, a dinamikus halászközösségek tekintetében és sok egyéb módon jobban szolgálhatná az európai társadalom jólétét; hangsúlyozza, hogy az egészséges halállományok, az egészséges tengeri ökoszisztémák és a tengeri élővilág sokféleségének megőrzése önmagukban is közjavat képeznek, amely csak akkor termelődik, ha a halállományokat fenntartható módon irányítják és a környezetre kifejtett szükségtelen negatív hatásokat minimalizálják;

| 4. | elengedhetetlennek tartja, hogy a bolygónk felszínének több mint kétharmadát borító tengereket olyan erőforrásként ismerjék el, amely létfontosságú szerepet tölt be más természeti erőforrások (pl. a halászat) előállításában; stratégiai fontosságúnak tartja továbbá, hogy a KHP egyértelmű és célzott intézkedéseket foglaljon magában annak biztosítására, hogy az ökoszisztéma alapú megközelítés révén elláthassa stratégiai szerepét; |
| --- | --- |

4.

elengedhetetlennek tartja, hogy a bolygónk felszínének több mint kétharmadát borító tengereket olyan erőforrásként ismerjék el, amely létfontosságú szerepet tölt be más természeti erőforrások (pl. a halászat) előállításában; stratégiai fontosságúnak tartja továbbá, hogy a KHP egyértelmű és célzott intézkedéseket foglaljon magában annak biztosítására, hogy az ökoszisztéma alapú megközelítés révén elláthassa stratégiai szerepét;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a KHP hozzájárul az EU biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig szóló stratégiájának megvalósításához, valamint az EU azon céljához, hogy 2020-ig megállítsa a biodiverzitás csökkenését és az ökoszisztéma-szolgáltatások romlását a fenntartható halászatot biztosító jogszabályok elfogadása révén, egyrészt azáltal, hogy megelőző intézkedéseket hoz a destruktív halászati technikák felszámolására, másrészt biztosítja a túlhalászott halállományok helyreállítását, illetve a halászatban nem érintett fajok védelmére irányuló intézkedéseket fogad el; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a KHP hozzájárul az EU biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig szóló stratégiájának megvalósításához, valamint az EU azon céljához, hogy 2020-ig megállítsa a biodiverzitás csökkenését és az ökoszisztéma-szolgáltatások romlását a fenntartható halászatot biztosító jogszabályok elfogadása révén, egyrészt azáltal, hogy megelőző intézkedéseket hoz a destruktív halászati technikák felszámolására, másrészt biztosítja a túlhalászott halállományok helyreállítását, illetve a halászatban nem érintett fajok védelmére irányuló intézkedéseket fogad el;

| 6. | emlékeztet, hogy gazdasági szinten a halászati ágazat (az akvakultúrával együtt) évente hozzávetőlegesen 34,2 milliárd euró jövedelmet termel, társadalmi szinten pedig több mint 350 000 munkahelyet teremt a halászat, a halfeldolgozás és a forgalmazás területén, elsősorban a part menti és távoli régiókban, valamint a szigeteken; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet, hogy gazdasági szinten a halászati ágazat (az akvakultúrával együtt) évente hozzávetőlegesen 34,2 milliárd euró jövedelmet termel, társadalmi szinten pedig több mint 350 000 munkahelyet teremt a halászat, a halfeldolgozás és a forgalmazás területén, elsősorban a part menti és távoli régiókban, valamint a szigeteken;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a halászati ágazat többfunkciós jellegű, és a három hagyományos tevékenységi területe, illetve a gazdasági, környezeti és társadalmi szinten érzékelhető hatásai mellett jelentős szerepet játszik más területeken is, például a környezetvédelemben, a kultúrában, a szabadidős tevékenységekben és az idegenforgalom területén, a tudományok, az energiaügy és az oktatás terén, és e tekintetben különösen kiemeli a kisüzemi halászati ágazat jelentőségét; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a halászati ágazat többfunkciós jellegű, és a három hagyományos tevékenységi területe, illetve a gazdasági, környezeti és társadalmi szinten érzékelhető hatásai mellett jelentős szerepet játszik más területeken is, például a környezetvédelemben, a kultúrában, a szabadidős tevékenységekben és az idegenforgalom területén, a tudományok, az energiaügy és az oktatás terén, és e tekintetben különösen kiemeli a kisüzemi halászati ágazat jelentőségét;

| 8. | felhívja a Bizottságot annak megfelelő figyelembevételére, hogy a halászati ágazat fontos szerepet tölt be az alábbi területeken:






  i) | kultúra – mivel hozzájárul a gasztronómiához, néprajzhoz, történelemhez, irodalomhoz, muzeológiához stb., |
| --- | --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot annak megfelelő figyelembevételére, hogy a halászati ágazat fontos szerepet tölt be az alábbi területeken:

i)

kultúra – mivel hozzájárul a gasztronómiához, néprajzhoz, történelemhez, irodalomhoz, muzeológiához stb.,

| ii) | szabadidős tevékenységek és turizmus – mivel számos különböző tevékenységre nyújt lehetőséget, például helyi halászokkal való tengeri kirándulásokra, bálna- és tengerimadár-szafarikra, környezetbarát merülésre stb., |
| --- | --- |

ii)

szabadidős tevékenységek és turizmus – mivel számos különböző tevékenységre nyújt lehetőséget, például helyi halászokkal való tengeri kirándulásokra, bálna- és tengerimadár-szafarikra, környezetbarát merülésre stb.,

| iii) | tudomány – mivel a tengerrel foglalkozó tudósokat és másokat segít kutatásukban, |
| --- | --- |

iii)

tudomány – mivel a tengerrel foglalkozó tudósokat és másokat segít kutatásukban,

| iv) | energia – mivel elősegíti az új technológiák kifejlesztését, amelyek jelentős előnyökkel járhatnak a társadalom egésze számára, |
| --- | --- |

iv)

energia – mivel elősegíti az új technológiák kifejlesztését, amelyek jelentős előnyökkel járhatnak a társadalom egésze számára,

| v) | környezet – mivel megóvja a biológiailag érzékeny földrajzi területeket, valamint a part menti területeket, ahol a haltenyésztő és halnevelő telepek találhatók, továbbá segít a tengerek megtisztításában, |
| --- | --- |

v)

környezet – mivel megóvja a biológiailag érzékeny földrajzi területeket, valamint a part menti területeket, ahol a haltenyésztő és halnevelő telepek találhatók, továbbá segít a tengerek megtisztításában,

| vi) | oktatás – mivel megkedvelteti a szabadtéri tevékenységeket, és a tenger tiszteletére nevel; |
| --- | --- |

vi)

oktatás – mivel megkedvelteti a szabadtéri tevékenységeket, és a tenger tiszteletére nevel;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a halászati ágazat többfunkciós dimenziója révén olyan közjavakkal látja el a közösségeket, amelyek általánosságban az európai polgárok javát szolgálják, és nem pusztán azokét, akik közvetlenül vagy közvetve kapcsolatban állnak a halászattal, amit el kell ismerni és értékelni kell; megállapítja továbbá, hogy a halászati tevékenységek többfunkciós jellege jelentős számú uniós polgár – különösen a part menti területeken élők – számára jár előnyökkel; úgy véli, hogy a KHP finanszírozásával összefüggésben a halászati ágazat többfunkciós jellegét teljes mértékben figyelembe kell venni; hangsúlyozza, hogy e kiegészítő közjavak előállítása nem szolgálhat mentségül a KHP szükséges reformjainak késleltetésére; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a halászati ágazat többfunkciós dimenziója révén olyan közjavakkal látja el a közösségeket, amelyek általánosságban az európai polgárok javát szolgálják, és nem pusztán azokét, akik közvetlenül vagy közvetve kapcsolatban állnak a halászattal, amit el kell ismerni és értékelni kell; megállapítja továbbá, hogy a halászati tevékenységek többfunkciós jellege jelentős számú uniós polgár – különösen a part menti területeken élők – számára jár előnyökkel; úgy véli, hogy a KHP finanszírozásával összefüggésben a halászati ágazat többfunkciós jellegét teljes mértékben figyelembe kell venni; hangsúlyozza, hogy e kiegészítő közjavak előállítása nem szolgálhat mentségül a KHP szükséges reformjainak késleltetésére;

| 10. | sürgeti a Bizottságot, hogy nyújtson segítséget azon kisebb halászkikötők számára, amelyeket a túlhalászás következtében hátrányosan érintett a kirakodások számának visszaszorulása; |
| --- | --- |

10.

sürgeti a Bizottságot, hogy nyújtson segítséget azon kisebb halászkikötők számára, amelyeket a túlhalászás következtében hátrányosan érintett a kirakodások számának visszaszorulása;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a halászati ágazat (a vadon élő halak fenntartható halászatával és az akvakultúrával együtt) az EU élelmezésbiztonságának egyik legfontosabb pillére, és ekképpen fenntarthatóságát és stabilitását a KHP-reformnak garantálnia kell annak érdekében, hogy az ágazat a jövőben megfelelő minőségű és mennyiségű halászati terméket tudjon előállítani a több mint félmilliárd uniós polgár igényeinek kielégítésére; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a halászati ágazat (a vadon élő halak fenntartható halászatával és az akvakultúrával együtt) az EU élelmezésbiztonságának egyik legfontosabb pillére, és ekképpen fenntarthatóságát és stabilitását a KHP-reformnak garantálnia kell annak érdekében, hogy az ágazat a jövőben megfelelő minőségű és mennyiségű halászati terméket tudjon előállítani a több mint félmilliárd uniós polgár igényeinek kielégítésére;

| 12. | kiemeli a tengeri és édesvízi akvakultúrában rejlő, a halászat kiegészítésére irányuló lehetőségeket, amelyek jelentős mértékben hozzájárulhatnak az EU élelmezésbiztonságához; hangsúlyozza, hogy egyedi politikára van szükség az akvakultúra-ágazat környezeti fenntarthatóságának biztosításához; kéri a Bizottságot, hogy hozzon létre általános minőségi kritériumokat az akvakultúra-ágazat számára, amelyek betartását az egész EU-ban biztosítani kellene, és amelyek figyelembe vennék az akvakultúra környezeti és társadalmi hatását; kéri továbbá a Bizottságot annak biztosítására, hogy az importált akvakultúra-termékeket a vonatkozó uniós fenntarthatósági és minőségi – például környezetvédelmi és állatjóléti – normáknak megfelelően állították elő; |
| --- | --- |

12.

kiemeli a tengeri és édesvízi akvakultúrában rejlő, a halászat kiegészítésére irányuló lehetőségeket, amelyek jelentős mértékben hozzájárulhatnak az EU élelmezésbiztonságához; hangsúlyozza, hogy egyedi politikára van szükség az akvakultúra-ágazat környezeti fenntarthatóságának biztosításához; kéri a Bizottságot, hogy hozzon létre általános minőségi kritériumokat az akvakultúra-ágazat számára, amelyek betartását az egész EU-ban biztosítani kellene, és amelyek figyelembe vennék az akvakultúra környezeti és társadalmi hatását; kéri továbbá a Bizottságot annak biztosítására, hogy az importált akvakultúra-termékeket a vonatkozó uniós fenntarthatósági és minőségi – például környezetvédelmi és állatjóléti – normáknak megfelelően állították elő;

| 13. | megállapítja, hogy a Bizottság a 2011. július 13-án ismertetett javaslataiban nem foglalkozott a kedvtelési célú halászattal; hangsúlyozza, hogy a KHP reformfolyamatának részeként e kérdést külön kell tárgyalni; |
| --- | --- |

13.

megállapítja, hogy a Bizottság a 2011. július 13-án ismertetett javaslataiban nem foglalkozott a kedvtelési célú halászattal; hangsúlyozza, hogy a KHP reformfolyamatának részeként e kérdést külön kell tárgyalni;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a halászattal közvetve vagy közvetlenül kapcsolatban álló tevékenységek további diverzifikálása lelassíthatja a dolgozók tömeges elvándorlását az ágazatból, életben tarthatja a regionális szokásokat és hagyományokat, és megállíthatja néhány part menti terület elnéptelenedését; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a halászattal közvetve vagy közvetlenül kapcsolatban álló tevékenységek további diverzifikálása lelassíthatja a dolgozók tömeges elvándorlását az ágazatból, életben tarthatja a regionális szokásokat és hagyományokat, és megállíthatja néhány part menti terület elnéptelenedését;

| 15. | hangsúlyozza, hogy a halgazdálkodás egyre inkább tudományos adatokra épül, ami e területen ösztönzi az alkalmazott kutatást, elősegíti a tudást és támogatja a technológiai fejlődést és innovációt az intelligens növekedést támogató Európa 2020 stratégiával összhangban; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a halgazdálkodás egyre inkább tudományos adatokra épül, ami e területen ösztönzi az alkalmazott kutatást, elősegíti a tudást és támogatja a technológiai fejlődést és innovációt az intelligens növekedést támogató Európa 2020 stratégiával összhangban;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a halászati ágazat teljes egészében a halállományok egészségétől és az ökoszisztéma egyensúlyától függ, ezért a KHP reformjának a tengeri erőforrások őreként és irányítójaként újra erre kell összpontosítania, egy hatékonyabb, környezetbarátabb és versenyképesebb gazdaság megvalósításával az intelligens növekedést támogató Európa 2020 stratégiával összhangban; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a halászati ágazat teljes egészében a halállományok egészségétől és az ökoszisztéma egyensúlyától függ, ezért a KHP reformjának a tengeri erőforrások őreként és irányítójaként újra erre kell összpontosítania, egy hatékonyabb, környezetbarátabb és versenyképesebb gazdaság megvalósításával az intelligens növekedést támogató Európa 2020 stratégiával összhangban;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a halászati tevékenységek azok valamennyi dimenzióját tekintve – ideértve a fenntartható akvakultúrát, a közvetett és közvetlen hatásokat, valamint a közjavak megteremtésében játszott szerepüket – biztosítják a társadalmi és területi kohéziót, elősegítik a szakképzést, valamint a társadalmi és gazdasági dinamizmust az inkluzív növekedést támogató Európa 2020 stratégiával összhangban; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a halászati tevékenységek azok valamennyi dimenzióját tekintve – ideértve a fenntartható akvakultúrát, a közvetett és közvetlen hatásokat, valamint a közjavak megteremtésében játszott szerepüket – biztosítják a társadalmi és területi kohéziót, elősegítik a szakképzést, valamint a társadalmi és gazdasági dinamizmust az inkluzív növekedést támogató Európa 2020 stratégiával összhangban;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a halászati ágazat önmagában és az integrált tengerpolitika (ITP) révén is hozzájárul a nyitott gazdaságra vonatkozó Rio+20-as célok eléréséhez, a munkahelyteremtéshez és a szegénység felszámolásához; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a halászati ágazat önmagában és az integrált tengerpolitika (ITP) révén is hozzájárul a nyitott gazdaságra vonatkozó Rio+20-as célok eléréséhez, a munkahelyteremtéshez és a szegénység felszámolásához;

| 19. | kijelenti, hogy a halászati tevékenységek fontos szerepet játszanak az ITP tágabb összefüggésében, és kulcsszerepük van a tengeri területrendezési politikákban, valamint az Európai Tengerügyi és Halászati Alap keretén belül; |
| --- | --- |

19.

kijelenti, hogy a halászati tevékenységek fontos szerepet játszanak az ITP tágabb összefüggésében, és kulcsszerepük van a tengeri területrendezési politikákban, valamint az Európai Tengerügyi és Halászati Alap keretén belül;

| 20. | kéri a Bizottságot, hogy ismerje el a halászati ágazat többfunkciós jellegét és azt az értéket, amelyet a közjavak széles skálájának előállításával megteremt; |
| --- | --- |

20.

kéri a Bizottságot, hogy ismerje el a halászati ágazat többfunkciós jellegét és azt az értéket, amelyet a közjavak széles skálájának előállításával megteremt;

| 21. | kéri a Bizottságot, hogy jövőbeli politikai javaslataiban és határozataiban biztosítsa, hogy a KHP hozzájáruljon az átfogó politikai célok, így például az Európa 2020 stratégia megvalósításához; úgy véli, hogy a KHP alapvető fontosságú reformfolyamata keretében a KHP-t a fejlesztés egyik forrásaként kell elismerni az európai növekedési projekttel összefüggésben, és meg kell teremteni a benne rejlő lehetőségek teljes kibontakoztatásához szükséges feltételeket; kéri a Bizottságot, hogy e politikák kialakítása és végrehajtása során vegye figyelembe a halászat és a part menti régiók jellegzetességeit; |
| --- | --- |

21.

kéri a Bizottságot, hogy jövőbeli politikai javaslataiban és határozataiban biztosítsa, hogy a KHP hozzájáruljon az átfogó politikai célok, így például az Európa 2020 stratégia megvalósításához; úgy véli, hogy a KHP alapvető fontosságú reformfolyamata keretében a KHP-t a fejlesztés egyik forrásaként kell elismerni az európai növekedési projekttel összefüggésben, és meg kell teremteni a benne rejlő lehetőségek teljes kibontakoztatásához szükséges feltételeket; kéri a Bizottságot, hogy e politikák kialakítása és végrehajtása során vegye figyelembe a halászat és a part menti régiók jellegzetességeit;

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy a „feltételesség” a közös agrárpolitikában már alkalmazott koncepcióját építse be az átdolgozott KHP-ba annak biztosítása érdekében, hogy a környezetbarát halászati eljárások pozitív diszkriminációban részesüljenek, például a forrásokhoz való hozzáférés javítása révén; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot, hogy a „feltételesség” a közös agrárpolitikában már alkalmazott koncepcióját építse be az átdolgozott KHP-ba annak biztosítása érdekében, hogy a környezetbarát halászati eljárások pozitív diszkriminációban részesüljenek, például a forrásokhoz való hozzáférés javítása révén;

| 23. | felhívja a Bizottságot, hogy a párhuzamos tevékenységek kialakításának elősegítése érdekében találjon olyan jogi megoldást, amely lehetővé teszi a halászok számára, hogy a „halászathoz kapcsolódó tevékenységek” széles körén belül egyéb jövedelemforrásra is szert tegyenek anélkül, hogy az pénzügyi büntetéssel járna számukra; |
| --- | --- |

23.

felhívja a Bizottságot, hogy a párhuzamos tevékenységek kialakításának elősegítése érdekében találjon olyan jogi megoldást, amely lehetővé teszi a halászok számára, hogy a „halászathoz kapcsolódó tevékenységek” széles körén belül egyéb jövedelemforrásra is szert tegyenek anélkül, hogy az pénzügyi büntetéssel járna számukra;

| 24. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

24.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

(2)  HL L 164., 2008.6.25., 19. o.

---

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/27

---

2012. február 16., csütörtökA közelmúltbeli magyarországi politikai fejlemények

P7_TA(2012)0053

Az Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a közelmúltbeli magyarországi politikai fejleményekről (2012/2511(RSP))

2013/C 249 E/08

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3., 4., 6. és 7. cikkére, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 49., 56., 114., 167. és 258. cikkére, az Európai Unió Alapjogi Chartájára és az Emberi Jogok Európai Egyezményére (EJEE), melyek az alapjogok tiszteletben tartására, előmozdítására és védelmére vonatkoznak, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3., 4., 6. és 7. cikkére, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 49., 56., 114., 167. és 258. cikkére, az Európai Unió Alapjogi Chartájára és az Emberi Jogok Európai Egyezményére (EJEE), melyek az alapjogok tiszteletben tartására, előmozdítására és védelmére vonatkoznak,

| — | tekintettel Magyarország új Alaptörvényére, amelyet a Magyar Köztársaság Országgyűlése 2011. április 18-án fogadott el, és amely 2012. január 1-jén lépett hatályba (a továbbiakban: az új alkotmány), és tekintettel az Alaptörvény átmeneti rendelkezéseire, melyet az Országgyűlés 2011. december 30-án fogadott el (a továbbiakban: az átmeneti rendelkezések), |
| --- | --- |

—

tekintettel Magyarország új Alaptörvényére, amelyet a Magyar Köztársaság Országgyűlése 2011. április 18-án fogadott el, és amely 2012. január 1-jén lépett hatályba (a továbbiakban: az új alkotmány), és tekintettel az Alaptörvény átmeneti rendelkezéseire, melyet az Országgyűlés 2011. december 30-án fogadott el (a továbbiakban: az átmeneti rendelkezések),

| — | tekintettel az Európa Tanács Joggal a Demokráciáért Bizottsága (Velencei Bizottság) által közzétett CDL(2011)016. és CDL(2011)001. számú, az új magyar alkotmányról és az új magyar alkotmány kidolgozásának folyamatával kapcsolatban felmerült három jogi kérdésről szóló véleményekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Joggal a Demokráciáért Bizottsága (Velencei Bizottság) által közzétett CDL(2011)016. és CDL(2011)001. számú, az új magyar alkotmányról és az új magyar alkotmány kidolgozásának folyamatával kapcsolatban felmerült három jogi kérdésről szóló véleményekre,

| — | tekintettel a magyarországi médiatörvényről szóló 2011. március 10-i állásfoglalására (1), és a felülvizsgált magyar alkotmányról szóló 2011. július 5-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a magyarországi médiatörvényről szóló 2011. március 10-i állásfoglalására (1), és a felülvizsgált magyar alkotmányról szóló 2011. július 5-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikkéről: az Unió alapértékeinek tiszteletben tartásáról és előmozdításáról szóló közleményére (COM(2003)0606 végleges); |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikkéről: az Unió alapértékeinek tiszteletben tartásáról és előmozdításáról szóló közleményére (COM(2003)0606 végleges);

| — | tekintettel arra, hogy az Európai Bizottság alelnöke, Neelie Kroes a médiaszabadsággal és -pluralizmussal foglalkozó magas szintű munkacsoportot hozott létre, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az Európai Bizottság alelnöke, Neelie Kroes a médiaszabadsággal és -pluralizmussal foglalkozó magas szintű munkacsoportot hozott létre,

| — | tekintettel a Tanácsnak és a Bizottságnak az Európai Parlament 2012. január 18-i plenáris ülésén a közelmúltbeli magyarországi politikai fejleményekről tett nyilatkozataira, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által szervezett 2012. február 9-i meghallgatásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak és a Bizottságnak az Európai Parlament 2012. január 18-i plenáris ülésén a közelmúltbeli magyarországi politikai fejleményekről tett nyilatkozataira, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által szervezett 2012. február 9-i meghallgatásra,

| — | tekintettel az Európai Bizottság 2012. január 17-i döntésére, melynek értelmében gyorsított jogsértési eljárást indított Magyarország ellen a központi bank és az adatvédelmi hatóságok függetlenségének, valamint a bíróságokat érintő intézkedések ügyében, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság 2012. január 17-i döntésére, melynek értelmében gyorsított jogsértési eljárást indított Magyarország ellen a központi bank és az adatvédelmi hatóságok függetlenségének, valamint a bíróságokat érintő intézkedések ügyében,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Unió az EUSZ 2. cikkében foglaltak szerint a demokrácia és a jogállamiság értékein, az Európai Unió Alapjogi Chartájában és az EJEE-ben rögzített alapjogok és szabadságok kétségbevonhatatlan tiszteletén és az említett jogok, szabadságok és elvek jogi értékének elismerésén alapul, amit még inkább bizonyít az EU közelgő csatlakozása az EJEE-hez; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió az EUSZ 2. cikkében foglaltak szerint a demokrácia és a jogállamiság értékein, az Európai Unió Alapjogi Chartájában és az EJEE-ben rögzített alapjogok és szabadságok kétségbevonhatatlan tiszteletén és az említett jogok, szabadságok és elvek jogi értékének elismerésén alapul, amit még inkább bizonyít az EU közelgő csatlakozása az EJEE-hez;

| B. | mivel a jelenlegi és csatlakozó tagállamok, valamint az EU feladata annak biztosítása, hogy a tagállamok jogszabályainak tartalma és a jogalkotás folyamata megfeleljen az uniós jogszabályoknak és értékeknek, különösen a koppenhágai kritériumokban, az Alapjogi Chartában és az EJEE-ben foglaltaknak, továbbá hogy az elfogadott jogszabályok betűje és szelleme ne mondjon ellent ezen értékeknek és eszközöknek; |
| --- | --- |

B.

mivel a jelenlegi és csatlakozó tagállamok, valamint az EU feladata annak biztosítása, hogy a tagállamok jogszabályainak tartalma és a jogalkotás folyamata megfeleljen az uniós jogszabályoknak és értékeknek, különösen a koppenhágai kritériumokban, az Alapjogi Chartában és az EJEE-ben foglaltaknak, továbbá hogy az elfogadott jogszabályok betűje és szelleme ne mondjon ellent ezen értékeknek és eszközöknek;

| C. | mivel Magyarország 2011. április 18-án új alkotmányt fogadott el, melynek elfogadását és egyes rendelkezéseit az Európai Parlament bírálta 2011. július 5-i állásfoglalásában, melyben felhívta a magyar kormányt, hogy rendezze a Velencei Bizottság által kiemelt kérdéseket és aggályokat, és amelyben felhívta az Európai Bizottságot, hogy alaposan tekintse át és elemezze az új alkotmányt és az abban rögzített sarkalatos törvényeket annak ellenőrzése érdekében, hogy következetes összhangban állnak-e a közösségi vívmányok betűjével és szellemével, különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájával; |
| --- | --- |

C.

mivel Magyarország 2011. április 18-án új alkotmányt fogadott el, melynek elfogadását és egyes rendelkezéseit az Európai Parlament bírálta 2011. július 5-i állásfoglalásában, melyben felhívta a magyar kormányt, hogy rendezze a Velencei Bizottság által kiemelt kérdéseket és aggályokat, és amelyben felhívta az Európai Bizottságot, hogy alaposan tekintse át és elemezze az új alkotmányt és az abban rögzített sarkalatos törvényeket annak ellenőrzése érdekében, hogy következetes összhangban állnak-e a közösségi vívmányok betűjével és szellemével, különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájával;

| D. | mivel a sarkalatos törvények elfogadása számos területen aggályokat ébresztett, nevezetesen a bírói függetlenséggel, a központi bank függetlenségével, az adatvédelmi hatóság függetlenségével, a politikai verseny és hatalomváltás tisztességes feltételeivel, valamint a jövedelemadó rendszerét kétharmados döntéshozatal alá rendelő, úgynevezett stabilitási törvénnyel kapcsolatban, továbbá a sarkalatos törvényekkel kapcsolatban, amelyek a jelenlegi többségnek kizárólagos jogot biztosítanak arra, hogy szokatlanul hosszú időre nevezzen ki tisztviselőket, ami korlátozza a jövőbeli kormányok kormányzási képességét; |
| --- | --- |

D.

mivel a sarkalatos törvények elfogadása számos területen aggályokat ébresztett, nevezetesen a bírói függetlenséggel, a központi bank függetlenségével, az adatvédelmi hatóság függetlenségével, a politikai verseny és hatalomváltás tisztességes feltételeivel, valamint a jövedelemadó rendszerét kétharmados döntéshozatal alá rendelő, úgynevezett stabilitási törvénnyel kapcsolatban, továbbá a sarkalatos törvényekkel kapcsolatban, amelyek a jelenlegi többségnek kizárólagos jogot biztosítanak arra, hogy szokatlanul hosszú időre nevezzen ki tisztviselőket, ami korlátozza a jövőbeli kormányok kormányzási képességét;

| E. | mivel az Országos Bírósági Hivatal elnökének és a legfőbb ügyésznek jogában áll majd az ügyek bíróságok elé utalása, ami sérti az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés jogát és a tisztességes eljáráshoz való jogot, valamint a bírói függetlenséget; |
| --- | --- |

E.

mivel az Országos Bírósági Hivatal elnökének és a legfőbb ügyésznek jogában áll majd az ügyek bíróságok elé utalása, ami sérti az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés jogát és a tisztességes eljáráshoz való jogot, valamint a bírói függetlenséget;

| F. | mivel az új alkotmánynak és átmeneti rendelkezéseinek megfelelően a Legfelsőbb Bíróságot Kúriává nevezték át, és a Legfelsőbb Bíróság korábbi elnökének hat évre szóló megbízatását 2 év után, idő előtt megszakították; |
| --- | --- |

F.

mivel az új alkotmánynak és átmeneti rendelkezéseinek megfelelően a Legfelsőbb Bíróságot Kúriává nevezték át, és a Legfelsőbb Bíróság korábbi elnökének hat évre szóló megbízatását 2 év után, idő előtt megszakították;

| G. | mivel az új alkotmány előírja a bírák és ügyészek kötelező nyugdíjkorhatárának 70 évről 62 évre való csökkentését, kivéve a Kúria elnöke és a legfőbb ügyész esetében, ami diszkriminatív lehet, és mintegy 300 bíró nyugdíjazását eredményezi, ami az igazságszolgáltatás működésébe való súlyos beavatkozásnak minősül; |
| --- | --- |

G.

mivel az új alkotmány előírja a bírák és ügyészek kötelező nyugdíjkorhatárának 70 évről 62 évre való csökkentését, kivéve a Kúria elnöke és a legfőbb ügyész esetében, ami diszkriminatív lehet, és mintegy 300 bíró nyugdíjazását eredményezi, ami az igazságszolgáltatás működésébe való súlyos beavatkozásnak minősül;

| H. | mivel az új alkotmány rendelkezéseinek értelmében a négy parlamenti biztosból álló rendszert egyetlen biztosra szűkítették, idő előtt megszüntetve ezáltal az adatvédelemért és a közérdekű adatok nyilvánosságáért felelős korábbi parlamenti biztos hat évre szóló megbízatását, hatáskörét pedig egy újonnan létrehozott hatósághoz helyezték át, ami a függetlenségébe való súlyos beavatkozásnak minősül; |
| --- | --- |

H.

mivel az új alkotmány rendelkezéseinek értelmében a négy parlamenti biztosból álló rendszert egyetlen biztosra szűkítették, idő előtt megszüntetve ezáltal az adatvédelemért és a közérdekű adatok nyilvánosságáért felelős korábbi parlamenti biztos hat évre szóló megbízatását, hatáskörét pedig egy újonnan létrehozott hatósághoz helyezték át, ami a függetlenségébe való súlyos beavatkozásnak minősül;

| I. | mivel a magyar Országgyűlés több visszamenőleges hatályú törvényt is elfogadott, megsértve ezzel az európai jog egyik alapelvét, nevezetesen azt, hogy nem lehet visszamenőleges hatályú törvényeket elfogadni; |
| --- | --- |

I.

mivel a magyar Országgyűlés több visszamenőleges hatályú törvényt is elfogadott, megsértve ezzel az európai jog egyik alapelvét, nevezetesen azt, hogy nem lehet visszamenőleges hatályú törvényeket elfogadni;

| J. | mivel az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló, nemrégiben elfogadott törvény szokatlanul szigorú szabályokat határoz meg az egyházak bejegyzését illetően, és a bejegyzés feltételéül szabja a parlament kétharmados többséggel hozott jóváhagyását; |
| --- | --- |

J.

mivel az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló, nemrégiben elfogadott törvény szokatlanul szigorú szabályokat határoz meg az egyházak bejegyzését illetően, és a bejegyzés feltételéül szabja a parlament kétharmados többséggel hozott jóváhagyását;

| K. | mivel az új alkotmány rendelkezései jelentősen megnyirbálták a magyar Alkotmánybíróságnak a költségvetéssel kapcsolatos törvények felülvizsgálatára vonatkozó hatáskörét; |
| --- | --- |

K.

mivel az új alkotmány rendelkezései jelentősen megnyirbálták a magyar Alkotmánybíróságnak a költségvetéssel kapcsolatos törvények felülvizsgálatára vonatkozó hatáskörét;

| L. | mivel – amint arra a Velencei Bizottság jelentése is rámutat – aggodalomra ad okot azon kérdések jelentős száma, amelyeket kétharmados többséget igénylő sarkalatos törvényekben kell részletesen szabályozni, ideérve az olyan kérdéseket is, amelyeket a rendes politikai folyamatokra kellene bízni, és amelyeket általában egyszerű többséggel szokás dönteni; |
| --- | --- |

L.

mivel – amint arra a Velencei Bizottság jelentése is rámutat – aggodalomra ad okot azon kérdések jelentős száma, amelyeket kétharmados többséget igénylő sarkalatos törvényekben kell részletesen szabályozni, ideérve az olyan kérdéseket is, amelyeket a rendes politikai folyamatokra kellene bízni, és amelyeket általában egyszerű többséggel szokás dönteni;

| M. | mivel az Európai Bizottság alelnöke, Viviane Reding hangsúlyozta, hogy az Európai Bizottság ellenőrizni kívánja, hogy sérti-e a bírói függetlenséget a magyar bírósági rendszer átszervezése; mivel az Európai Bizottság alelnöke, Neelie Kroes, valamint a média szabadságával és pluralizmusával foglalkozó magas szintű munkacsoport vezetője, Vaira Vike Freiberga többször hangot adott aggályainak a magyarországi média szabadságával és pluralizmusával kapcsolatban; |
| --- | --- |

M.

mivel az Európai Bizottság alelnöke, Viviane Reding hangsúlyozta, hogy az Európai Bizottság ellenőrizni kívánja, hogy sérti-e a bírói függetlenséget a magyar bírósági rendszer átszervezése; mivel az Európai Bizottság alelnöke, Neelie Kroes, valamint a média szabadságával és pluralizmusával foglalkozó magas szintű munkacsoport vezetője, Vaira Vike Freiberga többször hangot adott aggályainak a magyarországi média szabadságával és pluralizmusával kapcsolatban;

| N. | mivel az Európai Bizottság elnöke, José Manuel Barroso 2012. január 18-án hangsúlyozta, hogy a jogi szempontok mellett a magyarországi demokrácia minőségével kapcsolatban is aggályok merülnek fel, és felszólította a magyar hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben a demokrácia és a szabadság elveit, és ne csupán elméletben, hanem a gyakorlatban, valamint az ország politikai és társadalmi életében is érvényesítsék azokat; |
| --- | --- |

N.

mivel az Európai Bizottság elnöke, José Manuel Barroso 2012. január 18-án hangsúlyozta, hogy a jogi szempontok mellett a magyarországi demokrácia minőségével kapcsolatban is aggályok merülnek fel, és felszólította a magyar hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben a demokrácia és a szabadság elveit, és ne csupán elméletben, hanem a gyakorlatban, valamint az ország politikai és társadalmi életében is érvényesítsék azokat;

| O. | mivel az Európai Bizottság 2012. január 17-én jogsértési eljárásokat indított Magyarország ellen három kérdésben, nevezetesen a Magyar Nemzeti Bank függetlensége, a bírák kötelező nyugdíjkorhatárának a magyar Alaptörvényben rögzített csökkentése, valamint az adatvédelmi hivatal függetlensége ügyében, ezenkívül további tájékoztatást kért a magyar hatóságoktól a bírói függetlenséggel kapcsolatban; |
| --- | --- |

O.

mivel az Európai Bizottság 2012. január 17-én jogsértési eljárásokat indított Magyarország ellen három kérdésben, nevezetesen a Magyar Nemzeti Bank függetlensége, a bírák kötelező nyugdíjkorhatárának a magyar Alaptörvényben rögzített csökkentése, valamint az adatvédelmi hivatal függetlensége ügyében, ezenkívül további tájékoztatást kért a magyar hatóságoktól a bírói függetlenséggel kapcsolatban;

| P. | mivel az Európai Parlament „Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2009) – A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követő hatékony végrehajtás” című, 2010. december15-i állásfoglalásában (3) szorgalmazta „az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikkéről szóló 2003. évi közlemény nyomon követését annak érdekében, hogy meghatározzák az emberi jogok lehetséges megsértése okozta problémák kezelésének átlátható és koherens módozatait, továbbá hogy az új emberi jogi szerkezet alapján megfelelő módon alkalmazzák az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikkét”; |
| --- | --- |

P.

mivel az Európai Parlament „Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2009) – A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követő hatékony végrehajtás” című, 2010. december15-i állásfoglalásában (3) szorgalmazta „az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikkéről szóló 2003. évi közlemény nyomon követését annak érdekében, hogy meghatározzák az emberi jogok lehetséges megsértése okozta problémák kezelésének átlátható és koherens módozatait, továbbá hogy az új emberi jogi szerkezet alapján megfelelő módon alkalmazzák az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikkét”;

| Q. | mivel a magyar kormány, és konkrétan a magyar miniszterelnök a Bizottságnak szóló levelében és európai parlamenti felszólalásában jelezte, hogy kész a jogsértési eljárások hátterében álló problémák kezelésére, a kérdéses jogszabályok módosítására és az európai intézményekkel való, a jogi eljárásokon túli további együttműködésre; |
| --- | --- |

Q.

mivel a magyar kormány, és konkrétan a magyar miniszterelnök a Bizottságnak szóló levelében és európai parlamenti felszólalásában jelezte, hogy kész a jogsértési eljárások hátterében álló problémák kezelésére, a kérdéses jogszabályok módosítására és az európai intézményekkel való, a jogi eljárásokon túli további együttműködésre;

| R. | mivel az Európai Parlament szerepet vállal az uniós vívmányokban foglalt alapvető jogok, szabadságok és elvek mind a 27 tagállamban történő tiszteletben tartásának ellenőrzésében; |
| --- | --- |

R.

mivel az Európai Parlament szerepet vállal az uniós vívmányokban foglalt alapvető jogok, szabadságok és elvek mind a 27 tagállamban történő tiszteletben tartásának ellenőrzésében;

| 1. | súlyos aggodalmának ad hangot a demokrácia, a jogállamiság, az emberi és szociális jogok, a fékek és ellensúlyok rendszere, az egyenlőség és a megkülönböztetés tilalma terén fennálló magyarországi helyzet miatt; |
| --- | --- |

1.

súlyos aggodalmának ad hangot a demokrácia, a jogállamiság, az emberi és szociális jogok, a fékek és ellensúlyok rendszere, az egyenlőség és a megkülönböztetés tilalma terén fennálló magyarországi helyzet miatt;

| 2. | a magyar állampolgárok és az Európai Unió közös érdekében felhívja a magyar kormányt, hogy tegyen eleget az Európai Bizottság, az Európa Tanács és a Velencei Bizottság fent említett kérdésekkel kapcsolatos ajánlásainak, bírálatainak és kéréseinek, és az Európai Unió alapvető értékeinek és normáinak tiszteletben tartása mellett módosítsa ennek megfelelően az érintett jogszabályokat; |
| --- | --- |

2.

a magyar állampolgárok és az Európai Unió közös érdekében felhívja a magyar kormányt, hogy tegyen eleget az Európai Bizottság, az Európa Tanács és a Velencei Bizottság fent említett kérdésekkel kapcsolatos ajánlásainak, bírálatainak és kéréseinek, és az Európai Unió alapvető értékeinek és normáinak tiszteletben tartása mellett módosítsa ennek megfelelően az érintett jogszabályokat;

| 3. | tudomásul veszi, hogy az Európai Bizottság, az Európa Tanács és a Velencei Bizottság elkötelezett annak alapos vizsgálata mellett, hogy megfelelnek-e a magyar jogszabályok nemcsak az európai jogszabályok betűjének, hanem azok szellemének is; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi, hogy az Európai Bizottság, az Európa Tanács és a Velencei Bizottság elkötelezett annak alapos vizsgálata mellett, hogy megfelelnek-e a magyar jogszabályok nemcsak az európai jogszabályok betűjének, hanem azok szellemének is;

| 4. | felhívja az Európai Bizottságot mint a szerződések őrét, hogy szorosan kövesse nyomon a fent említett jogszabályok esetleges módosításait és végrehajtását, valamint az európai szerződések betűjének és szellemének való megfelelésüket, továbbá végezzen alapos vizsgálatot az alábbiak biztosítása érdekében:






  a) | a bíróságok teljes körű függetlensége, különös tekintettel annak biztosítására, hogy az Országos Bírósági Hivatalt, a Legfőbb Ügyészséget és általában a bíróságokat politikai befolyástól mentesen irányítsák, és a függetlenül kinevezett bírák mandátumát ne lehessen önkényesen lerövidíteni; |
| --- | --- | --- |

4.

felhívja az Európai Bizottságot mint a szerződések őrét, hogy szorosan kövesse nyomon a fent említett jogszabályok esetleges módosításait és végrehajtását, valamint az európai szerződések betűjének és szellemének való megfelelésüket, továbbá végezzen alapos vizsgálatot az alábbiak biztosítása érdekében:

a)

a bíróságok teljes körű függetlensége, különös tekintettel annak biztosítására, hogy az Országos Bírósági Hivatalt, a Legfőbb Ügyészséget és általában a bíróságokat politikai befolyástól mentesen irányítsák, és a függetlenül kinevezett bírák mandátumát ne lehessen önkényesen lerövidíteni;

| b) | a Magyar Nemzeti Bankra vonatkozó szabályozásnak az európai jogszabályokkal való összhangja; |
| --- | --- |

b)

a Magyar Nemzeti Bankra vonatkozó szabályozásnak az európai jogszabályokkal való összhangja;

| c) | az adatvédelem intézményi függetlenségének és az információ szabadságának helyreállítása és a vonatkozó törvény betűje és végrehajtása révén történő szavatolása; |
| --- | --- |

c)

az adatvédelem intézményi függetlenségének és az információ szabadságának helyreállítása és a vonatkozó törvény betűje és végrehajtása révén történő szavatolása;

| d) | az Alkotmánybíróság bármely jogszabály felülvizsgálatával kapcsolatos jogának visszaállítása, ideértve a költségvetési és adóügyi törvények felülvizsgálatához való jog visszaállítását is; |
| --- | --- |

d)

az Alkotmánybíróság bármely jogszabály felülvizsgálatával kapcsolatos jogának visszaállítása, ideértve a költségvetési és adóügyi törvények felülvizsgálatához való jog visszaállítását is;

| e) | a média szabadságának és pluralizmusának a magyar médiatörvény betűje és végrehajtása révén történő garantálása, különös tekintettel a civil társadalom és az ellenzék képviselőinek a Médiatanácsban való részvételére; |
| --- | --- |

e)

a média szabadságának és pluralizmusának a magyar médiatörvény betűje és végrehajtása révén történő garantálása, különös tekintettel a civil társadalom és az ellenzék képviselőinek a Médiatanácsban való részvételére;

| f) | az új választási törvény európai demokratikus normáknak való megfelelése és a politikai hatalomváltás elvének tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

f)

az új választási törvény európai demokratikus normáknak való megfelelése és a politikai hatalomváltás elvének tiszteletben tartása;

| g) | a politikai ellenzék demokratikus fellépéshez való jogának intézményeken belüli és azokon kívüli szavatolása; |
| --- | --- |

g)

a politikai ellenzék demokratikus fellépéshez való jogának intézményeken belüli és azokon kívüli szavatolása;

| h) | annak biztosítása, hogy az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló törvény tiszteletben tartsa a lelkiismereti szabadság alapvető elveit, és ne kösse a magyar parlament kétharmados többsége általi jóváhagyáshoz az egyházak bejegyzését; |
| --- | --- |

h)

annak biztosítása, hogy az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló törvény tiszteletben tartsa a lelkiismereti szabadság alapvető elveit, és ne kösse a magyar parlament kétharmados többsége általi jóváhagyáshoz az egyházak bejegyzését;

| 5. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy kérje ki a Velencei Bizottság véleményét az új alkotmányból, az átmeneti rendelkezésekből és a sarkalatos törvényekből álló jogalkotási csomag egészéről, és továbbra is működjön együtt e kérdésekben az Európa Tanáccsal; |
| --- | --- |

5.

felhívja az Európai Bizottságot, hogy kérje ki a Velencei Bizottság véleményét az új alkotmányból, az átmeneti rendelkezésekből és a sarkalatos törvényekből álló jogalkotási csomag egészéről, és továbbra is működjön együtt e kérdésekben az Európa Tanáccsal;

| 6. | utasítja az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy az Európai Bizottsággal, az Európa Tanáccsal és a Velencei Bizottsággal együttműködve kísérje figyelemmel a Bizottság és az Európai Parlament ezen állásfoglalás 4. pontjában foglalt ajánlásainak végrehajtását és a végrehajtás módját, és megállapításairól készítsen jelentést; |
| --- | --- |

6.

utasítja az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy az Európai Bizottsággal, az Európa Tanáccsal és a Velencei Bizottsággal együttműködve kísérje figyelemmel a Bizottság és az Európai Parlament ezen állásfoglalás 4. pontjában foglalt ajánlásainak végrehajtását és a végrehajtás módját, és megállapításairól készítsen jelentést;

| 7. | utasítja az Elnökök Értekezletét, hogy a 6. pontban említett jelentés fényében mérlegelje, hogy szükség van-e intézkedések – köztük az eljárási szabályzat 74e. cikke és az EUSZ 7. cikkének (1) bekezdése szerinti intézkedések – életbe léptetésére; |
| --- | --- |

7.

utasítja az Elnökök Értekezletét, hogy a 6. pontban említett jelentés fényében mérlegelje, hogy szükség van-e intézkedések – köztük az eljárási szabályzat 74e. cikke és az EUSZ 7. cikkének (1) bekezdése szerinti intézkedések – életbe léptetésére;

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európa Tanácsnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Alapvető Jogok Ügynökségének, az EBESZ-nek és az ENSZ-főtitkárnak. |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európa Tanácsnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Alapvető Jogok Ügynökségének, az EBESZ-nek és az ENSZ-főtitkárnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0094.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0483.

(3)  Elfogadott szövgek, P7_TA(2010)0483

---

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/30

---

2012. február 16., csütörtökAz oroszországi helyzet

P7_TA(2012)0054

Az Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a közelgő oroszországi elnökválasztásról (2012/2505(RSP)

2013/C 249 E/09

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió és az Oroszországi Föderáció között megkötött partnerségi és együttműködési megállapodásra, amely 1997-ben lépett életbe, és amelyet az azt felváltó új megállapodás érvénybe lépéséig meghosszabbítottak, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Oroszországi Föderáció között megkötött partnerségi és együttműködési megállapodásra, amely 1997-ben lépett életbe, és amelyet az azt felváltó új megállapodás érvénybe lépéséig meghosszabbítottak,

| — | tekintettel arra, hogy jelenleg tárgyalások folynak az EU–Oroszország kapcsolatoknak új, átfogó keretet biztosító új megállapodásról, valamint tekintettel a 2010-ben kezdeményezett modernizációs partnerségre, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy jelenleg tárgyalások folynak az EU–Oroszország kapcsolatoknak új, átfogó keretet biztosító új megállapodásról, valamint tekintettel a 2010-ben kezdeményezett modernizációs partnerségre,

| — | tekintettel az Oroszországról szóló állásfoglalásaira, különösen a 2011. december 15-i, küszöbönálló brüsszeli EU–Oroszország csúcstalálkozóról és a 2011. december 4-i Állami Duma-választások eredményéről szóló, 2011. december 14-i (1) és az Orosz Állami Duma 2011. decemberi választására való felkészülésről szóló, 2011. július 7-i (2) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oroszországról szóló állásfoglalásaira, különösen a 2011. december 15-i, küszöbönálló brüsszeli EU–Oroszország csúcstalálkozóról és a 2011. december 4-i Állami Duma-választások eredményéről szóló, 2011. december 14-i (1) és az Orosz Állami Duma 2011. decemberi választására való felkészülésről szóló, 2011. július 7-i (2) állásfoglalására,

| — | tekintettel az EBESZ/ODIHR Orosz Állami Duma 2011. december 4-i választásáról szóló 2012. január 12-i végleges megfigyelési jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBESZ/ODIHR Orosz Állami Duma 2011. december 4-i választásáról szóló 2012. január 12-i végleges megfigyelési jelentésére,

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének (PACE) az orosz parlamenti választásokról szóló, 2012. január 23-i végleges megfigyelési jelentésére, valamint a választásokat követően Oroszországba látogató küldöttségének 2012. január 21-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének (PACE) az orosz parlamenti választásokról szóló, 2012. január 23-i végleges megfigyelési jelentésére, valamint a választásokat követően Oroszországba látogató küldöttségének 2012. január 21-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az EU és Oroszország közötti emberi jogi konzultációkra és különösen az e tárgyban tartott legutóbbi, 2011. november 29-i ülésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Oroszország közötti emberi jogi konzultációkra és különösen az e tárgyban tartott legutóbbi, 2011. november 29-i ülésre,

| — | tekintettel Catherine Ashtonnak, az EU főképviselőjének az oroszországi Állami Duma-választásokról kiadott 2011. december 6-i nyilatkozatára, valamint a 2011. december 14-én, Strasbourgban megrendezett EU–Oroszország csúcstalálkozón elhangzott beszédére, továbbá az oroszországi politikai helyzetről szóló 2012. február 1-jei beszédére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashtonnak, az EU főképviselőjének az oroszországi Állami Duma-választásokról kiadott 2011. december 6-i nyilatkozatára, valamint a 2011. december 14-én, Strasbourgban megrendezett EU–Oroszország csúcstalálkozón elhangzott beszédére, továbbá az oroszországi politikai helyzetről szóló 2012. február 1-jei beszédére,

| — | tekintettel Herman Van Rompuy, az Európai Tanács elnöke EU–Oroszország-csúcstalálkozót követő, 2011. december 15-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Herman Van Rompuy, az Európai Tanács elnöke EU–Oroszország-csúcstalálkozót követő, 2011. december 15-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az EU és Oroszország közötti megerősített együttműködés és jószomszédi viszony rendkívül döntő fontosságú Európa stabilitása, biztonsága és gazdasági jóléte szempontjából; mivel az EU és az Oroszországi Föderáció közötti stratégiai partnerség kialakítása csak közös értékeken alapulhat; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU és Oroszország közötti megerősített együttműködés és jószomszédi viszony rendkívül döntő fontosságú Európa stabilitása, biztonsága és gazdasági jóléte szempontjából; mivel az EU és az Oroszországi Föderáció közötti stratégiai partnerség kialakítása csak közös értékeken alapulhat;

| B. | mivel továbbra is aggasztóak az Oroszországi Föderációban végbemenő, az emberi jogok tiszteletben tartásával és védelmével, valamint a közmegegyezésen alapuló demokratikus elvek, választási szabályok és eljárások tiszteletben tartásával kapcsolatos fejlemények; mivel az Oroszországi Föderáció az Európa Tanács és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) teljes jogú tagja, és így elkötelezte magát a demokrácia alapelvei és az emberi jogok tiszteletben tartása mellett, |
| --- | --- |

B.

mivel továbbra is aggasztóak az Oroszországi Föderációban végbemenő, az emberi jogok tiszteletben tartásával és védelmével, valamint a közmegegyezésen alapuló demokratikus elvek, választási szabályok és eljárások tiszteletben tartásával kapcsolatos fejlemények; mivel az Oroszországi Föderáció az Európa Tanács és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) teljes jogú tagja, és így elkötelezte magát a demokrácia alapelvei és az emberi jogok tiszteletben tartása mellett,

| C. | mivel 2011. április 12-én az Emberi Jogok Európai Bírósága ítéletben utasította el a politikai pártok oroszországi bejegyzésének nehézkes eljárásait, amelyek nem felelnek meg az Európa Tanács és az EBESZ választási normáinak; mivel a politikai pártok és jelöltek regisztrációjának korlátozása akadályozza a politikai versenyt és a pluralizmust Oroszországban; |
| --- | --- |

C.

mivel 2011. április 12-én az Emberi Jogok Európai Bírósága ítéletben utasította el a politikai pártok oroszországi bejegyzésének nehézkes eljárásait, amelyek nem felelnek meg az Európa Tanács és az EBESZ választási normáinak; mivel a politikai pártok és jelöltek regisztrációjának korlátozása akadályozza a politikai versenyt és a pluralizmust Oroszországban;

| D. | mivel a választási törvények javítására irányuló, a közelmúltbeli korlátozott lépések ellenére az általános szabályok továbbra is túlságosan bonyolultak, és mivel következetlen alkalmazásuk pedig az ellenzék elleni hátrányos megkülönböztetéshez vezet; |
| --- | --- |

D.

mivel a választási törvények javítására irányuló, a közelmúltbeli korlátozott lépések ellenére az általános szabályok továbbra is túlságosan bonyolultak, és mivel következetlen alkalmazásuk pedig az ellenzék elleni hátrányos megkülönböztetéshez vezet;

| E. | mivel 2011. december 22-i üdvözlő beszédében a Duma elnöke, Medvegyev elnök számos, a politikai rendszert illető változást jelentett be, többek között egy új, független állami televíziós szolgáltatás létrehozását, egyszerűsített eljárásokat a pártok és az elnökjelöltek részére, a regionális kormányzók közvetlen megválasztásának újbóli bevezetését és a választási csalás kivizsgálását; |
| --- | --- |

E.

mivel 2011. december 22-i üdvözlő beszédében a Duma elnöke, Medvegyev elnök számos, a politikai rendszert illető változást jelentett be, többek között egy új, független állami televíziós szolgáltatás létrehozását, egyszerűsített eljárásokat a pártok és az elnökjelöltek részére, a regionális kormányzók közvetlen megválasztásának újbóli bevezetését és a választási csalás kivizsgálását;

| F. | mivel az EBESZ/ODIHR végleges megfigyelési jelentése szerint a 2011. december 4-i Duma-választások nem tartották tiszteletben a szabad és tisztességes választások szabályait, illetve a választásokat az állam és a kormányzó párt közötti konvergencia, a választási adminisztráció függetlenségének hiánya, a média részrehajlása és a különböző szinteken történő állami beavatkozás jellemezte; mivel a jelentés szerint a Duma-választások során az eljárási szabályokat számos esetben megsértették, nyilvánvaló manipulációkra került sor, illetve előfordult egyazon szavazat többszöri leadása is; |
| --- | --- |

F.

mivel az EBESZ/ODIHR végleges megfigyelési jelentése szerint a 2011. december 4-i Duma-választások nem tartották tiszteletben a szabad és tisztességes választások szabályait, illetve a választásokat az állam és a kormányzó párt közötti konvergencia, a választási adminisztráció függetlenségének hiánya, a média részrehajlása és a különböző szinteken történő állami beavatkozás jellemezte; mivel a jelentés szerint a Duma-választások során az eljárási szabályokat számos esetben megsértették, nyilvánvaló manipulációkra került sor, illetve előfordult egyazon szavazat többszöri leadása is;

| G. | mivel a hazai választási megfigyelő szervezet, a Golosz végső jelentésében azt közölte, hogy „a választás sem szabad, sem tisztességes nem volt, és sem az orosz választási törvénynek, sem a nemzetközi választási normáknak nem felelt meg” és hogy „nem tartották be a választások alapelveit, nevezetesen nem volt igazi verseny és az érintett feleknek nem voltak egyenlő jogaik, nem volt semleges adminisztráció, sem független választási bizottságok, a választás nem felelt meg a jogszabályoknak és a szavazatszámlálás sem volt megfelelő”; |
| --- | --- |

G.

mivel a hazai választási megfigyelő szervezet, a Golosz végső jelentésében azt közölte, hogy „a választás sem szabad, sem tisztességes nem volt, és sem az orosz választási törvénynek, sem a nemzetközi választási normáknak nem felelt meg” és hogy „nem tartották be a választások alapelveit, nevezetesen nem volt igazi verseny és az érintett feleknek nem voltak egyenlő jogaik, nem volt semleges adminisztráció, sem független választási bizottságok, a választás nem felelt meg a jogszabályoknak és a szavazatszámlálás sem volt megfelelő”;

| H. | mivel a 2011. december 4-i Duma-választások óta az orosz nép számos tömegdemonstráció – különösen a fehér szalagos demonstráció – keretében nyilvánította ki a nagyobb mértékű demokrácia, ideértve a szabad és tisztességes választások és a választási rendszer átfogó reformja iránti vágyát; |
| --- | --- |

H.

mivel a 2011. december 4-i Duma-választások óta az orosz nép számos tömegdemonstráció – különösen a fehér szalagos demonstráció – keretében nyilvánította ki a nagyobb mértékű demokrácia, ideértve a szabad és tisztességes választások és a választási rendszer átfogó reformja iránti vágyát;

| I. | mivel a politikai pluralizmus a demokrácia és a modern társadalom egyik sarokköve és a politikai legitimáció egyik forrása; mivel az elnökválasztások előkészületeinek garantálniuk kell a szabad és tisztességes eljárást, amely egyenlő esélyt kínál minden jelölt számára; mivel a bejegyzési eljárások ismét megakadályozták egyes jelöltek választásokon való részvételét; |
| --- | --- |

I.

mivel a politikai pluralizmus a demokrácia és a modern társadalom egyik sarokköve és a politikai legitimáció egyik forrása; mivel az elnökválasztások előkészületeinek garantálniuk kell a szabad és tisztességes eljárást, amely egyenlő esélyt kínál minden jelölt számára; mivel a bejegyzési eljárások ismét megakadályozták egyes jelöltek választásokon való részvételét;

| J. | mivel az EU és Oroszország közötti kapcsolatok az elmúlt évtizedek során folyamatosan fejlődtek, aminek következtében mély és átfogó kölcsönös függőség alakult ki, amely a jövőben még tovább fog fokozódni; mivel az EU és az Oroszországi Föderáció közötti stratégiai partnerségi megállapodás aláírása kiemelkedő jelentőséggel bír a két partner közötti együttműködés további fejlődése és fokozása szempontjából; |
| --- | --- |

J.

mivel az EU és Oroszország közötti kapcsolatok az elmúlt évtizedek során folyamatosan fejlődtek, aminek következtében mély és átfogó kölcsönös függőség alakult ki, amely a jövőben még tovább fog fokozódni; mivel az EU és az Oroszországi Föderáció közötti stratégiai partnerségi megállapodás aláírása kiemelkedő jelentőséggel bír a két partner közötti együttműködés további fejlődése és fokozása szempontjából;

| K. | mivel Oroszország kétszer is megakadályozta, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsa határozatot fogadjon el a szíriai válságról, melyben az Arab Liga EU által is támogatott tervének támogatását kérték volna; |
| --- | --- |

K.

mivel Oroszország kétszer is megakadályozta, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsa határozatot fogadjon el a szíriai válságról, melyben az Arab Liga EU által is támogatott tervének támogatását kérték volna;

| 1. | tudomásul veszi az EBESZ/ODIHR és az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének Duma-választásokról szóló jelentéseit, melyek szerint a választások nem tettek eleget az EBESZ által meghatározott választási normáknak, illetve a választásokat az állam és a kormányzó párt közötti konvergencia, az eljárási szabályok megsértése, nyilvánvaló manipuláció és a választási adminisztráció függetlenségének hiánya jellemezte; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi az EBESZ/ODIHR és az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének Duma-választásokról szóló jelentéseit, melyek szerint a választások nem tettek eleget az EBESZ által meghatározott választási normáknak, illetve a választásokat az állam és a kormányzó párt közötti konvergencia, az eljárási szabályok megsértése, nyilvánvaló manipuláció és a választási adminisztráció függetlenségének hiánya jellemezte;

| 2. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a választások eredménye (a Duma összetétele) nem teszi lehetővé a helyzet javulását a Duma orosz politikai rendszerben betöltött szerepe és befolyása tekintetében; |
| --- | --- |

2.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a választások eredménye (a Duma összetétele) nem teszi lehetővé a helyzet javulását a Duma orosz politikai rendszerben betöltött szerepe és befolyása tekintetében;

| 3. | felszólítja az EU–Oroszország Parlamenti Együttműködési Bizottságába delegált küldöttségét, hogy orosz kollégáiknál következetesen vessék fel a demokrácia, az alapvető jogok és a jogállamiság kérdését; ezenkívül felszólít az EU–Oroszország Parlamenti Együttműködési Bizottság tevékenységeinek értékelésére, valamint a parlamenten kívüli ellenzékkel és a civil társadalommal folytatott párbeszéd elmélyítésére; |
| --- | --- |

3.

felszólítja az EU–Oroszország Parlamenti Együttműködési Bizottságába delegált küldöttségét, hogy orosz kollégáiknál következetesen vessék fel a demokrácia, az alapvető jogok és a jogállamiság kérdését; ezenkívül felszólít az EU–Oroszország Parlamenti Együttműködési Bizottság tevékenységeinek értékelésére, valamint a parlamenten kívüli ellenzékkel és a civil társadalommal folytatott párbeszéd elmélyítésére;

| 4. | felhívja a figyelmet az Állami Duma-választások érvénytelenné nyilvánítására való legutóbbi felhívásokra, és felszólítja az orosz hatóságokat a csalásról és megfélemlítésről szóló összes jelentés átfogó és átlátható vizsgálatára, a felelősök megbüntetése, valamint – bizonyított szabálytalanságok esetén – a szavazás megismétlése érdekében; hangsúlyozza, hogy az orosz választási jogszabályok lehetőséget adnak a fellebbezésre és a kiigazításra; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a Központi Választási Bizottság nem kezelte átláthatóan a panaszokat, és nem foglalkozott azokkal megfelelő hatékonysággal és kellő időben; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a választási visszaélés, csalás és szabálysértés miatt egyéni választókerületekben benyújtott közel 3 000 kifogást az illetékes bíróságok elutasították és csak kevés ügy van még függőben; |
| --- | --- |

4.

felhívja a figyelmet az Állami Duma-választások érvénytelenné nyilvánítására való legutóbbi felhívásokra, és felszólítja az orosz hatóságokat a csalásról és megfélemlítésről szóló összes jelentés átfogó és átlátható vizsgálatára, a felelősök megbüntetése, valamint – bizonyított szabálytalanságok esetén – a szavazás megismétlése érdekében; hangsúlyozza, hogy az orosz választási jogszabályok lehetőséget adnak a fellebbezésre és a kiigazításra; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a Központi Választási Bizottság nem kezelte átláthatóan a panaszokat, és nem foglalkozott azokkal megfelelő hatékonysággal és kellő időben; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a választási visszaélés, csalás és szabálysértés miatt egyéni választókerületekben benyújtott közel 3 000 kifogást az illetékes bíróságok elutasították és csak kevés ügy van még függőben;

| 5. | tudomásul veszi Medvegyev elnök bejelentését, miszerint átfogó változtatásokat hajtanak végre a politikai rendszerben, melynek keretében gondoskodnak a politikai pártokra vonatkozó bejegyzési eljárás régóta szükségessé vált egyszerűsítéséről; komoly elkötelezettségre szólít fel a tömegtájékoztatás szabadságával, a gyülekezési szabadsággal és a véleménynyilvánítás szabadságával kapcsolatos problémák megoldása érdekében; megismétli, hogy az EU készen áll arra, hogy – többek között modernizációs partnerség által biztosított keretek közt is – együttműködjön Oroszországgal az emberi és az alapvető jogok tiszteletben tartásának javítása, valamint a független jogállamiság rendszerének Oroszországban történő megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

5.

tudomásul veszi Medvegyev elnök bejelentését, miszerint átfogó változtatásokat hajtanak végre a politikai rendszerben, melynek keretében gondoskodnak a politikai pártokra vonatkozó bejegyzési eljárás régóta szükségessé vált egyszerűsítéséről; komoly elkötelezettségre szólít fel a tömegtájékoztatás szabadságával, a gyülekezési szabadsággal és a véleménynyilvánítás szabadságával kapcsolatos problémák megoldása érdekében; megismétli, hogy az EU készen áll arra, hogy – többek között modernizációs partnerség által biztosított keretek közt is – együttműködjön Oroszországgal az emberi és az alapvető jogok tiszteletben tartásának javítása, valamint a független jogállamiság rendszerének Oroszországban történő megerősítése érdekében;

| 6. | felszólítja az orosz kormányt, hogy az EBESZ ajánlásaival összhangban terjesszen elő olyan jogszabálycsomagot, amely egy ténylegesen demokratikus politikai rendszer kialakítását célozza, többek között a politikai pártokra és az elnökjelöltekre vonatkozó bejegyzési szabályok egyszerűsítését előmozdító reformokkal, és hogy foglalkozzon e szabályok korlátozó alkalmazásának problémájával, annak érdekében, hogy mihamarabb valóban szabad és tisztességes választásokra kerüljön sor; |
| --- | --- |

6.

felszólítja az orosz kormányt, hogy az EBESZ ajánlásaival összhangban terjesszen elő olyan jogszabálycsomagot, amely egy ténylegesen demokratikus politikai rendszer kialakítását célozza, többek között a politikai pártokra és az elnökjelöltekre vonatkozó bejegyzési szabályok egyszerűsítését előmozdító reformokkal, és hogy foglalkozzon e szabályok korlátozó alkalmazásának problémájával, annak érdekében, hogy mihamarabb valóban szabad és tisztességes választásokra kerüljön sor;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az oroszországi békés tüntetésekkel az orosz nép a szabad és tisztességes választások iránti igényét fejezi ki; felszólítja az orosz hatóságokat, hogy a közelmúltbeli felvonulásokat tekintsék lehetőségnek arra, hogy lépéseket tegyenek a demokrácia, a politikai részvétel és a jogállamiság megerősítéséhez szükséges reformok meghozatala felé, beleértve a választási törvény reformját, az Európa Tanács és az EBESZ normáival összhangban; sürgeti az orosz hatóságokat e normák gyakorlatban történő megvalósítására, annak érdekében, hogy márciusban garantáltan szabad és demokratikus elnökválasztásra kerüljön sor, melyen valamennyi jelölt egyenlő esélyekkel indul; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az oroszországi békés tüntetésekkel az orosz nép a szabad és tisztességes választások iránti igényét fejezi ki; felszólítja az orosz hatóságokat, hogy a közelmúltbeli felvonulásokat tekintsék lehetőségnek arra, hogy lépéseket tegyenek a demokrácia, a politikai részvétel és a jogállamiság megerősítéséhez szükséges reformok meghozatala felé, beleértve a választási törvény reformját, az Európa Tanács és az EBESZ normáival összhangban; sürgeti az orosz hatóságokat e normák gyakorlatban történő megvalósítására, annak érdekében, hogy márciusban garantáltan szabad és demokratikus elnökválasztásra kerüljön sor, melyen valamennyi jelölt egyenlő esélyekkel indul;

| 8. | elítéli, hogy nemzetközi megfigyelők beszámolói és átlagpolgárok által készített videofelvételek tanúsága szerint a rendőrség lecsapott a választási szabálytalanságok és csalások ellen tiltakozó békés tüntetőkre; felszólítja az orosz hatóságokat, hogy az Oroszországi Föderáció alkotmányával összhangban maradéktalanul tartsák tiszteletben a gyülekezési szabadságot és a szólásszabadságot; |
| --- | --- |

8.

elítéli, hogy nemzetközi megfigyelők beszámolói és átlagpolgárok által készített videofelvételek tanúsága szerint a rendőrség lecsapott a választási szabálytalanságok és csalások ellen tiltakozó békés tüntetőkre; felszólítja az orosz hatóságokat, hogy az Oroszországi Föderáció alkotmányával összhangban maradéktalanul tartsák tiszteletben a gyülekezési szabadságot és a szólásszabadságot;

| 9. | emlékeztet arra, hogy a választások kapcsán észlelt egyik legfontosabb hiányosság az volt, hogy a Duma-választásokra való felkészülés idején korlátozták a politikai pluralizmust; aggodalmának ad hangot ellenzéki jelölteknek a 2012. március 4-i elnökválasztáson való részvételből történő kizárása miatt, ami újfent aláássa a politikai versenyt és a pluralizmust; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet arra, hogy a választások kapcsán észlelt egyik legfontosabb hiányosság az volt, hogy a Duma-választásokra való felkészülés idején korlátozták a politikai pluralizmust; aggodalmának ad hangot ellenzéki jelölteknek a 2012. március 4-i elnökválasztáson való részvételből történő kizárása miatt, ami újfent aláássa a politikai versenyt és a pluralizmust;

| 10. | felszólítja az orosz hatóságokat, hogy kezdjenek párbeszédet az ellenzékkel, és sajnálatát fejezi ki a Grigorij Javlinszkij jelöltségét elutasító döntés miatt, ami megakadályozza azt is, hogy pártja részt vegyen a megfigyelésben; |
| --- | --- |

10.

felszólítja az orosz hatóságokat, hogy kezdjenek párbeszédet az ellenzékkel, és sajnálatát fejezi ki a Grigorij Javlinszkij jelöltségét elutasító döntés miatt, ami megakadályozza azt is, hogy pártja részt vegyen a megfigyelésben;

| 11. | felszólítja az EBESZ-t, az Európa Tanácsot és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy – az orosz hatóságokkal elért megállapodásnak megfelelően – kövessék nyomon a szabálytalanságok kivizsgálását, és kísérjék szorosan figyelemmel az elnökválasztások előkészületeit, valamint a választási szabályok betartását; |
| --- | --- |

11.

felszólítja az EBESZ-t, az Európa Tanácsot és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy – az orosz hatóságokkal elért megállapodásnak megfelelően – kövessék nyomon a szabálytalanságok kivizsgálását, és kísérjék szorosan figyelemmel az elnökválasztások előkészületeit, valamint a választási szabályok betartását;

| 12. | megjegyzi, hogy az oroszországi elnökválasztást várhatóan 600 nemzetközi megfigyelő követi nyomon (megfigyelőket küld az EBESZ/ODIHR, a PACE, a Shanghai Együttműködési Szervezet és a CIS is); hangsúlyozza, hogy a választási eljárás EBESZ/ODIHR és az Európai Tanács normáinak megfelelő, hatékony megfigyelésének biztosítása érdekében a nemzetközi és nemzeti választási megfigyelési tevékenységet teljes körűen le kell folytatni; felhívja az orosz hatóságokat a Duma-választások esetében jelentett beavatkozás és akadályoztatás elkerülésére; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy az oroszországi elnökválasztást várhatóan 600 nemzetközi megfigyelő követi nyomon (megfigyelőket küld az EBESZ/ODIHR, a PACE, a Shanghai Együttműködési Szervezet és a CIS is); hangsúlyozza, hogy a választási eljárás EBESZ/ODIHR és az Európai Tanács normáinak megfelelő, hatékony megfigyelésének biztosítása érdekében a nemzetközi és nemzeti választási megfigyelési tevékenységet teljes körűen le kell folytatni; felhívja az orosz hatóságokat a Duma-választások esetében jelentett beavatkozás és akadályoztatás elkerülésére;

| 13. | ismételten felszólítja a vizsgálóbizottságot, hogy végezzen átfogó és alapos, tabuktól mentes nyomozást a Szergej Magnyickij halálának ügyében, hogy sürgősen mutassanak fel konkrét eredményeket és minden szükséges intézkedést tegyenek meg a felelősök bíróság elé állítása érdekében; szorgalmazza, hogy az orosz hatóságok további tétlensége esetén a Tanács a Szergej Magnyickij megkínzásával és halálával, valamint a bűncselekmény eltussolásával kapcsolatban bűnösnek talált személyekkel szemben vegye fontolóra az Unión belüli utazási tilalomra vagy pénzeszközeik befagyasztására vonatkozó intézkedések meghozatalát; |
| --- | --- |

13.

ismételten felszólítja a vizsgálóbizottságot, hogy végezzen átfogó és alapos, tabuktól mentes nyomozást a Szergej Magnyickij halálának ügyében, hogy sürgősen mutassanak fel konkrét eredményeket és minden szükséges intézkedést tegyenek meg a felelősök bíróság elé állítása érdekében; szorgalmazza, hogy az orosz hatóságok további tétlensége esetén a Tanács a Szergej Magnyickij megkínzásával és halálával, valamint a bűncselekmény eltussolásával kapcsolatban bűnösnek talált személyekkel szemben vegye fontolóra az Unión belüli utazási tilalomra vagy pénzeszközeik befagyasztására vonatkozó intézkedések meghozatalát;

| 14. | mélységes aggodalmának ad hangot a szélsőséges politikai irányzatok elleni jogszabállyal való visszaélés miatt, melynek segítségével lehetővé vált a büntetőjog olyan civil szervezetekkel és vallási kisebbségekkel szembeni illegális végrehajtása, mint a Memorial, a Jehova Tanúi és a Falun Dafa, továbbá anyagaik szélsőségességgel indokolt, nem megfelelő betiltása; |
| --- | --- |

14.

mélységes aggodalmának ad hangot a szélsőséges politikai irányzatok elleni jogszabállyal való visszaélés miatt, melynek segítségével lehetővé vált a büntetőjog olyan civil szervezetekkel és vallási kisebbségekkel szembeni illegális végrehajtása, mint a Memorial, a Jehova Tanúi és a Falun Dafa, továbbá anyagaik szélsőségességgel indokolt, nem megfelelő betiltása;

| 15. | határozottan elítéli, hogy a szentpétervári Törvényhozó Gyűlés jogszabályt fogadott el a szexuális irányultság hirdetése ellen; hasonlóképpen elítéli a Rjazany, Arhangelszk és Kosztroma régiójában elfogadott hasonló jogszabályokat; felszólítja az orosz hatóságokat, hogy az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatával és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányával összhangban vessenek véget a szexuális irányultsággal vagy nemi identitással kapcsolatos kifejezés szabadsága korlátozásának; felszólítja a főképviselőt/a Bizottság alelnökét, hogy adjon hangot az Európai Unió e jogszabályokkal szembeni ellenérzéseinek; |
| --- | --- |

15.

határozottan elítéli, hogy a szentpétervári Törvényhozó Gyűlés jogszabályt fogadott el a szexuális irányultság hirdetése ellen; hasonlóképpen elítéli a Rjazany, Arhangelszk és Kosztroma régiójában elfogadott hasonló jogszabályokat; felszólítja az orosz hatóságokat, hogy az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatával és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányával összhangban vessenek véget a szexuális irányultsággal vagy nemi identitással kapcsolatos kifejezés szabadsága korlátozásának; felszólítja a főképviselőt/a Bizottság alelnökét, hogy adjon hangot az Európai Unió e jogszabályokkal szembeni ellenérzéseinek;

| 16. | határozottan felszólítja Oroszországot, hogy csatlakozzon a nemzetközi egyetértéshez, és tegye lehetővé a Biztonsági Tanács számára, hogy az Arab Liga javaslatai alapján fellépjen a szíriai válság megoldása érdekében; hangsúlyozza, hogy Oroszországnak az ENSZ Biztonsági Tanácsa állandó tagjaként komolyan kell vennie a nemzetközi béke és biztonság tekintetében vállalt felelősségét; felszólítja Oroszországot, hogy haladéktalanul hagyjon fel azzal, hogy a szíriai kormánynak fegyvereket és katonai eszközöket ad el; |
| --- | --- |

16.

határozottan felszólítja Oroszországot, hogy csatlakozzon a nemzetközi egyetértéshez, és tegye lehetővé a Biztonsági Tanács számára, hogy az Arab Liga javaslatai alapján fellépjen a szíriai válság megoldása érdekében; hangsúlyozza, hogy Oroszországnak az ENSZ Biztonsági Tanácsa állandó tagjaként komolyan kell vennie a nemzetközi béke és biztonság tekintetében vállalt felelősségét; felszólítja Oroszországot, hogy haladéktalanul hagyjon fel azzal, hogy a szíriai kormánynak fegyvereket és katonai eszközöket ad el;

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Oroszországi Föderáció kormányának és parlamentjének, az Európa Tanácsnak, valamint az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek. |
| --- | --- |

17.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Oroszországi Föderáció kormányának és parlamentjének, az Európa Tanácsnak, valamint az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0575.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0335.

---

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/34

---

2012. február 16., csütörtökMegállapodás az EU és Marokkó között a mezőgazdasági és a halászati termékekre vonatkozó kölcsönös liberalizációs intézkedésekről

P7_TA(2012)0055

Az Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása az EU és Marokkó közötti, a mezőgazdasági és a halászati termékekre vonatkozó kölcsönös liberalizációs intézkedésekről szóló megállapodásról (2012/2522(RSP))

2013/C 249 E/10

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az 1995. november 28-i barcelonai nyilatkozatra, amely partnerséget hozott létre az Európai Unió és a Földközi-tenger déli partján fekvő országok között, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1995. november 28-i barcelonai nyilatkozatra, amely partnerséget hozott létre az Európai Unió és a Földközi-tenger déli partján fekvő országok között,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodásra,

| — | tekintettel a 2005. október 14-i tanácsi határozatra, mely engedélyezi a mezőgazdasági termékek, a feldolgozott mezőgazdasági termékek, valamint a halak és a halászati termékek kereskedelmének kölcsönös liberalizációjáról szóló tárgyalások folytatását Marokkóval, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005. október 14-i tanácsi határozatra, mely engedélyezi a mezőgazdasági termékek, a feldolgozott mezőgazdasági termékek, valamint a halak és a halászati termékek kereskedelmének kölcsönös liberalizációjáról szóló tárgyalások folytatását Marokkóval,

| — | tekintettel a 2011. december 14-i tanácsi határozatra, amely jóváhagyja tárgyalások folytatását Egyiptommal, Jordániával, Marokkóval és Tunéziával olyan „mélyreható és átfogó” szabadkereskedelmi térségek létrehozása érdekében, amelyek az ezen országokkal fennálló euromediterrán társulási megállapodások részét képezik, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. december 14-i tanácsi határozatra, amely jóváhagyja tárgyalások folytatását Egyiptommal, Jordániával, Marokkóval és Tunéziával olyan „mélyreható és átfogó” szabadkereskedelmi térségek létrehozása érdekében, amelyek az ezen országokkal fennálló euromediterrán társulási megállapodások részét képezik,

| — | tekintettel az Európai Bizottság „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” című, az Európai Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának szóló 2011. március 8-i közös közleményére (COM(2011)0200 végleges), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” című, az Európai Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának szóló 2011. március 8-i közös közleményére (COM(2011)0200 végleges),

| — | tekintettel „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, az Európai Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának szóló 2011. május 25-i közös közleményre (COM(2011)0303 végleges), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, az Európai Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának szóló 2011. május 25-i közös közleményre (COM(2011)0303 végleges),

| — | tekintettel „A nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról” című 2010. november 25-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról” című 2010. november 25-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban folytatott egyetértési eljárásra, a mezőgazdasági és a feldolgozott mezőgazdasági termékekre, a halakra és a halászati termékekre vonatkozó kölcsönös liberalizációs intézkedésekről, továbbá az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás módosításáról, valamint az ahhoz csatolt 1., 2. és 3. jegyzőkönyvnek és azok mellékleteinek felváltásáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodástervezet (a továbbiakban a „megállapodás”) tekintetében (15974/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban folytatott egyetértési eljárásra, a mezőgazdasági és a feldolgozott mezőgazdasági termékekre, a halakra és a halászati termékekre vonatkozó kölcsönös liberalizációs intézkedésekről, továbbá az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás módosításáról, valamint az ahhoz csatolt 1., 2. és 3. jegyzőkönyvnek és azok mellékleteinek felváltásáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodástervezet (a továbbiakban a „megállapodás”) tekintetében (15974/2010),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az arab tavasz eseményeit követően a Földközi-tenger déli partjának politikai átalakulása az Uniótól határozott, hatékony és gyors választ követelt meg; |
| --- | --- |

A.

mivel az arab tavasz eseményeit követően a Földközi-tenger déli partjának politikai átalakulása az Uniótól határozott, hatékony és gyors választ követelt meg;

| B. | mivel a Földközi-tenger déli partján fekvő országokkal folytatott erősödő kereskedelmi kapcsolatok és a kereskedelem kiegyensúlyozott és progresszív liberalizációja e válasz fontos alkotóelemét képezik; |
| --- | --- |

B.

mivel a Földközi-tenger déli partján fekvő országokkal folytatott erősödő kereskedelmi kapcsolatok és a kereskedelem kiegyensúlyozott és progresszív liberalizációja e válasz fontos alkotóelemét képezik;

| C. | mivel a kereskedelem és a beruházás a növekedés motorját képezi, illetve hozzájárul a szegénység csökkentéséhez, közelebb hozza egymáshoz a népeket, megerősíti a nemzetek közötti kapcsolatokat és hozzájárul a politikai stabilitáshoz; |
| --- | --- |

C.

mivel a kereskedelem és a beruházás a növekedés motorját képezi, illetve hozzájárul a szegénység csökkentéséhez, közelebb hozza egymáshoz a népeket, megerősíti a nemzetek közötti kapcsolatokat és hozzájárul a politikai stabilitáshoz;

| D. | mivel a 2000. március 1. óta hatályos EU és Marokkó közötti társulási megállapodás 16. cikke kimondja, hogy az Európai Közösség és Marokkó a mezőgazdasági termékek, a feldolgozott mezőgazdasági termékek, a halak és a halászati termékek vonatkozásában fokozatosan fogja végrehajtani a kölcsönös kereskedelem nagyobb fokú liberalizálását; |
| --- | --- |

D.

mivel a 2000. március 1. óta hatályos EU és Marokkó közötti társulási megállapodás 16. cikke kimondja, hogy az Európai Közösség és Marokkó a mezőgazdasági termékek, a feldolgozott mezőgazdasági termékek, a halak és a halászati termékek vonatkozásában fokozatosan fogja végrehajtani a kölcsönös kereskedelem nagyobb fokú liberalizálását;

| E. | mivel az Unió továbbra is jelentős többlettel rendelkezik a Marokkóval folytatott árukereskedelem terén, ami 2010-ben elérte az 5,4 milliárd eurót; |
| --- | --- |

E.

mivel az Unió továbbra is jelentős többlettel rendelkezik a Marokkóval folytatott árukereskedelem terén, ami 2010-ben elérte az 5,4 milliárd eurót;

| F. | mivel az Unió jelentős, több mint 4 milliárd eurós többlettel rendelkezik a Földközi-tenger déli partján fekvő országokkal folytatott mezőgazdasági és halászati árukereskedelem terén, ám a Marokkóval folytatott, mezőgazdasági és halászati árukat, valamint feldolgozott élelmiszereket érintő kétoldalú kereskedelem deficitje 2010-ben elérte az 871 millió eurót; mivel a mezőgazdasági és halászati termékek kereskedelme a marokkói export mintegy 18 %-át teszi ki; |
| --- | --- |

F.

mivel az Unió jelentős, több mint 4 milliárd eurós többlettel rendelkezik a Földközi-tenger déli partján fekvő országokkal folytatott mezőgazdasági és halászati árukereskedelem terén, ám a Marokkóval folytatott, mezőgazdasági és halászati árukat, valamint feldolgozott élelmiszereket érintő kétoldalú kereskedelem deficitje 2010-ben elérte az 871 millió eurót; mivel a mezőgazdasági és halászati termékek kereskedelme a marokkói export mintegy 18 %-át teszi ki;

| G. | mivel a mezőgazdaság Marokkó GDP-jének 15–20 %-át, exportjának 12 %-át, a marokkói munkaerőnek pedig 38 %-át teszi ki, sőt a vidéki területeken ez utóbbi aránya elérheti a 75 %-ot is; mivel ez azt mutatja, hogy az ágazat stabilitása és bővítése rendkívül fontos az ország politikai stabilitása szempontjából; |
| --- | --- |

G.

mivel a mezőgazdaság Marokkó GDP-jének 15–20 %-át, exportjának 12 %-át, a marokkói munkaerőnek pedig 38 %-át teszi ki, sőt a vidéki területeken ez utóbbi aránya elérheti a 75 %-ot is; mivel ez azt mutatja, hogy az ágazat stabilitása és bővítése rendkívül fontos az ország politikai stabilitása szempontjából;

| H. | mivel a megállapodás (az eddigi 33 % helyett) a marokkói mezőgazdasági és halászati termékek 55 %-ára kivetett vámtarifákat azonnali hatállyal, és (az eddigi 1 % helyett) az uniós mezőgazdasági és halászati termékek 70 %-ára kivetett vámtarifákat 10 éven belül liberalizálja; |
| --- | --- |

H.

mivel a megállapodás (az eddigi 33 % helyett) a marokkói mezőgazdasági és halászati termékek 55 %-ára kivetett vámtarifákat azonnali hatállyal, és (az eddigi 1 % helyett) az uniós mezőgazdasági és halászati termékek 70 %-ára kivetett vámtarifákat 10 éven belül liberalizálja;

| I. | mivel a megállapodás kiegyensúlyozott működéséhez alapvető fontosságú az érzékeny termékek ellenőrzése és a kvóták szigorú betartása; |
| --- | --- |

I.

mivel a megállapodás kiegyensúlyozott működéséhez alapvető fontosságú az érzékeny termékek ellenőrzése és a kvóták szigorú betartása;

| J. | mivel a bármely harmadik országból az Unióba importált valamennyi mezőgazdasági terméknek meg kell felelnie az Unió egészségügyi és növény-egészségügyi szabályainak; |
| --- | --- |

J.

mivel a bármely harmadik országból az Unióba importált valamennyi mezőgazdasági terméknek meg kell felelnie az Unió egészségügyi és növény-egészségügyi szabályainak;

| K. | mivel Marokkó a Földközi-tenger déli partján fekvő négy olyan ország egyike, amelyekkel kapcsolatban a Tanács mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás megkötésére irányuló tárgyalási irányelveket hagyott jóvá; mivel a mezőgazdasági termékek kereskedelme e tárgyalások részét fogja képezni; |
| --- | --- |

K.

mivel Marokkó a Földközi-tenger déli partján fekvő négy olyan ország egyike, amelyekkel kapcsolatban a Tanács mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás megkötésére irányuló tárgyalási irányelveket hagyott jóvá; mivel a mezőgazdasági termékek kereskedelme e tárgyalások részét fogja képezni;

Általános megfontolások

| 1. | úgy véli, hogy a piacok megnyitása és az uniós belső piacba történő fokozatos integráció hatékony eszköz lehet a Földközi-tenger déli partján fekvő országok fejlődése szempontjából, és hozzájárul a térség gazdasági, migrációs és biztonsági problémáit okozó, széles körben elterjedt szegénység és munkanélküliség csökkentéséhez; úgy véli, hogy e célkitűzés megvalósításához az Uniónak késznek kell mutatkoznia kereskedelmi engedményeket tenni; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a piacok megnyitása és az uniós belső piacba történő fokozatos integráció hatékony eszköz lehet a Földközi-tenger déli partján fekvő országok fejlődése szempontjából, és hozzájárul a térség gazdasági, migrációs és biztonsági problémáit okozó, széles körben elterjedt szegénység és munkanélküliség csökkentéséhez; úgy véli, hogy e célkitűzés megvalósításához az Uniónak késznek kell mutatkoznia kereskedelmi engedményeket tenni;

| 2. | emlékeztet az arab tavasz eseményeit követő uniós kötelezettségvállalásra, amely szerint az EU segíteni fogja a Földközi-tenger déli partján fekvő országok demokratikus átalakulását, mégpedig nagyobb szabadságot és gazdasági lehetőségeket nyújtó kereskedelmi és gazdasági eszközök bevetésével; úgy véli, hogy Marokkó az alkotmányreformmal és a választások tisztességes lefolytatásával jelentős lépéseket tett a demokrácia megszilárdításának irányába; ennek kapcsán üdvözli a megállapodást, mivel az pozitív lépés a politikai stabilizáció és a kölcsönösen fenntartható gazdasági fejlődés támogatása felé; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet az arab tavasz eseményeit követő uniós kötelezettségvállalásra, amely szerint az EU segíteni fogja a Földközi-tenger déli partján fekvő országok demokratikus átalakulását, mégpedig nagyobb szabadságot és gazdasági lehetőségeket nyújtó kereskedelmi és gazdasági eszközök bevetésével; úgy véli, hogy Marokkó az alkotmányreformmal és a választások tisztességes lefolytatásával jelentős lépéseket tett a demokrácia megszilárdításának irányába; ennek kapcsán üdvözli a megállapodást, mivel az pozitív lépés a politikai stabilizáció és a kölcsönösen fenntartható gazdasági fejlődés támogatása felé;

| 3. | alapvetően fontosnak tartja, hogy a kereskedelmi és beruházási kezdeményezések a társadalom valamennyi rétege számára előnyösek legyenek, és kimondottan a kkv-kat és a mezőgazdasági kistermelőket célozzák meg; ezzel összefüggésben megállapítja, hogy a marokkói mezőgazdasági termelők több mint 80 %-a kevesebb mint öt hektárnyi földdel rendelkezik, és ezért üdvözli, hogy a Confédération marocaine de l’agriculture et du développement rural (Marokkói Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Szövetség, COMADER) támogatja a megállapodást; emlékeztet arra, hogy az élelmiszer-biztonságnak nemcsak gazdasági, hanem társadalmi, környezetvédelmi és kulturális vonatkozásai is vannak; |
| --- | --- |

3.

alapvetően fontosnak tartja, hogy a kereskedelmi és beruházási kezdeményezések a társadalom valamennyi rétege számára előnyösek legyenek, és kimondottan a kkv-kat és a mezőgazdasági kistermelőket célozzák meg; ezzel összefüggésben megállapítja, hogy a marokkói mezőgazdasági termelők több mint 80 %-a kevesebb mint öt hektárnyi földdel rendelkezik, és ezért üdvözli, hogy a Confédération marocaine de l’agriculture et du développement rural (Marokkói Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Szövetség, COMADER) támogatja a megállapodást; emlékeztet arra, hogy az élelmiszer-biztonságnak nemcsak gazdasági, hanem társadalmi, környezetvédelmi és kulturális vonatkozásai is vannak;

A megállapodás

| 4. | hangsúlyozza, hogy – tekintettel a marokkói mezőgazdasági ágazat jelentőségére és befolyására, különösen a munkahelyteremtésben – e megállapodás kulcsfontosságú szerepet tölt be az ország gazdasági fejlődésében és politikai stabilizációjában, mivel új exportlehetőségeket teremt a marokkói termékek szempontjából a legfőbb piacot jelentő Unióba; úgy véli, hogy a megállapodás lehetőséget biztosít majd az Unió mezőgazdasági ágazata, elsősorban a feldolgozott élelmiszerek iparága számára is; rámutat arra, hogy az uniós exportőrök számára végső soron előnyös lesz a marokkói behozatali vámok eltörlése a mezőgazdasági és halászati termékcsaládok 70 %-ának esetében, és ez az intézkedés – a teljes körű bevezetést követően – a becslések szerint évi 100 millió eurónyi vám megtakarításával jár majd; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy – tekintettel a marokkói mezőgazdasági ágazat jelentőségére és befolyására, különösen a munkahelyteremtésben – e megállapodás kulcsfontosságú szerepet tölt be az ország gazdasági fejlődésében és politikai stabilizációjában, mivel új exportlehetőségeket teremt a marokkói termékek szempontjából a legfőbb piacot jelentő Unióba; úgy véli, hogy a megállapodás lehetőséget biztosít majd az Unió mezőgazdasági ágazata, elsősorban a feldolgozott élelmiszerek iparága számára is; rámutat arra, hogy az uniós exportőrök számára végső soron előnyös lesz a marokkói behozatali vámok eltörlése a mezőgazdasági és halászati termékcsaládok 70 %-ának esetében, és ez az intézkedés – a teljes körű bevezetést követően – a becslések szerint évi 100 millió eurónyi vám megtakarításával jár majd;

| 5. | üdvözli, hogy további nem tarifális intézkedések – például az európai földrajzi megjelölések különleges védelmére irányuló jövőbeli tárgyalások, fokozott védelmi mechanizmusok és egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések – kerültek be a megállapodás szövegébe; emlékeztet továbbá arra, hogy az EU és Marokkó olyan vitarendezési mechanizmusban állapodott meg, amely lehetővé teszi, hogy bármely fél jogorvoslattal éljen, amennyiben a másik fél nem tartja be a megállapodásban foglaltakat; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy további nem tarifális intézkedések – például az európai földrajzi megjelölések különleges védelmére irányuló jövőbeli tárgyalások, fokozott védelmi mechanizmusok és egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések – kerültek be a megállapodás szövegébe; emlékeztet továbbá arra, hogy az EU és Marokkó olyan vitarendezési mechanizmusban állapodott meg, amely lehetővé teszi, hogy bármely fél jogorvoslattal éljen, amennyiben a másik fél nem tartja be a megállapodásban foglaltakat;

| 6. | felhívja a figyelmet egyes uniós ágazatoknak az érzékeny gyümölcs- és zöldségfélék megnövelt vámmentes importkvótáival kapcsolatos aggodalmára; ezért felhívja a Bizottságot, hogy értékelje az európai termelőkre gyakorolt hatásokat, különös tekintettel a mezőgazdasági termelők bevételeire, és erről rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet; |
| --- | --- |

6.

felhívja a figyelmet egyes uniós ágazatoknak az érzékeny gyümölcs- és zöldségfélék megnövelt vámmentes importkvótáival kapcsolatos aggodalmára; ezért felhívja a Bizottságot, hogy értékelje az európai termelőkre gyakorolt hatásokat, különös tekintettel a mezőgazdasági termelők bevételeire, és erről rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet;

| 7. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az európai ipari csoportok a belépési árrendszerben tapasztalható állítólagos csalásokról panaszkodnak, és garanciát kér arra, hogy a megállapodásban előírt megnövelt vámkontingenseket az Unió megfelelően szabályozza, valamint hogy a belépési árak mechanizmusának végrehajtására irányuló szabályokat ne lehessen félreértelmezni; hangsúlyozza, az európai szereplők panaszokat nyújtottak be az OLAF-hoz és az Európai Parlament Petíciós Bizottságához, és ez utóbbi felkérte a Bizottságot, hogy a csalások megszüntetése érdekében változtassa meg a belépési árrendszert; e tekintetben tudomásul veszi a közös agrárpolitika legutóbbi reformja során felmerült, arra irányuló javaslatokat, hogy a belépési árrendszer végrehajtására vonatkozó szabályokat hangolják össze a Közösségi Vámkódexszel; úgy véli, hogy ennek – a hatékony ellenőrzési intézkedések bevezetése érdekében – a mezőgazdasági piacok közös szervezésére irányuló végrehajtási rendelet módosításával kell járnia; |
| --- | --- |

7.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az európai ipari csoportok a belépési árrendszerben tapasztalható állítólagos csalásokról panaszkodnak, és garanciát kér arra, hogy a megállapodásban előírt megnövelt vámkontingenseket az Unió megfelelően szabályozza, valamint hogy a belépési árak mechanizmusának végrehajtására irányuló szabályokat ne lehessen félreértelmezni; hangsúlyozza, az európai szereplők panaszokat nyújtottak be az OLAF-hoz és az Európai Parlament Petíciós Bizottságához, és ez utóbbi felkérte a Bizottságot, hogy a csalások megszüntetése érdekében változtassa meg a belépési árrendszert; e tekintetben tudomásul veszi a közös agrárpolitika legutóbbi reformja során felmerült, arra irányuló javaslatokat, hogy a belépési árrendszer végrehajtására vonatkozó szabályokat hangolják össze a Közösségi Vámkódexszel; úgy véli, hogy ennek – a hatékony ellenőrzési intézkedések bevezetése érdekében – a mezőgazdasági piacok közös szervezésére irányuló végrehajtási rendelet módosításával kell járnia;

| 8. | úgy véli, hogy a megállapodás konkrét intézményi rendelkezéseket és mechanizmusokat ír elő, például a piaci zavarok elkerülése érdekében folytatott együttműködést, a Bizottság által harmadik országokkal – többek között Marokkóval – életre hívott szakértői csoportokat, a társulási megállapodás irányítása keretében felállított, mezőgazdasági kereskedelemmel foglalkozó albizottságot, a politikákkal és a termeléssel kapcsolatos eszmecserét, valamint a jegyzőkönyv 7. cikkének értelmében létrehozott védzáradékot; felhívja a Bizottságot, hogy adott esetben alkalmazza ezeket a mechanizmusokat; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a megállapodás konkrét intézményi rendelkezéseket és mechanizmusokat ír elő, például a piaci zavarok elkerülése érdekében folytatott együttműködést, a Bizottság által harmadik országokkal – többek között Marokkóval – életre hívott szakértői csoportokat, a társulási megállapodás irányítása keretében felállított, mezőgazdasági kereskedelemmel foglalkozó albizottságot, a politikákkal és a termeléssel kapcsolatos eszmecserét, valamint a jegyzőkönyv 7. cikkének értelmében létrehozott védzáradékot; felhívja a Bizottságot, hogy adott esetben alkalmazza ezeket a mechanizmusokat;

Átfogóbb kereskedelmi és gazdasági kérdések

| 9. | hangsúlyozza, hogy az uniós belső piacra való jutást bizonyos egészségügyi, növény-egészségügyi és környezetvédelmi normák teljesítéséhez kell kötni, és üdvözli az Európai Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivatal 2011. évi pozitív jelentését; üdvözli, hogy a megállapodásban hangsúlyt kapnak az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések, és kéri, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalások középpontjában a technikai segítségnyújtás álljon; kéri, hogy a Bizottság támogassa, hogy Marokkó és az Európai Unió között azonos intézkedéseket és ellenőrzéseket foganatosítsanak a környezetvédelmi és élelmiszer-biztonsági előírások tekintetében a két piac közötti tisztességes verseny biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy az uniós belső piacra való jutást bizonyos egészségügyi, növény-egészségügyi és környezetvédelmi normák teljesítéséhez kell kötni, és üdvözli az Európai Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivatal 2011. évi pozitív jelentését; üdvözli, hogy a megállapodásban hangsúlyt kapnak az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések, és kéri, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalások középpontjában a technikai segítségnyújtás álljon; kéri, hogy a Bizottság támogassa, hogy Marokkó és az Európai Unió között azonos intézkedéseket és ellenőrzéseket foganatosítsanak a környezetvédelmi és élelmiszer-biztonsági előírások tekintetében a két piac közötti tisztességes verseny biztosítása érdekében;

| 10. | üdvözli a marokkói mezőgazdasági ágazat reformját, nevezetesen a „Plan Vert” („Zöld Terv”) elnevezésű programot, amelyet kifejezetten a kistermelők támogatására dolgoztak ki, hozzáférést biztosítva számukra a korszerű technológiákhoz és a beruházásokhoz; szorgalmazza, hogy az Unió a bevált gyakorlatok megosztása révén továbbra is nyújtson támogatást a termelési módszerek fejlesztése terén, és segítse Marokkó vízvédelmi erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a marokkói mezőgazdasági ágazat reformját, nevezetesen a „Plan Vert” („Zöld Terv”) elnevezésű programot, amelyet kifejezetten a kistermelők támogatására dolgoztak ki, hozzáférést biztosítva számukra a korszerű technológiákhoz és a beruházásokhoz; szorgalmazza, hogy az Unió a bevált gyakorlatok megosztása révén továbbra is nyújtson támogatást a termelési módszerek fejlesztése terén, és segítse Marokkó vízvédelmi erőfeszítéseit;

| 11. | elismeri, hogy Marokkó ratifikálta a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) összes fontosabb egyezményét, és a közelmúltban jogszabályt fogadott el a gyermekmunka betiltásáról; hangsúlyozza azonban, hogy az egyesülés szabadsága és a gyermekmunka terén még mindig sok a teendő; úgy véli, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások rendelkezései közé a fenntartható fejlődésről szóló fejezetbe bele kell foglalni az ILO-egyezmények végrehajtásával kapcsolatos segítségnyújtást, az alá nem írt legfőbb egyezmények (például az egyesülési szabadság és a szervezkedési jog védelméről szóló 87. sz. egyezmény) ratifikálását és a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

11.

elismeri, hogy Marokkó ratifikálta a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) összes fontosabb egyezményét, és a közelmúltban jogszabályt fogadott el a gyermekmunka betiltásáról; hangsúlyozza azonban, hogy az egyesülés szabadsága és a gyermekmunka terén még mindig sok a teendő; úgy véli, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások rendelkezései közé a fenntartható fejlődésről szóló fejezetbe bele kell foglalni az ILO-egyezmények végrehajtásával kapcsolatos segítségnyújtást, az alá nem írt legfőbb egyezmények (például az egyesülési szabadság és a szervezkedési jog védelméről szóló 87. sz. egyezmény) ratifikálását és a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos kezdeményezéseket;

| 12. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a megállapodás teljes mértékben tartsa tiszteletben a nemzetközi jogot, és a helyi lakosság valamennyi érintett csoportjának előnyére váljon; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a megállapodás teljes mértékben tartsa tiszteletben a nemzetközi jogot, és a helyi lakosság valamennyi érintett csoportjának előnyére váljon;

*

* *

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Maghreb-országokkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségének, az Unió a Mediterrán Térségért Parlamenti Közgyűlés elnökségének, valamint Marokkó kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

13.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Maghreb-országokkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségének, az Unió a Mediterrán Térségért Parlamenti Közgyűlés elnökségének, valamint Marokkó kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0446.

---

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/37

---

2012. február 16., csütörtökA Szíriában kialakult helyzet

P7_TA(2012)0057

Az Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a szíriai helyzetről (2012/2543(RSP))

2013/C 249 E/11

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Szíriáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Szíriáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa Szíriáról szóló 2011. október 10-i, 2011. november 14-i, 2011. december 1-jei és 2012. január 23-i következtetéseire, valamint az Európai Tanács 2011. október 23-i és december 9-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa Szíriáról szóló 2011. október 10-i, 2011. november 14-i, 2011. december 1-jei és 2012. január 23-i következtetéseire, valamint az Európai Tanács 2011. október 23-i és december 9-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) Szíriával kapcsolatos 2011. október 8-i, 2011. november 3-i és november 28-i, 2011. december 2-i, valamint 2012. február 1-jei és 4-i nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) Szíriával kapcsolatos 2011. október 8-i, 2011. november 3-i és november 28-i, 2011. december 2-i, valamint 2012. február 1-jei és 4-i nyilatkozataira,

| — | tekintettel a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló és a 2011/273/KKBP határozatot hatályon kívül helyező 2011. december 1-jei 2011/782/KKBP tanácsi határozatara (1), valamint a Külügyek Tanácsa 2012. január 23-i ülését követően meghozott, a szíriai rezsim elleni uniós korlátozó intézkedések megerősítését célzó tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló és a 2011/273/KKBP határozatot hatályon kívül helyező 2011. december 1-jei 2011/782/KKBP tanácsi határozatara (1), valamint a Külügyek Tanácsa 2012. január 23-i ülését követően meghozott, a szíriai rezsim elleni uniós korlátozó intézkedések megerősítését célzó tanácsi határozatra,

| — | tekintettel a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról és a 442/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. január 18-i 36/2012/EU tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról és a 442/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. január 18-i 36/2012/EU tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Arab Liga által a szíriai helyzetről 2011. augusztus 27-én, 2011. október 16-án és 2011. november 12-én, 16-án és 24-én, valamint 2012. január 22-én és 2012. február 12-én kiadott nyilatkozatokra, az Arab Liga 2011. november 2-án kiadott cselekvési tervére, valamint az általa 2011. november 27-én elfogadott, Szíriával szemben alkalmazandó szankciókra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Arab Liga által a szíriai helyzetről 2011. augusztus 27-én, 2011. október 16-án és 2011. november 12-én, 16-án és 24-én, valamint 2012. január 22-én és 2012. február 12-én kiadott nyilatkozatokra, az Arab Liga 2011. november 2-án kiadott cselekvési tervére, valamint az általa 2011. november 27-én elfogadott, Szíriával szemben alkalmazandó szankciókra,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének 2011. augusztus 3-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének 2011. augusztus 3-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése harmadik bizottságának a Szíriai Arab Köztársaságban kialakult emberi jogi helyzetről szóló, 2011. november 22-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése harmadik bizottságának a Szíriai Arab Köztársaságban kialakult emberi jogi helyzetről szóló, 2011. november 22-i határozatára,

| — | tekintettel a független nemzetközi vizsgálóbizottság Szíriai Arab Köztársaságról szóló, 2011. november 23-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a független nemzetközi vizsgálóbizottság Szíriai Arab Köztársaságról szóló, 2011. november 23-i jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának (EJT) a Szíriai Arab Köztársaságban kialakult emberi jogi helyzetről szóló, 2011. december 2-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának (EJT) a Szíriai Arab Köztársaságban kialakult emberi jogi helyzetről szóló, 2011. december 2-i határozatára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948-ban fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948-ban fogadtak el,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések és bánásmódok elleni egyezményre, a gyermekek jogairól szóló egyezményre, illetve a gyermekek fegyveres konfliktusba való bevonásáról szóló fakultatív jegyzőkönyvre, valamint a népirtás bűntettének megelőzéséről és megbüntetéséről szóló egyezményre, amelyek közül Szíria mindnek részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések és bánásmódok elleni egyezményre, a gyermekek jogairól szóló egyezményre, illetve a gyermekek fegyveres konfliktusba való bevonásáról szóló fakultatív jegyzőkönyvre, valamint a népirtás bűntettének megelőzéséről és megbüntetéséről szóló egyezményre, amelyek közül Szíria mindnek részes fele,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel azóta, hogy Szíriában 2010 márciusa óta erőszakot alkalmaznak a békés tüntetőkkel szemben, drámai módon elterjedtek a módszeres kivégzések, az erőszak és a kínzások, a szíriai hadsereg pedig továbbra is célzott gyilkosságokkal, kínzásokkal és tömeges letartóztatásokkal lép fel; mivel a kormány vezette erők egész Szíriában városokat tartanak ostrom alatt és bombázzák azokat; mivel az élelmiszerekhez és egészségügyi felszerelésekhez való hozzáférés rendkívül nehéz; mivel az erőszak és a kitelepítések miatt sok szíriai humanitárius helyzete romlik; |
| --- | --- |

A.

mivel azóta, hogy Szíriában 2010 márciusa óta erőszakot alkalmaznak a békés tüntetőkkel szemben, drámai módon elterjedtek a módszeres kivégzések, az erőszak és a kínzások, a szíriai hadsereg pedig továbbra is célzott gyilkosságokkal, kínzásokkal és tömeges letartóztatásokkal lép fel; mivel a kormány vezette erők egész Szíriában városokat tartanak ostrom alatt és bombázzák azokat; mivel az élelmiszerekhez és egészségügyi felszerelésekhez való hozzáférés rendkívül nehéz; mivel az erőszak és a kitelepítések miatt sok szíriai humanitárius helyzete romlik;

| B. | mivel az ENSZ becslése szerint a szíriai halálesetek száma a 11 hónapos felkelés alatt meghaladta az 5 400-at, ugyanakkor nagyon nehéz naprakész adatokat szerezni, mivel egyes területek, például Homsz bizonyos részei teljesen el vannak zárva; mivel ennél több ezerrel nagyobb a sebesültek száma, legalább 69 000 embert letartóztattak, akik közül 32 000-t szabadon engedtek, 12 400-an pedig a szomszédos országokba menekültek; mivel az Egyesült Nemzetek Gyermekalapja jelentése szerint több száz gyermeket megöltek, és százakat önkényesen letartóztattak, és fogva tartásuk ideje alatt megkínoztak és megerőszakoltak; |
| --- | --- |

B.

mivel az ENSZ becslése szerint a szíriai halálesetek száma a 11 hónapos felkelés alatt meghaladta az 5 400-at, ugyanakkor nagyon nehéz naprakész adatokat szerezni, mivel egyes területek, például Homsz bizonyos részei teljesen el vannak zárva; mivel ennél több ezerrel nagyobb a sebesültek száma, legalább 69 000 embert letartóztattak, akik közül 32 000-t szabadon engedtek, 12 400-an pedig a szomszédos országokba menekültek; mivel az Egyesült Nemzetek Gyermekalapja jelentése szerint több száz gyermeket megöltek, és százakat önkényesen letartóztattak, és fogva tartásuk ideje alatt megkínoztak és megerőszakoltak;

| C. | mivel az ostromlott Homsz városának lakói a városon belül folyamatos bombázásoknak vannak kitéve és attól tartanak, hogy a rezsim végső, halálos felszíni támadásra készül; mivel 2012. február 12-én az arab média bejelentette, hogy szíriai tankok és tüzérség tartja folyamatos tűz alatt Háma városát és folytatja a támadást Homsz ellen; mivel, ugyanakkor, a szír hatóságok kitartanak amellett, hogy „terrorista csoportokkal” harcolnak, és ezt addig folytatják, míg helyre nem áll a „rend”; |
| --- | --- |

C.

mivel az ostromlott Homsz városának lakói a városon belül folyamatos bombázásoknak vannak kitéve és attól tartanak, hogy a rezsim végső, halálos felszíni támadásra készül; mivel 2012. február 12-én az arab média bejelentette, hogy szíriai tankok és tüzérség tartja folyamatos tűz alatt Háma városát és folytatja a támadást Homsz ellen; mivel, ugyanakkor, a szír hatóságok kitartanak amellett, hogy „terrorista csoportokkal” harcolnak, és ezt addig folytatják, míg helyre nem áll a „rend”;

| D. | mivel Bassár el-Aszad elnök reformot és amnesztiát hangoztató számos ígérete soha nem valósult meg és a rezsim minden hitelességét és legitimitását elveszítette, ami a nemzetközi közösséget átfogóan arra késztette, hogy lemondásra szólítsa fel az elnököt; |
| --- | --- |

D.

mivel Bassár el-Aszad elnök reformot és amnesztiát hangoztató számos ígérete soha nem valósult meg és a rezsim minden hitelességét és legitimitását elveszítette, ami a nemzetközi közösséget átfogóan arra késztette, hogy lemondásra szólítsa fel az elnököt;

| E. | mivel egy francia újságírót megöltek, egy holland újságírót pedig megsebesítettek, miközben a szíriai eseményekről való független tájékoztatás alapvető feladatukat teljesítették; mivel a szíriai hatóságok továbbra sem engedik be az országba a nemzetközi sajtó újabb képviselőit; mivel továbbra is a szíriai menekültek beszámolói, a Szíriában élő polgárok jelentései, valamint az egyedi műholdas kapcsolaton keresztül mobiltelefonok segítségével feltöltött felvételek az országból származó információk fő forrásai; |
| --- | --- |

E.

mivel egy francia újságírót megöltek, egy holland újságírót pedig megsebesítettek, miközben a szíriai eseményekről való független tájékoztatás alapvető feladatukat teljesítették; mivel a szíriai hatóságok továbbra sem engedik be az országba a nemzetközi sajtó újabb képviselőit; mivel továbbra is a szíriai menekültek beszámolói, a Szíriában élő polgárok jelentései, valamint az egyedi műholdas kapcsolaton keresztül mobiltelefonok segítségével feltöltött felvételek az országból származó információk fő forrásai;

| F. | mivel az Arab Liga úgy határozott, hogy az ENSZ BT támogatását kéri a szíriai helyzet politikai megoldásához; mivel 2012. február 4-én az Oroszországi Föderáció és Kína megvétózta az ENSZ BT határozatát, mely támogatta az Arab Liga átfogó, békés, Szíria vezette politikai folyamat elindítására irányuló felhívását; mivel 2012. január 28-án az Arab Liga felfüggesztette szíriai megfigyelő küldöttségét a helyzet súlyos romlása miatt; |
| --- | --- |

F.

mivel az Arab Liga úgy határozott, hogy az ENSZ BT támogatását kéri a szíriai helyzet politikai megoldásához; mivel 2012. február 4-én az Oroszországi Föderáció és Kína megvétózta az ENSZ BT határozatát, mely támogatta az Arab Liga átfogó, békés, Szíria vezette politikai folyamat elindítására irányuló felhívását; mivel 2012. január 28-án az Arab Liga felfüggesztette szíriai megfigyelő küldöttségét a helyzet súlyos romlása miatt;

| G. | mivel 2012. január 18-án hatályba léptek az EU Szíriával szembeni további korlátozó intézkedései, ideértve a szíriai rezsim által használatba vehető telekommunikációs megfigyelő berendezések exportját, egyes infrastrukturális projektekben való részvételt és ilyen projektek finanszírozását tiltó rendelkezéseket és további korlátozásokat a pénzforrások átutalására és a pénzügyi szolgáltatások nyújtására vonatkozóan; |
| --- | --- |

G.

mivel 2012. január 18-án hatályba léptek az EU Szíriával szembeni további korlátozó intézkedései, ideértve a szíriai rezsim által használatba vehető telekommunikációs megfigyelő berendezések exportját, egyes infrastrukturális projektekben való részvételt és ilyen projektek finanszírozását tiltó rendelkezéseket és további korlátozásokat a pénzforrások átutalására és a pénzügyi szolgáltatások nyújtására vonatkozóan;

| H. | mivel 2012. január 23-án 22 fő és 8 szervezet hozzáadásával bővítették az emberi jogok megsértéséért felelős személyek és a rezsimet pénzügyileg támogató szervezetek azon listáját, melynek tagjai ellen az EU korlátozó intézkedéseket vezetett be; |
| --- | --- |

H.

mivel 2012. január 23-án 22 fő és 8 szervezet hozzáadásával bővítették az emberi jogok megsértéséért felelős személyek és a rezsimet pénzügyileg támogató szervezetek azon listáját, melynek tagjai ellen az EU korlátozó intézkedéseket vezetett be;

| I. | mivel a fokozódó erőszak és a biztonsággal kapcsolatos komoly aggodalmak miatt az Egyesült Államok bezárta szíriai nagykövetségét; mivel Franciaország, Olaszország, Hollandia, Spanyolország, az Egyesült Királyság, Németország és Belgium visszahívta szíriai nagykövetét; mivel az Öböl-menti Együttműködési Tanács és Tunézia visszahívta nagykövetét és úgy határozott, hogy országaikból kiutasítja Szíria ott állomásozó nagyköveteit; |
| --- | --- |

I.

mivel a fokozódó erőszak és a biztonsággal kapcsolatos komoly aggodalmak miatt az Egyesült Államok bezárta szíriai nagykövetségét; mivel Franciaország, Olaszország, Hollandia, Spanyolország, az Egyesült Királyság, Németország és Belgium visszahívta szíriai nagykövetét; mivel az Öböl-menti Együttműködési Tanács és Tunézia visszahívta nagykövetét és úgy határozott, hogy országaikból kiutasítja Szíria ott állomásozó nagyköveteit;

| J. | mivel 2011 márciusa óta több tízezer szíriai menekült keresett menedéket Törökországban; mivel Törökország nemzetközileg egyre jelentősebb szerepet játszik a szíriai erőszakkal szembeni ellenállásban; |
| --- | --- |

J.

mivel 2011 márciusa óta több tízezer szíriai menekült keresett menedéket Törökországban; mivel Törökország nemzetközileg egyre jelentősebb szerepet játszik a szíriai erőszakkal szembeni ellenállásban;

| K. | mivel a Szíriát jellemző súlyos helyzet máris negatív hatást gyakorol a libanoni helyzetre, mert aggályos, hogy a konfliktus hamarosan átterjed erre az országra is, és következésképpen ez a térség egészére kiszámíthatatlan következményekkel jár majd; |
| --- | --- |

K.

mivel a Szíriát jellemző súlyos helyzet máris negatív hatást gyakorol a libanoni helyzetre, mert aggályos, hogy a konfliktus hamarosan átterjed erre az országra is, és következésképpen ez a térség egészére kiszámíthatatlan következményekkel jár majd;

| L. | mivel Oroszország továbbra is fegyvereket és egyéb katonai felszereléseket ad el a szíriai rezsimnek és haditengerészeti bázist tart fenn Szíriában; mivel az EU embargót hirdetett a Szíriába irányuló katonai felszerelésekre, és mivel Cipruson feltartóztattak egy orosz hajót, amely a ciprusi hatóságok szerint valótlanságokat állítva utóbb továbbhajózott Szíriába; mivel az incidens körülményeit a Főképviselő Hivatala soha nem tisztázta hivatalosan és nyilvánosan; |
| --- | --- |

L.

mivel Oroszország továbbra is fegyvereket és egyéb katonai felszereléseket ad el a szíriai rezsimnek és haditengerészeti bázist tart fenn Szíriában; mivel az EU embargót hirdetett a Szíriába irányuló katonai felszerelésekre, és mivel Cipruson feltartóztattak egy orosz hajót, amely a ciprusi hatóságok szerint valótlanságokat állítva utóbb továbbhajózott Szíriába; mivel az incidens körülményeit a Főképviselő Hivatala soha nem tisztázta hivatalosan és nyilvánosan;

| M. | mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának az ENSZ független tényfeltáró bizottsága jelentésének eredményein alapuló, Szíriával foglalkozó decemberi rendkívüli ülését követően az ENSZ emberi jogi biztosa arra szólított fel, hogy Szíriát emberiesség elleni bűntettek vádjával állítsák a Nemzetközi Büntetőbíróság elé, miközben az ENSZ főtitkára 2012. január 15-én azt nyilatkozta, hogy az elnyomás útja zsákutca; |
| --- | --- |

M.

mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának az ENSZ független tényfeltáró bizottsága jelentésének eredményein alapuló, Szíriával foglalkozó decemberi rendkívüli ülését követően az ENSZ emberi jogi biztosa arra szólított fel, hogy Szíriát emberiesség elleni bűntettek vádjával állítsák a Nemzetközi Büntetőbíróság elé, miközben az ENSZ főtitkára 2012. január 15-én azt nyilatkozta, hogy az elnyomás útja zsákutca;

| 1. | sajnálattal állapítja meg, hogy Oroszország és Kína vétójogával élt az ENSZ Biztonsági Tanácsában a Szíriáról szóló határozattervezet blokkolása érdekében, és így az Arab Liga által javasolt békés átmenet ellen szavazott, amit az Aszad-rezsim engedélyként értelmezett arra, hogy felszíni nehézfegyverzet bevetésével fokozza az elnyomást Szíriában és válogatás nélkül erőszakot alkalmazzon a fegyvertelen polgári lakossággal szemben; megismétli az ENSZ BT tagjaihoz, és különösen Oroszországhoz és Kínához intézett felhívását, hogy vessék latba befolyásukat a szíriai nép elnyomásának azonnali beszüntetése érdekében; továbbra is támogatja az EU és tagállamai által e téren kifejtett erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

1.

sajnálattal állapítja meg, hogy Oroszország és Kína vétójogával élt az ENSZ Biztonsági Tanácsában a Szíriáról szóló határozattervezet blokkolása érdekében, és így az Arab Liga által javasolt békés átmenet ellen szavazott, amit az Aszad-rezsim engedélyként értelmezett arra, hogy felszíni nehézfegyverzet bevetésével fokozza az elnyomást Szíriában és válogatás nélkül erőszakot alkalmazzon a fegyvertelen polgári lakossággal szemben; megismétli az ENSZ BT tagjaihoz, és különösen Oroszországhoz és Kínához intézett felhívását, hogy vessék latba befolyásukat a szíriai nép elnyomásának azonnali beszüntetése érdekében; továbbra is támogatja az EU és tagállamai által e téren kifejtett erőfeszítéseket;

| 2. | felhívja a főképviselőt/alelnököt, hogy Oroszországgal és Kínával együttműködve tegyen meg mindent annak érdekében, hogy az ENSZ BT határozatát elfogadják; |
| --- | --- |

2.

felhívja a főképviselőt/alelnököt, hogy Oroszországgal és Kínával együttműködve tegyen meg mindent annak érdekében, hogy az ENSZ BT határozatát elfogadják;

| 3. | felszólítja Oroszországot, a szír kormány legnagyobb tengerentúli fegyverszállítóját, hogy haladéktalanul állítsa le Szíriába irányuló fegyverszállítmányait és felszólítja az EU-t, hogy állítsa össze a Szíriának fegyvereket szállító vállalatok feketelistáját; ebben az összefüggésben felszólítja az uniós szereplőket, hogy maradéktalanul tartsák tiszteletben az Európai Unió fegyverexportra vonatkozó magatartási kódexét, amely elkötelezett amellett, hogy megakadályozza azon eszközök kivitelét, amelyeket belső elnyomásra lehet felhasználni, vagy amelyek hozzájárulhatnak egy régió instabilitáshoz; |
| --- | --- |

3.

felszólítja Oroszországot, a szír kormány legnagyobb tengerentúli fegyverszállítóját, hogy haladéktalanul állítsa le Szíriába irányuló fegyverszállítmányait és felszólítja az EU-t, hogy állítsa össze a Szíriának fegyvereket szállító vállalatok feketelistáját; ebben az összefüggésben felszólítja az uniós szereplőket, hogy maradéktalanul tartsák tiszteletben az Európai Unió fegyverexportra vonatkozó magatartási kódexét, amely elkötelezett amellett, hogy megakadályozza azon eszközök kivitelét, amelyeket belső elnyomásra lehet felhasználni, vagy amelyek hozzájárulhatnak egy régió instabilitáshoz;

| 4. | ismét a leghatározottabban elítéli, hogy a szíriai rezsim országának lakosságát, különösen Homsz városában, könyörtelen elnyomás alatt tartja; mélységes aggodalmának ad hangot az emberi jogok szíriai hatóságok általi megsértésének súlyossága miatt, beleértve a tömeges letartóztatásokat, a törvénytelen kivégzéseket, az önkényes fogva tartásokat, az erőszakos eltüntetéseket, valamint a fogvatartottak – köztük gyermekek – kínzását és bántalmazását; hangsúlyozza, hogy az erőszakos cselekmények következtében megsebesült emberektől nem szabad megtagadni az orvosi ellátást; |
| --- | --- |

4.

ismét a leghatározottabban elítéli, hogy a szíriai rezsim országának lakosságát, különösen Homsz városában, könyörtelen elnyomás alatt tartja; mélységes aggodalmának ad hangot az emberi jogok szíriai hatóságok általi megsértésének súlyossága miatt, beleértve a tömeges letartóztatásokat, a törvénytelen kivégzéseket, az önkényes fogva tartásokat, az erőszakos eltüntetéseket, valamint a fogvatartottak – köztük gyermekek – kínzását és bántalmazását; hangsúlyozza, hogy az erőszakos cselekmények következtében megsebesült emberektől nem szabad megtagadni az orvosi ellátást;

| 5. | aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az UNICEF 2012. február 7-i felhívása és a független nemzetközi vizsgálóbizottság Szíriáról szóló 2011. november 23-i jelentése szerint az erőszak kitörése (2011 márciusa) óta Szíriában mintegy 400 gyermek vesztette életét, mintegy 380 – olykor 14 évesnél fiatalabb – gyermeket önkényesen letartóztattak, majd a fogva tartásuk ideje alatt megkínoztak és megerőszakoltak; határozottan elítéli az emberi jogok, így a gyermekek jogai a szír katonaság és biztonsági erők általi megsértésének minden esetét, és felszólítja a szír kormányt, hogy hagyjon fel a gyermekek jogai és az egyéb emberi jogok megsértésének gyakorlatával; |
| --- | --- |

5.

aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az UNICEF 2012. február 7-i felhívása és a független nemzetközi vizsgálóbizottság Szíriáról szóló 2011. november 23-i jelentése szerint az erőszak kitörése (2011 márciusa) óta Szíriában mintegy 400 gyermek vesztette életét, mintegy 380 – olykor 14 évesnél fiatalabb – gyermeket önkényesen letartóztattak, majd a fogva tartásuk ideje alatt megkínoztak és megerőszakoltak; határozottan elítéli az emberi jogok, így a gyermekek jogai a szír katonaság és biztonsági erők általi megsértésének minden esetét, és felszólítja a szír kormányt, hogy hagyjon fel a gyermekek jogai és az egyéb emberi jogok megsértésének gyakorlatával;

| 6. | őszinte részvétét fejezi ki az áldozatok családtagjainak; elismerően nyilatkozik a szír nép bátorságáról és elszántságáról, és határozottan támogatja azon törekvéseiket, hogy biztosítsák a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok teljes körű tiszteletben tartását, valamint a jobb gazdasági és társadalmi feltételek garantálását; |
| --- | --- |

6.

őszinte részvétét fejezi ki az áldozatok családtagjainak; elismerően nyilatkozik a szír nép bátorságáról és elszántságáról, és határozottan támogatja azon törekvéseiket, hogy biztosítsák a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok teljes körű tiszteletben tartását, valamint a jobb gazdasági és társadalmi feltételek garantálását;

| 7. | megismétli a Bassár el-Aszad elnökhöz és rezsimjéhez intézett felhívását, melyben azt követeli, hogy az elnök azonnal mondjon le, s ezáltal tegye lehetővé a békés és demokratikus átmenetet az országban; |
| --- | --- |

7.

megismétli a Bassár el-Aszad elnökhöz és rezsimjéhez intézett felhívását, melyben azt követeli, hogy az elnök azonnal mondjon le, s ezáltal tegye lehetővé a békés és demokratikus átmenetet az országban;

| 8. | sürgeti, hogy az Aszad-rezsim vessen véget a szír nép elleni erőszaknak, vonja ki a csapatokat és a tankokat a városokból, bocsásson szabadon minden letartóztatott tüntetőt, politikai foglyot, emberi jogi jogvédőt, blogszerzőt és újságírót, továbbá engedje be az ország minden területére a nemzetközi humanitárius és emberi jogi szervezeteket, valamint a nemzetközi sajtót; |
| --- | --- |

8.

sürgeti, hogy az Aszad-rezsim vessen véget a szír nép elleni erőszaknak, vonja ki a csapatokat és a tankokat a városokból, bocsásson szabadon minden letartóztatott tüntetőt, politikai foglyot, emberi jogi jogvédőt, blogszerzőt és újságírót, továbbá engedje be az ország minden területére a nemzetközi humanitárius és emberi jogi szervezeteket, valamint a nemzetközi sajtót;

| 9. | ismételten felszólít az emberi jogok és az alapvető szabadságok széles körű, rendszeres és tömeges, a szíriai hatóságok, katonai és biztonsági erők által elkövetett megsértésének azonnali, független és átlátható kivizsgálására annak érdekében, hogy e cselekmények – amelyek emberiesség elleni bűntettnek minősülhetnek – minden felelősét elszámoltathassa a nemzetközi közösség; úgy véli, hogy az ENSZ BT által a szíriai válság megszüntetésére kifejtett erőfeszítéseket a felelősségre vonással kapcsolatos egyértelmű mechanizmusokra kell összpontosítani, ugyanakkor ismételten támogatja az ENSZ emberi jogi főbiztosa felhívását, mely szerint Szíria ügyét a Nemzetközi Büntetőbíróság elé kell utalni; |
| --- | --- |

9.

ismételten felszólít az emberi jogok és az alapvető szabadságok széles körű, rendszeres és tömeges, a szíriai hatóságok, katonai és biztonsági erők által elkövetett megsértésének azonnali, független és átlátható kivizsgálására annak érdekében, hogy e cselekmények – amelyek emberiesség elleni bűntettnek minősülhetnek – minden felelősét elszámoltathassa a nemzetközi közösség; úgy véli, hogy az ENSZ BT által a szíriai válság megszüntetésére kifejtett erőfeszítéseket a felelősségre vonással kapcsolatos egyértelmű mechanizmusokra kell összpontosítani, ugyanakkor ismételten támogatja az ENSZ emberi jogi főbiztosa felhívását, mely szerint Szíria ügyét a Nemzetközi Büntetőbíróság elé kell utalni;

| 10. | ismételten támogatásáról biztosítja az Arab Liga arra irányuló erőfeszítéseit, hogy véget érjen az erőszak és politikai megoldás szülessen Szíriában; üdvözli az Arab Liga azon döntését, hogy fokozott mértékben együttműködik az ENSZ-szel; tudomásul veszi az Arab Liga arra vonatkozó döntését, hogy a szíriai hatóságok egyre erőszakosabb fellépésére válaszképpen felfüggesztette szíriai megfigyelő küldöttségét; |
| --- | --- |

10.

ismételten támogatásáról biztosítja az Arab Liga arra irányuló erőfeszítéseit, hogy véget érjen az erőszak és politikai megoldás szülessen Szíriában; üdvözli az Arab Liga azon döntését, hogy fokozott mértékben együttműködik az ENSZ-szel; tudomásul veszi az Arab Liga arra vonatkozó döntését, hogy a szíriai hatóságok egyre erőszakosabb fellépésére válaszképpen felfüggesztette szíriai megfigyelő küldöttségét;

| 11. | üdvözli, hogy a főképviselő/alelnök támogatja a „Szíriai nép barátai” kapcsolattartó csoport megalakulását, amelyet a szíriai demokratikus változások érdekében többek között olyan országok hívtak életre, mint Törökország és az Arab Liga országai; üdvözli a főképviselő/alelnök azon bejelentését, hogy részt vesz a kapcsolattartó csoport 2012. február 24-i, Tunéziában megrendezésre kerülő első ülésén; |
| --- | --- |

11.

üdvözli, hogy a főképviselő/alelnök támogatja a „Szíriai nép barátai” kapcsolattartó csoport megalakulását, amelyet a szíriai demokratikus változások érdekében többek között olyan országok hívtak életre, mint Törökország és az Arab Liga országai; üdvözli a főképviselő/alelnök azon bejelentését, hogy részt vesz a kapcsolattartó csoport 2012. február 24-i, Tunéziában megrendezésre kerülő első ülésén;

| 12. | felszólítja a Tanácsot, hogy hozzon közös határozatot valamennyi Szíriába akkreditált nagykövet visszahívásáról és az uniós tagállamokban szolgálatot teljesítő szír nagykövetekkel való diplomáciai kapcsolatok befagyasztásáról; sürgeti a főképviselőt/alelnököt, hogy humanitárius kapacitással erősítse meg az EU damaszkuszi küldöttségét, és tegyen hasonlóképp mindenütt, ahol szükséges; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a Tanácsot, hogy hozzon közös határozatot valamennyi Szíriába akkreditált nagykövet visszahívásáról és az uniós tagállamokban szolgálatot teljesítő szír nagykövetekkel való diplomáciai kapcsolatok befagyasztásáról; sürgeti a főképviselőt/alelnököt, hogy humanitárius kapacitással erősítse meg az EU damaszkuszi küldöttségét, és tegyen hasonlóképp mindenütt, ahol szükséges;

| 13. | üdvözli az EU arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy fokozza a szíriai rezsimmel szembeni nemzetközi nyomást; támogatja a Külügyek Tanácsának 2012. január 23-i azon határozatát, hogy újabb korlátozó intézkedéseket léptet életbe a szíriai rezsimmel szemben és további célzott szankciókra szólít fel; |
| --- | --- |

13.

üdvözli az EU arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy fokozza a szíriai rezsimmel szembeni nemzetközi nyomást; támogatja a Külügyek Tanácsának 2012. január 23-i azon határozatát, hogy újabb korlátozó intézkedéseket léptet életbe a szíriai rezsimmel szemben és további célzott szankciókra szólít fel;

| 14. | üdvözli a Bizottság 2012. február 3-i határozatát, melynek értelmében (3 millió euró értékű) humanitárius segítséget nyújtanak Szíria és a szomszédos országok lakossága szenvedéseinek enyhítésére; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a Bizottság 2012. február 3-i határozatát, melynek értelmében (3 millió euró értékű) humanitárius segítséget nyújtanak Szíria és a szomszédos országok lakossága szenvedéseinek enyhítésére;

| 15. | üdvözli és támogatja a szíriai ellenzék arra irányuló jelenlegi törekvéseit, hogy egységet alkosson az országon belül és azon kívül is, hogy továbbra is ápolja a kapcsolatokat a nemzetközi közösséggel, különösen az Arab Ligával, valamint hogy a Szíria jövőjére és demokratikus átmenetére vonatkozó közös jövőkép megvalósításán munkálkodjon; sürgeti, hogy az EU fokozza az ellenzéknek nyújtott politikai, műszaki, kommunikációs és humanitárius támogatását; |
| --- | --- |

15.

üdvözli és támogatja a szíriai ellenzék arra irányuló jelenlegi törekvéseit, hogy egységet alkosson az országon belül és azon kívül is, hogy továbbra is ápolja a kapcsolatokat a nemzetközi közösséggel, különösen az Arab Ligával, valamint hogy a Szíria jövőjére és demokratikus átmenetére vonatkozó közös jövőkép megvalósításán munkálkodjon; sürgeti, hogy az EU fokozza az ellenzéknek nyújtott politikai, műszaki, kommunikációs és humanitárius támogatását;

| 16. | békés és valódi demokratikus átmenetre hív fel, amely eleget tesz a szír nép jogos igényeinek és befogadó párbeszéden alapul az összes demokratikus erő és a szír társadalom valamennyi rétege részvételével egy mélyreható demokratikus reformfolyamat elindítására, amely figyelembe veszi, hogy szükség van a nemzeti megbékélés biztosítására, és amely ezért a kisebbségek jogainak tiszteletben tartása mellett kötelezi el magát; felszólítja az EU-t, hogy támogassa a szír ellenzék valamennyi, egyesülésre és egy demokratikus Szíriára vonatkozó menetrend létrehozására irányuló kísérletét; |
| --- | --- |

16.

békés és valódi demokratikus átmenetre hív fel, amely eleget tesz a szír nép jogos igényeinek és befogadó párbeszéden alapul az összes demokratikus erő és a szír társadalom valamennyi rétege részvételével egy mélyreható demokratikus reformfolyamat elindítására, amely figyelembe veszi, hogy szükség van a nemzeti megbékélés biztosítására, és amely ezért a kisebbségek jogainak tiszteletben tartása mellett kötelezi el magát; felszólítja az EU-t, hogy támogassa a szír ellenzék valamennyi, egyesülésre és egy demokratikus Szíriára vonatkozó menetrend létrehozására irányuló kísérletét;

| 17. | súlyos aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a szír hatóságok általi megfélemlítés kiterjedhet a száműzetésben élő ellenzéki aktivistákra is; |
| --- | --- |

17.

súlyos aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a szír hatóságok általi megfélemlítés kiterjedhet a száműzetésben élő ellenzéki aktivistákra is;

| 18. | üdvözli, hogy Törökország határozottan kiáll a szíriai lakosság mellett, többek között oly módon, hogy a szír–török határ mentén fogadja a menekülteket és lehetővé teszi az ellenzék megszerveződését; sürgeti a főképviselőt/alelnököt, hogy mindent tegyen meg annak érdekében, hogy megkezdődjenek a tárgyalások Törökországgal, az Arab Ligával és a szíriai ellenzékkel a szír-török határon létrehozandó humanitárius korridorok létrehozása céljából; |
| --- | --- |

18.

üdvözli, hogy Törökország határozottan kiáll a szíriai lakosság mellett, többek között oly módon, hogy a szír–török határ mentén fogadja a menekülteket és lehetővé teszi az ellenzék megszerveződését; sürgeti a főképviselőt/alelnököt, hogy mindent tegyen meg annak érdekében, hogy megkezdődjenek a tárgyalások Törökországgal, az Arab Ligával és a szíriai ellenzékkel a szír-török határon létrehozandó humanitárius korridorok létrehozása céljából;

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Oroszországi Föderáció kormányának és parlamentjének, a Kínai Népköztársaság kormányának és parlamentjének, a Török Köztársaság kormányának és parlamentjének, az ENSZ főtitkárának, az Arab Liga főtitkárának, valamint a Szíriai Arab Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

19.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Oroszországi Föderáció kormányának és parlamentjének, a Kínai Népköztársaság kormányának és parlamentjének, a Török Köztársaság kormányának és parlamentjének, az ENSZ főtitkárának, az Arab Liga főtitkárának, valamint a Szíriai Arab Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 319., 2011.12.2., 56. o.

(2)  HL L 16., 2012.1.19., 1. o.

---

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/41

---

2012. február 16., csütörtökAz ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 19. ülése

P7_TA(2012)0058

Az Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 19. ülésszakára vonatkozó európai parlamenti álláspontról (2012/2530(RSP))

2013/C 249 E/12

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, valamint az összes ahhoz kapcsolódó emberi jogi ENSZ-egyezményre és azok opcionális jegyzőkönyveire (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, valamint az összes ahhoz kapcsolódó emberi jogi ENSZ-egyezményre és azok opcionális jegyzőkönyveire (1),

| — | tekintettel az Emberi Jogok Európai Egyezményére és az EU Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Európai Egyezményére és az EU Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsáról (UNHRC) szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa tizenhatodik ülésszakára vonatkozó prioritásokról és a 2011-es felülvizsgálatról szóló, 2011. március 10-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsáról (UNHRC) szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa tizenhatodik ülésszakára vonatkozó prioritásokról és a 2011-es felülvizsgálatról szóló, 2011. március 10-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament Emberi Jogi Albizottságának küldöttségére, amely részt vett a UNHRC tizenhatodik ülésszakán Genfben, és arról jelentést nyújtott be az albizottságnak, valamint a Külügyi Bizottság és az Emberi Jogi Albizottság közös küldöttségére, amely részt vett az ENSZ Közgyűlésének 66. ülésszakán, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Emberi Jogi Albizottságának küldöttségére, amely részt vett a UNHRC tizenhatodik ülésszakán Genfben, és arról jelentést nyújtott be az albizottságnak, valamint a Külügyi Bizottság és az Emberi Jogi Albizottság közös küldöttségére, amely részt vett az ENSZ Közgyűlésének 66. ülésszakán,

| — | tekintettel a demokratizálódást támogató uniós külpolitikákról szóló, 2011. július 7-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokratizálódást támogató uniós külpolitikákról szóló, 2011. július 7-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a UNHRC-nek az Emberi Jogi Tanács munkáját és működését felülvizsgáló 2011. március 25-i, 16/21. számú állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a UNHRC-nek az Emberi Jogi Tanács munkáját és működését felülvizsgáló 2011. március 25-i, 16/21. számú állásfoglalására,

| — | tekintettel „Az EU mint globális szereplő: az Unió szerepe a többoldalú szervezetekben” című, 2011. május 11-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU mint globális szereplő: az Unió szerepe a többoldalú szervezetekben” című, 2011. május 11-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a UNHRC közelgő hetedik ciklusára, és különösen a 2012. február 27. és március 23. között megrendezendő 19. ülésszakára, valamint az egyetemes időszakos felülvizsgálat 2012. folyamán megrendezésre kerülő 13. és 14. ülésszakára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a UNHRC közelgő hetedik ciklusára, és különösen a 2012. február 27. és március 23. között megrendezendő 19. ülésszakára, valamint az egyetemes időszakos felülvizsgálat 2012. folyamán megrendezésre kerülő 13. és 14. ülésszakára,

| — | tekintettel a UNHRC korábbi rendes és rendkívüli üléseire, valamint az egyetemes időszakos felülvizsgálat 2011. decemberében lezárt első ciklusára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a UNHRC korábbi rendes és rendkívüli üléseire, valamint az egyetemes időszakos felülvizsgálat 2011. decemberében lezárt első ciklusára,

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett „Emberi jogok és demokrácia az Európai Unió külső tevékenységének középpontjában – egy hatékonyabb megközelítés felé” című, 2011. december 12-i közös közleményére (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett „Emberi jogok és demokrácia az Európai Unió külső tevékenységének középpontjában – egy hatékonyabb megközelítés felé” című, 2011. december 12-i közös közleményére (COM(2011)0886),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, 3. cikkének (5) bekezdésére, valamint 18., 21., 27., és 47. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, 3. cikkének (5) bekezdésére, valamint 18., 21., 27., és 47. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az emberi jogok egyetemességének tiszteletben tartása, előmozdítása és védelme az Európai Unió etikai és jogi vívmányainak fontos részét képezi, valamint az európai egység és integritás egyik alapköve (5); |
| --- | --- |

A.

mivel az emberi jogok egyetemességének tiszteletben tartása, előmozdítása és védelme az Európai Unió etikai és jogi vívmányainak fontos részét képezi, valamint az európai egység és integritás egyik alapköve (5);

| B. | mivel az EU emberi jogi politikája folyamatos felülvizsgálatának köszönhetően külpolitikája révén az Unió várhatóan aktívabb, koherensebb és hatékonyabb szerepet fog betölteni a világpolitikában; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU emberi jogi politikája folyamatos felülvizsgálatának köszönhetően külpolitikája révén az Unió várhatóan aktívabb, koherensebb és hatékonyabb szerepet fog betölteni a világpolitikában;

| C. | mivel az Uniónak és a tagállamoknak politikáikban biztosítaniuk kell az emberi jogok tiszteletben tartását annak érdekében, hogy a kül- és belpolitika közötti koherencia fokozódjon, és ezáltal az EU hitelessége nagyobb legyen az ENSZ Emberi Jogi Tanácsánál; |
| --- | --- |

C.

mivel az Uniónak és a tagállamoknak politikáikban biztosítaniuk kell az emberi jogok tiszteletben tartását annak érdekében, hogy a kül- és belpolitika közötti koherencia fokozódjon, és ezáltal az EU hitelessége nagyobb legyen az ENSZ Emberi Jogi Tanácsánál;

| D. | mivel valamennyi nemzetközi szereplőnek azon kell dolgoznia, hogy felszámolják a kettős mércéket, és az emberi jogi kérdések megvitatása során elkerüljék a szelektivitást és az átpolitizálást, |
| --- | --- |

D.

mivel valamennyi nemzetközi szereplőnek azon kell dolgoznia, hogy felszámolják a kettős mércéket, és az emberi jogi kérdések megvitatása során elkerüljék a szelektivitást és az átpolitizálást,

| E. | mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa az egyetemes emberi jogokra specializálódott egyedülálló testület, valamint az ENSZ rendszerén belül az emberi jogokkal foglalkozó speciális fórum; mivel az Emberi Jogi Tanácsot azzal a jelentős feladattal bízták meg, hogy az egész világon támogassa az emberi jogok előmozdítását, védelmét és tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

E.

mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa az egyetemes emberi jogokra specializálódott egyedülálló testület, valamint az ENSZ rendszerén belül az emberi jogokkal foglalkozó speciális fórum; mivel az Emberi Jogi Tanácsot azzal a jelentős feladattal bízták meg, hogy az egész világon támogassa az emberi jogok előmozdítását, védelmét és tiszteletben tartását;

| F. | mivel a Közgyűlés harmadik bizottságában és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában az ENSZ Biztonsági Tanácsán belüli vita kapcsán folyó munka eredményeit figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

F.

mivel a Közgyűlés harmadik bizottságában és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában az ENSZ Biztonsági Tanácsán belüli vita kapcsán folyó munka eredményeit figyelembe kell venni;

| G. | mivel az Európai Parlament Emberi Jogi Albizottságának küldöttsége részt fog venni a UNHRC tizenkilencedik, genfi ülésszakán, ahogyan az elmúlt években is részt vett a UNHRC ülésein; |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Parlament Emberi Jogi Albizottságának küldöttsége részt fog venni a UNHRC tizenkilencedik, genfi ülésszakán, ahogyan az elmúlt években is részt vett a UNHRC ülésein;

| 1. | tudomásul veszi, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 19. ülésén folyamatosan előtérbe kerülnek az uniós prioritások, és üdvözli, hogy Burma/Mianmar, a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság (KNDK), Szíria, Líbia és Irán kérdését kiemelten kezelik; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 19. ülésén folyamatosan előtérbe kerülnek az uniós prioritások, és üdvözli, hogy Burma/Mianmar, a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság (KNDK), Szíria, Líbia és Irán kérdését kiemelten kezelik;

| 2. | üdvözli, hogy a 19. rendes ülésszak napirendjén szerepelnek többek között az emberi jogok általános érvényesítésére, az internet kifejezési szabadságára, a vallás, a hit és a lelkiismeret szabadságára, a szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetésre és erőszakra, a nemi identitásra, a HIV/AIDS kapcsán az emberi jogokra, valamint a kisebbségek jogairól szóló nyilatkozatra vonatkozó megbeszélések, valamint a gyermekek jogairól, a kínzásról, a terrorizmus elleni fellépésről, az eltűnésekről és az önkényes fogva tartásokról szóló átfogó megbeszélések; felhívja a tagállamokat, hogy építő jelleggel vegyenek részt ezekben a vitákban, és tegyék egyértelművé, hogy az egyetemes és oszthatatlan emberi jogok a szexuális irányultságra és a nemi tudatra tekintet nélkül mindenkit megilletnek; |
| --- | --- |

2.

üdvözli, hogy a 19. rendes ülésszak napirendjén szerepelnek többek között az emberi jogok általános érvényesítésére, az internet kifejezési szabadságára, a vallás, a hit és a lelkiismeret szabadságára, a szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetésre és erőszakra, a nemi identitásra, a HIV/AIDS kapcsán az emberi jogokra, valamint a kisebbségek jogairól szóló nyilatkozatra vonatkozó megbeszélések, valamint a gyermekek jogairól, a kínzásról, a terrorizmus elleni fellépésről, az eltűnésekről és az önkényes fogva tartásokról szóló átfogó megbeszélések; felhívja a tagállamokat, hogy építő jelleggel vegyenek részt ezekben a vitákban, és tegyék egyértelművé, hogy az egyetemes és oszthatatlan emberi jogok a szexuális irányultságra és a nemi tudatra tekintet nélkül mindenkit megilletnek;

| 3. | üdvözli, hogy az ülésszakon jelölteket állítanak a demokratikus és méltányos nemzetközi rend előmozdításával foglalkozó független szakértők, továbbá az igazság, az igazságszolgáltatás, a kártérítés és a meg nem ismétlődési garanciák előmozdításával foglalkozó különelőadó, a szíriai emberi jogi helyzettel foglalkozó különelőadó és a szudáni emberi jogi helyzettel foglalkozó független szakértő szerepének betöltésére; várja a különelőadók által a többek között a KNDK-ban, Iránban és Burmában/Mianmarban tapasztalható emberi jogi helyzetről, valamint a kínzások és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetések, az emberi jogi jogvédők helyzete, illetve a vallás- és hitbéli szabadság tárgyában benyújtandó jelentéseket; felszólítja a tagállamokat, hogy tevékenyen járuljanak hozzá ezen eszmecserékhez; |
| --- | --- |

3.

üdvözli, hogy az ülésszakon jelölteket állítanak a demokratikus és méltányos nemzetközi rend előmozdításával foglalkozó független szakértők, továbbá az igazság, az igazságszolgáltatás, a kártérítés és a meg nem ismétlődési garanciák előmozdításával foglalkozó különelőadó, a szíriai emberi jogi helyzettel foglalkozó különelőadó és a szudáni emberi jogi helyzettel foglalkozó független szakértő szerepének betöltésére; várja a különelőadók által a többek között a KNDK-ban, Iránban és Burmában/Mianmarban tapasztalható emberi jogi helyzetről, valamint a kínzások és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetések, az emberi jogi jogvédők helyzete, illetve a vallás- és hitbéli szabadság tárgyában benyújtandó jelentéseket; felszólítja a tagállamokat, hogy tevékenyen járuljanak hozzá ezen eszmecserékhez;

Az Emberi Jogi Tanács tevékenysége

| 4. | üdvözli, hogy munkája során az ENSZ egyre nagyobb hangsúlyt fektet az emberi jogok általános érvényesítésére, amelyre példa többek között az, hogy egyre több meghallgatás folyik az ENSZ emberi jogi főbiztosa kabinetjének biztonsági tanácsa előtt – többek között a főtitkár-helyettesi szinten remekül irányított New York-i irodában –, illetve hogy – amint azt a felülvizsgálat megállapításai előírják – a UNHRC évente vitafórumot rendez az ENSZ-ügynökségek és -alapok irányító testületei vezetősége és titkársága részvételével; nyomatékosan ösztönzi az ENSZ Biztonsági Tanácsában résztvevő országokat, hogy rendszeresebben kérjenek tájékoztatást az Emberi Jogi Tanácstól annak érdekében, hogy a Biztonsági Tanács által kezelt számos konfliktus hátterében meghúzódó emberi jogi jogsértésekre hatékonyabb választ lehessen adni; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy munkája során az ENSZ egyre nagyobb hangsúlyt fektet az emberi jogok általános érvényesítésére, amelyre példa többek között az, hogy egyre több meghallgatás folyik az ENSZ emberi jogi főbiztosa kabinetjének biztonsági tanácsa előtt – többek között a főtitkár-helyettesi szinten remekül irányított New York-i irodában –, illetve hogy – amint azt a felülvizsgálat megállapításai előírják – a UNHRC évente vitafórumot rendez az ENSZ-ügynökségek és -alapok irányító testületei vezetősége és titkársága részvételével; nyomatékosan ösztönzi az ENSZ Biztonsági Tanácsában résztvevő országokat, hogy rendszeresebben kérjenek tájékoztatást az Emberi Jogi Tanácstól annak érdekében, hogy a Biztonsági Tanács által kezelt számos konfliktus hátterében meghúzódó emberi jogi jogsértésekre hatékonyabb választ lehessen adni;

| 5. | ismételten felhívja az Unió tagállamait, hogy tevékenyen forduljanak szembe minden olyan kísérlettel, amelynek célja az emberi jogok egyetemességének, oszthatatlanságának és egymástól való függésének megkérdőjelezése, valamint hogy határozottan ösztönözzék az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát arra, hogy egyenlő figyelemben részesítsék a bármely – például nem, faj, kor, szexuális irányultság, vallás vagy hit alapján történő – megkülönböztetés minden formáját; úgy véli, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2011. június 17-i A/HRC/RES/17/19. számú, az emberi jogokról, a szexuális irányultságról és a nemi identitásról szóló állásfoglalást kézzelfogható és hosszú távú intézkedéseknek kell követnie; |
| --- | --- |

5.

ismételten felhívja az Unió tagállamait, hogy tevékenyen forduljanak szembe minden olyan kísérlettel, amelynek célja az emberi jogok egyetemességének, oszthatatlanságának és egymástól való függésének megkérdőjelezése, valamint hogy határozottan ösztönözzék az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát arra, hogy egyenlő figyelemben részesítsék a bármely – például nem, faj, kor, szexuális irányultság, vallás vagy hit alapján történő – megkülönböztetés minden formáját; úgy véli, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2011. június 17-i A/HRC/RES/17/19. számú, az emberi jogokról, a szexuális irányultságról és a nemi identitásról szóló állásfoglalást kézzelfogható és hosszú távú intézkedéseknek kell követnie;

| 6. | ismételten felhívja az uniós tagállamokat, hogy továbbra is mutassanak példát azzal, hogy támogatják az Emberi Jogi Tanács munkájának egyetemlegességét, konkrétan azáltal, hogy ratifikálják az általa elfogadott nemzetközi emberi jogi egyezményeket; sajnálatának ad hangot különösen amiatt, hogy egyetlen uniós tagállam sem ratifikálta a vendégmunkások és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezményt, és hogy több tagállam nem fogadta még el/nem ratifikálta a személyeknek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló egyezményt, valamint hogy csak egy tagállam ratifikálta a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmányát, és ismételten felhívja a tagállamokat, hogy ratifikálják ezen egyezményeket; |
| --- | --- |

6.

ismételten felhívja az uniós tagállamokat, hogy továbbra is mutassanak példát azzal, hogy támogatják az Emberi Jogi Tanács munkájának egyetemlegességét, konkrétan azáltal, hogy ratifikálják az általa elfogadott nemzetközi emberi jogi egyezményeket; sajnálatának ad hangot különösen amiatt, hogy egyetlen uniós tagállam sem ratifikálta a vendégmunkások és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezményt, és hogy több tagállam nem fogadta még el/nem ratifikálta a személyeknek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló egyezményt, valamint hogy csak egy tagállam ratifikálta a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmányát, és ismételten felhívja a tagállamokat, hogy ratifikálják ezen egyezményeket;

| 7. | a csekély fejlődés ellenére továbbra is aggódik a „blokkok politikája” miatt, ami időközönként még mindig meghatározó jellegű, és befolyásolja, hogy mely országok és helyzetek kerülnek a UNHRC látóterébe, ami által tekintélye és hitelessége csorbát szenved; |
| --- | --- |

7.

a csekély fejlődés ellenére továbbra is aggódik a „blokkok politikája” miatt, ami időközönként még mindig meghatározó jellegű, és befolyásolja, hogy mely országok és helyzetek kerülnek a UNHRC látóterébe, ami által tekintélye és hitelessége csorbát szenved;

| 8. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a felülvizsgálati folyamat nem eredményezte azt, hogy a tagsági feltételeket szorosabban hozzáigazították volna az emberi jogi elkötelezettséghez és mutatókhoz; megismétli felhívását, hogy a helyi csoportoknak választásokon kell megmérettetniük magukat, és javasolja, hogy az EU és tagállamai járjanak elő jó példával, továbbá határozottan álljanak ki a regionális csoportok által folytatott azon gyakorlat ellen, hogy „tiszta lappal” indulnak a választásokon; |
| --- | --- |

8.

sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a felülvizsgálati folyamat nem eredményezte azt, hogy a tagsági feltételeket szorosabban hozzáigazították volna az emberi jogi elkötelezettséghez és mutatókhoz; megismétli felhívását, hogy a helyi csoportoknak választásokon kell megmérettetniük magukat, és javasolja, hogy az EU és tagállamai járjanak elő jó példával, továbbá határozottan álljanak ki a regionális csoportok által folytatott azon gyakorlat ellen, hogy „tiszta lappal” indulnak a választásokon;

Emberi jogi jogsértések az Arab Tavasz országaiban

| 9. | tudomásul veszi Líbia tagságát a UNFRC-ben, és ösztönzi az ország újraintegrációját; sajnálatának ad hangot azonban amiatt, hogy nem ragadták meg az alkalmat arra, hogy a beválasztáshoz szükséges alapfeltételeken alapuló szigorú és átlátható feltételeket írjanak elő a felfüggesztett tagság visszaállítására; sürgeti a UNHRC-t, hogy a későbbiekre nézve állítsa össze e feltételek listáját annak érdekében, hogy egy állam UNHRC-tagságra való, az emberi jogi mutatókon alapuló alkalmasságát következetes módon meg lehessen állapítani; |
| --- | --- |

9.

tudomásul veszi Líbia tagságát a UNFRC-ben, és ösztönzi az ország újraintegrációját; sajnálatának ad hangot azonban amiatt, hogy nem ragadták meg az alkalmat arra, hogy a beválasztáshoz szükséges alapfeltételeken alapuló szigorú és átlátható feltételeket írjanak elő a felfüggesztett tagság visszaállítására; sürgeti a UNHRC-t, hogy a későbbiekre nézve állítsa össze e feltételek listáját annak érdekében, hogy egy állam UNHRC-tagságra való, az emberi jogi mutatókon alapuló alkalmasságát következetes módon meg lehessen állapítani;

| 10. | üdvözli a líbiai független nemzeti vizsgálóbizottság a 15. rendkívüli ülés eredményeit követően 2011 szeptemberében a UNHRC-nek benyújtott első jelentését; javasolja, hogy mandátumát hosszabbítsák meg, és várja a 19. ülésszakon benyújtandó végleges írásos jelentést; ösztönzi, hogy a vizsgálóbizottság ajánlásait hajtsák végre, és határozottan támogatja, hogy az mindenre kiterjedő, pártatlan és nyilvános, az igazságszolgáltatási eljárásokat maradéktalanul tiszteletben tartó vizsgálatot követeljen a nemzetközi emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jogok a konfliktus során történő feltételezett megsértése miatt, tekintet nélkül arra, hogy a jogsértést ki követte el; úgy véli, hogy a líbiai emberi jogi helyzet továbbra is aggodalomra ad okot, különösen ami a fogvatartási feltételeket és a milícia által fogva tartott személyekkel való bánásmódot illeti, mivel az ideiglenes kormánynak nincs hatalma e szerveződések felett; a nemzetközi közösség nem szűnő éberségét és segítségét kéri, amint arra az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2012. január 25-i ülésén az emberi jogi főbiztos is felszólított; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a líbiai független nemzeti vizsgálóbizottság a 15. rendkívüli ülés eredményeit követően 2011 szeptemberében a UNHRC-nek benyújtott első jelentését; javasolja, hogy mandátumát hosszabbítsák meg, és várja a 19. ülésszakon benyújtandó végleges írásos jelentést; ösztönzi, hogy a vizsgálóbizottság ajánlásait hajtsák végre, és határozottan támogatja, hogy az mindenre kiterjedő, pártatlan és nyilvános, az igazságszolgáltatási eljárásokat maradéktalanul tiszteletben tartó vizsgálatot követeljen a nemzetközi emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jogok a konfliktus során történő feltételezett megsértése miatt, tekintet nélkül arra, hogy a jogsértést ki követte el; úgy véli, hogy a líbiai emberi jogi helyzet továbbra is aggodalomra ad okot, különösen ami a fogvatartási feltételeket és a milícia által fogva tartott személyekkel való bánásmódot illeti, mivel az ideiglenes kormánynak nincs hatalma e szerveződések felett; a nemzetközi közösség nem szűnő éberségét és segítségét kéri, amint arra az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2012. január 25-i ülésén az emberi jogi főbiztos is felszólított;

| 11. | a leghatározottabban elítéli, hogy a szíriai rezsim brutálisan elnyomja népét és szisztematikusan megsérti az emberi jogokat, ideértve a gyermekek jogait is, és felhívja a szíriai hatóságokat, hogy a békés és demokratikus átmenet biztosítása érdekében azonnal hagyjanak fel az erőszakkal, és tegyenek eleget nemzetközi emberi jogi kötelezettségeiknek; |
| --- | --- |

11.

a leghatározottabban elítéli, hogy a szíriai rezsim brutálisan elnyomja népét és szisztematikusan megsérti az emberi jogokat, ideértve a gyermekek jogait is, és felhívja a szíriai hatóságokat, hogy a békés és demokratikus átmenet biztosítása érdekében azonnal hagyjanak fel az erőszakkal, és tegyenek eleget nemzetközi emberi jogi kötelezettségeiknek;

| 12. | üdvözli, hogy az Egyesült Államok, Lengyelország és az EU kezdeményezésére megrendezésre került a szíriai emberi jogi helyzetnek szentelt 16., 17. és 18. rendkívüli ülésszak; támogatja a novemberi jelentés ajánlásait, és várja, hogy annak folytatását a 19. ülésszakon ismertessék, és arról interaktív párbeszédet folytassanak; |
| --- | --- |

12.

üdvözli, hogy az Egyesült Államok, Lengyelország és az EU kezdeményezésére megrendezésre került a szíriai emberi jogi helyzetnek szentelt 16., 17. és 18. rendkívüli ülésszak; támogatja a novemberi jelentés ajánlásait, és várja, hogy annak folytatását a 19. ülésszakon ismertessék, és arról interaktív párbeszédet folytassanak;

| 13. | üdvözli azt a határozatot, hogy a vizsgálóbizottság mandátumának lejártát követően különelőadót bízzanak meg a szíriai emberi jogi helyzet nyomon követése céljából; teljes körű támogatásáról biztosítja a vizsgálóbizottságot, a főbiztost és a speciális eljárásokkal foglalkozó összes megbízottat, amennyiben felszólították a szíriai hatóságokat, hogy a teljes elszámoltathatóság érvényesítése és a büntethetetlenség elkerülése érdekében mindenre kiterjedően működjenek együtt a vizsgálatok során; üdvözli Ashton bárónő, az Unió főképviselője/alelnöke és a tagállamok annak érdekében tett diplomáciai erőfeszítéseit, hogy Kína és Oroszország hozzájáruljon a Szíriáról szóló állásfoglalás késlekedés nélküli elfogadásához; mélységesen sajnálja, hogy az Orosz Föderáció és Kína ismételt vétója miatt a Biztonsági Tanács nem tudott eleget tenni az arab liga arra irányuló kérésének, hogy Szíriát kérjék fel egy átfogó, erőszakmentes politikai átalakulás levezénylésére; |
| --- | --- |

13.

üdvözli azt a határozatot, hogy a vizsgálóbizottság mandátumának lejártát követően különelőadót bízzanak meg a szíriai emberi jogi helyzet nyomon követése céljából; teljes körű támogatásáról biztosítja a vizsgálóbizottságot, a főbiztost és a speciális eljárásokkal foglalkozó összes megbízottat, amennyiben felszólították a szíriai hatóságokat, hogy a teljes elszámoltathatóság érvényesítése és a büntethetetlenség elkerülése érdekében mindenre kiterjedően működjenek együtt a vizsgálatok során; üdvözli Ashton bárónő, az Unió főképviselője/alelnöke és a tagállamok annak érdekében tett diplomáciai erőfeszítéseit, hogy Kína és Oroszország hozzájáruljon a Szíriáról szóló állásfoglalás késlekedés nélküli elfogadásához; mélységesen sajnálja, hogy az Orosz Föderáció és Kína ismételt vétója miatt a Biztonsági Tanács nem tudott eleget tenni az arab liga arra irányuló kérésének, hogy Szíriát kérjék fel egy átfogó, erőszakmentes politikai átalakulás levezénylésére;

| 14. | ismételten hangot ad a bahreini emberi jogi helyzet miatti aggodalmának, és felszólítja az uniós tagállamokat, hogy tegyenek erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a UNHRC égisze alatt állásfoglalást fogadjanak el a bahreini emberi jogi helyzetről; hangsúlyozza, hogy a UNHRC-nek foglalkoznia kell a 2011-es kormányellenes tüntetések után Yemenben kialakult büntethetetlenségi helyzettel, és úgy véli, hogy az amnesztia sérti a nemzetközi emberi jogi rendelkezéseket, mivel lehetetlenné teszi azon személyek bíróság elé állítását, akik esetleg emberiség elleni bűntettekért, népirtásért, háborús bűnökért és súlyos emberi jogi jogsértésekért felelősek; |
| --- | --- |

14.

ismételten hangot ad a bahreini emberi jogi helyzet miatti aggodalmának, és felszólítja az uniós tagállamokat, hogy tegyenek erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a UNHRC égisze alatt állásfoglalást fogadjanak el a bahreini emberi jogi helyzetről; hangsúlyozza, hogy a UNHRC-nek foglalkoznia kell a 2011-es kormányellenes tüntetések után Yemenben kialakult büntethetetlenségi helyzettel, és úgy véli, hogy az amnesztia sérti a nemzetközi emberi jogi rendelkezéseket, mivel lehetetlenné teszi azon személyek bíróság elé állítását, akik esetleg emberiség elleni bűntettekért, népirtásért, háborús bűnökért és súlyos emberi jogi jogsértésekért felelősek;

| 15. | üdvözli az ENSZ emberi jogi biztosának, Navi Pillay-nak a 2011-es év során tett kijelentéseit, amelyekben sürgeti az egyiptomi hatóságokat, hogy vessenek véget a tahrir-téri és az ország egyéb térségeiben található tiltakozók ellen bevetett túlzott és brutális erőszaknak, az indokolatlan könnygáz, gumitöltet- és éleslőszer-használatnak, és amelyben független vizsgálat indítására szólít fel a tüntetések és megmozdulások kapcsán; |
| --- | --- |

15.

üdvözli az ENSZ emberi jogi biztosának, Navi Pillay-nak a 2011-es év során tett kijelentéseit, amelyekben sürgeti az egyiptomi hatóságokat, hogy vessenek véget a tahrir-téri és az ország egyéb térségeiben található tiltakozók ellen bevetett túlzott és brutális erőszaknak, az indokolatlan könnygáz, gumitöltet- és éleslőszer-használatnak, és amelyben független vizsgálat indítására szólít fel a tüntetések és megmozdulások kapcsán;

| 16. | felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy az Algériára vonatkozó egyetemes időszakos felülvizsgálat második ciklusa során összpontosítsanak az erőszakos eltűnésekre, és világítsanak rá arra, hogy Algéria nem követi az egyezmény részes felei által benyújtott ajánlásokat; e tekintetben célzott nyomon követő mechanizmus felállítására szólít fel; felszólítja ugyanakkor az EU-t és a tagállamokat, hogy adjanak hangot a közelmúltban elfogadott öt törvény, és különösen a restriktív jellegű társulási törvény és a nőkre vonatkozó, megkülönböztető jellegű törvény miatti súlyos aggályaiknak; |
| --- | --- |

16.

felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy az Algériára vonatkozó egyetemes időszakos felülvizsgálat második ciklusa során összpontosítsanak az erőszakos eltűnésekre, és világítsanak rá arra, hogy Algéria nem követi az egyezmény részes felei által benyújtott ajánlásokat; e tekintetben célzott nyomon követő mechanizmus felállítására szólít fel; felszólítja ugyanakkor az EU-t és a tagállamokat, hogy adjanak hangot a közelmúltban elfogadott öt törvény, és különösen a restriktív jellegű társulási törvény és a nőkre vonatkozó, megkülönböztető jellegű törvény miatti súlyos aggályaiknak;

| 17. | hangsúlyozza, hogy nemzetközi megfigyelőkre van szükség a nyugat-szaharai helyzet nyomon követése érdekében, amely feladatot többek között a UNHRC különelőadói is végezhetnének; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy nemzetközi megfigyelőkre van szükség a nyugat-szaharai helyzet nyomon követése érdekében, amely feladatot többek között a UNHRC különelőadói is végezhetnének;

Egyéb kérdések

| 18. | üdvözli az Iráni Iszlám Köztársaságban tapasztalható emberi jogi helyzettel foglalkozó különelőadó kinevezésére irányuló határozatot; üdvözli az UNGA harmadik bizottságához kinevezett különelőadó által ismertetett időközi jelentést, és számít arra, hogy a jelentést a 19. ülésszakon tárgyalni fogják; sürgeti az iráni hatóságokat, hogy működjenek együtt a különelőadóval a vizsgálatok során, többek között azáltal, hogy lehetővé teszik az országba való bejutást; az aggasztó iráni emberi jogi helyzet tükrében felhív a különelőadó mandátumának meghosszabbítására; |
| --- | --- |

18.

üdvözli az Iráni Iszlám Köztársaságban tapasztalható emberi jogi helyzettel foglalkozó különelőadó kinevezésére irányuló határozatot; üdvözli az UNGA harmadik bizottságához kinevezett különelőadó által ismertetett időközi jelentést, és számít arra, hogy a jelentést a 19. ülésszakon tárgyalni fogják; sürgeti az iráni hatóságokat, hogy működjenek együtt a különelőadóval a vizsgálatok során, többek között azáltal, hogy lehetővé teszik az országba való bejutást; az aggasztó iráni emberi jogi helyzet tükrében felhív a különelőadó mandátumának meghosszabbítására;

| 19. | elismerően szól a KNDK-ban és Burmában/Mianmarban tapasztalható emberi jogi helyzettel foglalkozó különelőadók mandátumuk során bizonyított folyamatos elkötelezettségét, és mandátumuk meghosszabbítására szólít fel; üdvözli a Burmában/Mianmarban tapasztalható pozitív változásokat, amennyiben az ország nagyobb hajlandóságot mutat a speciális eljárásoknak való megfelelésre, és megismétli felhívását, hogy engedjenek szabadon minden, meggyőződése miatt bebörtönzött személyt, és hozzanak konkrét intézkedéseket a büntethetetlenség elleni fellépés érdekében Burmában, különös tekintettel az etnikai közösségekben elkövetett emberiség elleni bűntettekre; |
| --- | --- |

19.

elismerően szól a KNDK-ban és Burmában/Mianmarban tapasztalható emberi jogi helyzettel foglalkozó különelőadók mandátumuk során bizonyított folyamatos elkötelezettségét, és mandátumuk meghosszabbítására szólít fel; üdvözli a Burmában/Mianmarban tapasztalható pozitív változásokat, amennyiben az ország nagyobb hajlandóságot mutat a speciális eljárásoknak való megfelelésre, és megismétli felhívását, hogy engedjenek szabadon minden, meggyőződése miatt bebörtönzött személyt, és hozzanak konkrét intézkedéseket a büntethetetlenség elleni fellépés érdekében Burmában, különös tekintettel az etnikai közösségekben elkövetett emberiség elleni bűntettekre;

| 20. | ismételten felszólítja a főképviselőt/alelnököt és az uniós tagállamokat, hogy alakítsanak ki határozott közös uniós álláspontot a gázai konfliktusról készült tényfeltáró jelentés folytatásaként, és követeljék nyilvánosan az ajánlások végrehajtását, valamint a nemzetközi jog megsértéséért való – független, pártatlan, átlátható és hatékony vizsgálaton alapuló – felelősségre vonást, tekintet nélkül arra, hogy ki volt az elkövető; úgy véli, hogy elszámoltathatóság és igazságosság nélkül nem lehetséges a hatékony közel-keleti békefolyamat; |
| --- | --- |

20.

ismételten felszólítja a főképviselőt/alelnököt és az uniós tagállamokat, hogy alakítsanak ki határozott közös uniós álláspontot a gázai konfliktusról készült tényfeltáró jelentés folytatásaként, és követeljék nyilvánosan az ajánlások végrehajtását, valamint a nemzetközi jog megsértéséért való – független, pártatlan, átlátható és hatékony vizsgálaton alapuló – felelősségre vonást, tekintet nélkül arra, hogy ki volt az elkövető; úgy véli, hogy elszámoltathatóság és igazságosság nélkül nem lehetséges a hatékony közel-keleti békefolyamat;

| 21. | támogatja az elefántparti emberi jogi helyzetet vizsgáló független szakértő megbízatását a vizsgálóbizottság által adott ajánlások végrehajtásának nyomon követése céljából, valamint várja a szakértő jelentéséről szóló, a 19. ülésszakon sorra kerülő vitát; |
| --- | --- |

21.

támogatja az elefántparti emberi jogi helyzetet vizsgáló független szakértő megbízatását a vizsgálóbizottság által adott ajánlások végrehajtásának nyomon követése céljából, valamint várja a szakértő jelentéséről szóló, a 19. ülésszakon sorra kerülő vitát;

| 22. | hangsúlyozza, hogy további erőfeszítéseket kell tenni a Sri Lanka-i elszámoltathatósági folyamat erősítése érdekében, és továbbra is követelni kell az összes bűncselekményt kivizsgáló ENSZ-bizottság felállítását, ahogy az ENSZ-főtitkár Sri Lankával foglalkozó szakértői bizottsága is javasolta; felkéri a Sri Lanka-i kormányt, hogy hívja meg az ENSZ szólás- és véleményszabadsághoz való jog előmozdításával és védelmével foglalkozó különleges előadóját; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy további erőfeszítéseket kell tenni a Sri Lanka-i elszámoltathatósági folyamat erősítése érdekében, és továbbra is követelni kell az összes bűncselekményt kivizsgáló ENSZ-bizottság felállítását, ahogy az ENSZ-főtitkár Sri Lankával foglalkozó szakértői bizottsága is javasolta; felkéri a Sri Lanka-i kormányt, hogy hívja meg az ENSZ szólás- és véleményszabadsághoz való jog előmozdításával és védelmével foglalkozó különleges előadóját;

| 23. | aggodalommal tölti el az emberi jogi helyzet romlása Kazahsztánban; úgy véli, hogy a Zhanaozenben és Shetpében (Nyugat-Kazahsztán) lezajlott eseményekről szóló főügyészségi jelentés nem tér ki eléggé a kazah állami erők a tiltakozás brutális leverésében játszott szerepére, amelynek során 2011. december 16. és 18. között rátámadtak az olajmunkásokra, a velük rokonszenvezőkre és támogatóikra, legalább 17 ember halálát okozva; felháborítónak tartja az ellenzéki pártok vezetői, emberi jogi jogvédők és újságírók ezt követő letartóztatását; felszólít az események független, nemzetközi kivizsgálására, valamint a politikai foglyok, köztük az olajmunkások ügyvédje, Natalia Sokolowa azonnali szabadon bocsátására; hangsúlyozza, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának soron következő ülésén meg kell vitatni a kazahsztáni emberi jogi helyzetet; |
| --- | --- |

23.

aggodalommal tölti el az emberi jogi helyzet romlása Kazahsztánban; úgy véli, hogy a Zhanaozenben és Shetpében (Nyugat-Kazahsztán) lezajlott eseményekről szóló főügyészségi jelentés nem tér ki eléggé a kazah állami erők a tiltakozás brutális leverésében játszott szerepére, amelynek során 2011. december 16. és 18. között rátámadtak az olajmunkásokra, a velük rokonszenvezőkre és támogatóikra, legalább 17 ember halálát okozva; felháborítónak tartja az ellenzéki pártok vezetői, emberi jogi jogvédők és újságírók ezt követő letartóztatását; felszólít az események független, nemzetközi kivizsgálására, valamint a politikai foglyok, köztük az olajmunkások ügyvédje, Natalia Sokolowa azonnali szabadon bocsátására; hangsúlyozza, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának soron következő ülésén meg kell vitatni a kazahsztáni emberi jogi helyzetet;

| 24. | elismeri az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala által végzett munkát a Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) emberi jogi helyzetének vonatkozásában, és hangsúlyozza, hogy újra meg kell bízni egy független szakértőt a KDK emberi jogi helyzetének nyomon követésével, és kapcsolatba kell lépni a hatóságokkal a nemzetközi emberi jogi mechanizmusok által tett ajánlások végrehajtása tekintetében; |
| --- | --- |

24.

elismeri az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala által végzett munkát a Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) emberi jogi helyzetének vonatkozásában, és hangsúlyozza, hogy újra meg kell bízni egy független szakértőt a KDK emberi jogi helyzetének nyomon követésével, és kapcsolatba kell lépni a hatóságokkal a nemzetközi emberi jogi mechanizmusok által tett ajánlások végrehajtása tekintetében;

| 25. | kéri, hogy az EU delegációja és az uniós tagállamok igyekezzenek elérni, hogy az Emberi Jogi Tanács hozzon határozatot Eritreáról, tekintettel az országban a véleményszabadság, a vallásszabadság vagy a hit szabadsága és a lelkiismereti szabadság terén uralkodó kiábrándító és egyre romló helyzetre; |
| --- | --- |

25.

kéri, hogy az EU delegációja és az uniós tagállamok igyekezzenek elérni, hogy az Emberi Jogi Tanács hozzon határozatot Eritreáról, tekintettel az országban a véleményszabadság, a vallásszabadság vagy a hit szabadsága és a lelkiismereti szabadság terén uralkodó kiábrándító és egyre romló helyzetre;

| 26. | üdvözli az ENSZ emberi jogi főbiztosának jelentését az afganisztáni helyzetről, amely annak a munkának az eredménye, amelyet hivatala az UNAMA keretében végez; felszólítja az uniós tagállamokat, hogy nyilvánosan támogassák, és vitassák meg a jelentést, támogatva a benne foglalt ajánlásokat, amelyek a jogállamiság megerősítésére, a büntetlenség elleni küzdelemre, a nők jogaira és az afgán emberi jogi intézmény munkájára vonatkoznak; támogatja az afganisztáni emberi jogi helyzettel foglalkozó különelőadó hivatalának létrehozatalát; |
| --- | --- |

26.

üdvözli az ENSZ emberi jogi főbiztosának jelentését az afganisztáni helyzetről, amely annak a munkának az eredménye, amelyet hivatala az UNAMA keretében végez; felszólítja az uniós tagállamokat, hogy nyilvánosan támogassák, és vitassák meg a jelentést, támogatva a benne foglalt ajánlásokat, amelyek a jogállamiság megerősítésére, a büntetlenség elleni küzdelemre, a nők jogaira és az afgán emberi jogi intézmény munkájára vonatkoznak; támogatja az afganisztáni emberi jogi helyzettel foglalkozó különelőadó hivatalának létrehozatalát;

| 27. | megjegyzi, hogy a védelem felelőssége (Responsibility to Protect – R2P) koncepciója sikeres volt az ENSZ testületekben, például az ENSZ Biztonsági Tanácsában, az ENSZ-közgyűlésben és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában; hangsúlyozza, hogy az R2P átfogó koncepció, amely több a puszta katonai beavatkozásnál; tudomásul veszi, hogy egy új értelmezés van kialakulóban („felelősségvállalás védelmezés során”), amelyet néhány BRICS-ország, különösen Brazília kezdeményezett a líbiai válság után; bátorítja a további vitát arról, hogy az ENSZ szervei, különösen a Biztonsági Tanács hogyan alkalmazhatná ezt a koncepciót, fokozott együttműködést biztosítva a tagállamok között a válsággal szemben; különösen hangsúlyozza a Nemzetközi Büntetőbíróság, különösen annak vádhatósága megelőzésben játszott szerepét, továbbá e tekintetben a Nemzetközi Büntetőbírósághoz való folyamodás megalapozását az ENSZ Biztonsági Tanácsán keresztül; |
| --- | --- |

27.

megjegyzi, hogy a védelem felelőssége (Responsibility to Protect – R2P) koncepciója sikeres volt az ENSZ testületekben, például az ENSZ Biztonsági Tanácsában, az ENSZ-közgyűlésben és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában; hangsúlyozza, hogy az R2P átfogó koncepció, amely több a puszta katonai beavatkozásnál; tudomásul veszi, hogy egy új értelmezés van kialakulóban („felelősségvállalás védelmezés során”), amelyet néhány BRICS-ország, különösen Brazília kezdeményezett a líbiai válság után; bátorítja a további vitát arról, hogy az ENSZ szervei, különösen a Biztonsági Tanács hogyan alkalmazhatná ezt a koncepciót, fokozott együttműködést biztosítva a tagállamok között a válsággal szemben; különösen hangsúlyozza a Nemzetközi Büntetőbíróság, különösen annak vádhatósága megelőzésben játszott szerepét, továbbá e tekintetben a Nemzetközi Büntetőbírósághoz való folyamodás megalapozását az ENSZ Biztonsági Tanácsán keresztül;

| 28. | hangsúlyozza a kínai emberi jogi helyzet nemzetközi nyomon követésének szükségességét, és felszólítja az uniós tagállamokat, hogy jelentős és kézzel fogható eredmények elérése érdekében tevékenyen vegyenek részt kialakításában, tekintettel arra, hogy sikertelennek bizonyult az EU és Kína közötti emberi jogi párbeszéd; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza a kínai emberi jogi helyzet nemzetközi nyomon követésének szükségességét, és felszólítja az uniós tagállamokat, hogy jelentős és kézzel fogható eredmények elérése érdekében tevékenyen vegyenek részt kialakításában, tekintettel arra, hogy sikertelennek bizonyult az EU és Kína közötti emberi jogi párbeszéd;

| 29. | újra megfogalmazza, hogy a gondolat, a lelkiismeret szabadsága és a vallásszabadság, ideértve a vallás vagy hit feladásának vagy megváltoztatásának szabadságát is, alapvető emberi jog; nagyra tartja az ENSZ-nek a vallás és a meggyőződés szabadságával foglalkozó különelőadója által végzett munkát, és fájlalja, hogy a világon sok embert és közösséget megfosztanak ettől a jogtól; sajnálatának ad hangot, amiért a történelmi Tibet területén folyamatosan sérül a vallásszabadság és a véleménynyilvánítás szabadsága, és hogy ennek következtében az utóbbi időben több tibeti felgyújtotta magát, hogy ilyen szélsőséges formában tiltakozzon a jogfosztottság és a szabadságjogok eltiprása ellen; |
| --- | --- |

29.

újra megfogalmazza, hogy a gondolat, a lelkiismeret szabadsága és a vallásszabadság, ideértve a vallás vagy hit feladásának vagy megváltoztatásának szabadságát is, alapvető emberi jog; nagyra tartja az ENSZ-nek a vallás és a meggyőződés szabadságával foglalkozó különelőadója által végzett munkát, és fájlalja, hogy a világon sok embert és közösséget megfosztanak ettől a jogtól; sajnálatának ad hangot, amiért a történelmi Tibet területén folyamatosan sérül a vallásszabadság és a véleménynyilvánítás szabadsága, és hogy ennek következtében az utóbbi időben több tibeti felgyújtotta magát, hogy ilyen szélsőséges formában tiltakozzon a jogfosztottság és a szabadságjogok eltiprása ellen;

| 30. | elítéli a japán igazságügy-miniszter legutóbbi kijelentését a halálbüntetés alkalmazásának lehetséges visszaállításáról; üdvözli Mongólia 2012. január 5-i döntését a halálbüntetés eltörléséről, amely a halálbüntetés alkalmazásának 2010 januárja óta tartó moratóriumát követi, továbbá bátorítja az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát és az ENSZ-közgyűlést, hogy folytassa erőfeszítéseit, hogy az egész világon vezessenek be moratóriumot a halálbüntetésre és töröljék el; |
| --- | --- |

30.

elítéli a japán igazságügy-miniszter legutóbbi kijelentését a halálbüntetés alkalmazásának lehetséges visszaállításáról; üdvözli Mongólia 2012. január 5-i döntését a halálbüntetés eltörléséről, amely a halálbüntetés alkalmazásának 2010 januárja óta tartó moratóriumát követi, továbbá bátorítja az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát és az ENSZ-közgyűlést, hogy folytassa erőfeszítéseit, hogy az egész világon vezessenek be moratóriumot a halálbüntetésre és töröljék el;

| 31. | üdvözli a guatemalai parlament döntését, amelynek értelmében ratifikálják a Római Statútumot; |
| --- | --- |

31.

üdvözli a guatemalai parlament döntését, amelynek értelmében ratifikálják a Római Statútumot;

| 32. | üdvözli a nemek közötti egyenlőség kérdésével foglalkozó ENSZ-szervezet (UN Women) munkáját, amely nyilvánvalóan hatással van a „pekingi vívmányok”, többek között a szexuális és reprodukciós jogok végrehajtására és védelmére, továbbá az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nők békében és biztonságban játszott szerepéről szóló, 1325. számú határozatának végrehajtására, amelyek mind kulcsfontosságú kérdések az EU számára; |
| --- | --- |

32.

üdvözli a nemek közötti egyenlőség kérdésével foglalkozó ENSZ-szervezet (UN Women) munkáját, amely nyilvánvalóan hatással van a „pekingi vívmányok”, többek között a szexuális és reprodukciós jogok végrehajtására és védelmére, továbbá az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nők békében és biztonságban játszott szerepéről szóló, 1325. számú határozatának végrehajtására, amelyek mind kulcsfontosságú kérdések az EU számára;

Egyetemes időszakos felülvizsgálat

| 33. | üdvözli az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által készített felülvizsgálatban szereplő megerősítését annak, hogy az egyetemes időszakos felülvizsgálat második ciklusának középpontjába többek között az első ciklus elfogadott ajánlásainak végrehajtását kell állítani, de hangsúlyozza, hogy azokat az ajánlások sem kell kizárni a folyamatból, amelyeket a felülvizsgálat tárgyát képező állam nem fogadott el; felszólítja az egyetemes időszakos felülvizsgálatban részt vevő államokat, hogy a harmadik országok értékelését különösen az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott testületek ajánlásai és a különleges eljárások nyomon követésére és végrehajtására összpontosítsák, ezen értékes szakértői hozzájárulások számára nyújtott jelentős politikai támogatásként; |
| --- | --- |

33.

üdvözli az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által készített felülvizsgálatban szereplő megerősítését annak, hogy az egyetemes időszakos felülvizsgálat második ciklusának középpontjába többek között az első ciklus elfogadott ajánlásainak végrehajtását kell állítani, de hangsúlyozza, hogy azokat az ajánlások sem kell kizárni a folyamatból, amelyeket a felülvizsgálat tárgyát képező állam nem fogadott el; felszólítja az egyetemes időszakos felülvizsgálatban részt vevő államokat, hogy a harmadik országok értékelését különösen az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott testületek ajánlásai és a különleges eljárások nyomon követésére és végrehajtására összpontosítsák, ezen értékes szakértői hozzájárulások számára nyújtott jelentős politikai támogatásként;

| 34. | bátorítja az uniós tagállamokat, hogy adjanak technikai segítséget az egyetemes időszakos felülvizsgálat ajánlásainak végrehajtásához, összhangban az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának intézményépítő csomagjában vállalt kötelezettségekkel és a felülvizsgálati folyamat kimenetelével; rámutat az egyetemes időszakos felülvizsgálat részét képező, a végrehajtáshoz pénzügyi és technikai segítséget biztosító önkéntes alapra, amely e tekintetben hasznos eszköz, valamint bátorítja a többi tagállamot, hogy kövessék a brit és a német példát és járuljanak hozzá az alaphoz; |
| --- | --- |

34.

bátorítja az uniós tagállamokat, hogy adjanak technikai segítséget az egyetemes időszakos felülvizsgálat ajánlásainak végrehajtásához, összhangban az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának intézményépítő csomagjában vállalt kötelezettségekkel és a felülvizsgálati folyamat kimenetelével; rámutat az egyetemes időszakos felülvizsgálat részét képező, a végrehajtáshoz pénzügyi és technikai segítséget biztosító önkéntes alapra, amely e tekintetben hasznos eszköz, valamint bátorítja a többi tagállamot, hogy kövessék a brit és a német példát és járuljanak hozzá az alaphoz;

| 35. | úgy véli, hogy az EU-nak törekednie kell az egyetemes időszakos felülvizsgálati folyamat tekintélyének növelésére oly módon, hogy az ENSZ-tagállamokkal folytatott kétoldalú és többoldalú párbeszédekbe beilleszti az ajánlásokat; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy az EU-nak törekednie kell az egyetemes időszakos felülvizsgálati folyamat tekintélyének növelésére oly módon, hogy az ENSZ-tagállamokkal folytatott kétoldalú és többoldalú párbeszédekbe beilleszti az ajánlásokat;

| 36. | üdvözli, hogy a párizsi elveknek megfelelően nagyobb szerep jut a nemzeti emberi jogi intézményeknek, amelyek most jogosultak arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező állam után azonnal felszólaljanak az egyetemes időszakos felülvizsgálat eredményeinek a plenáris ülés által történő elfogadása során; újra megfogalmazza, hogy támogatja az emberi jogi nem kormányzati szervezetek és a tágabb civil társadalom, valamint a szakértők bevonását az egyetemes időszakos felülvizsgálatba; |
| --- | --- |

36.

üdvözli, hogy a párizsi elveknek megfelelően nagyobb szerep jut a nemzeti emberi jogi intézményeknek, amelyek most jogosultak arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező állam után azonnal felszólaljanak az egyetemes időszakos felülvizsgálat eredményeinek a plenáris ülés által történő elfogadása során; újra megfogalmazza, hogy támogatja az emberi jogi nem kormányzati szervezetek és a tágabb civil társadalom, valamint a szakértők bevonását az egyetemes időszakos felülvizsgálatba;

| 37. | üdvözli, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa felülvizsgálatának eredménye előirányozza az elfogadott ajánlásokat követő intézkedések önkéntes félidős aktualizálásának benyújtását, és bátorítja az uniós tagállamokat, hogy járjanak elől jó példával; |
| --- | --- |

37.

üdvözli, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa felülvizsgálatának eredménye előirányozza az elfogadott ajánlásokat követő intézkedések önkéntes félidős aktualizálásának benyújtását, és bátorítja az uniós tagállamokat, hogy járjanak elől jó példával;

Különleges eljárások

| 38. | újra kijelenti, hogy a különleges eljárások képezik az ENSZ emberi jogi rendszerének lényegét, és hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának hitelessége és eredményessége az eljárások teljes végrehajtásától és a Tanács és a megbízottak közötti együttműködéstől függ; |
| --- | --- |

38.

újra kijelenti, hogy a különleges eljárások képezik az ENSZ emberi jogi rendszerének lényegét, és hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának hitelessége és eredményessége az eljárások teljes végrehajtásától és a Tanács és a megbízottak közötti együttműködéstől függ;

| 39. | üdvözli, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának felülvizsgálati folyamata megerősítette a megbízottak integritását és függetlenségét az eljárások alapvető jellemzőiként; |
| --- | --- |

39.

üdvözli, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának felülvizsgálati folyamata megerősítette a megbízottak integritását és függetlenségét az eljárások alapvető jellemzőiként;

| 40. | üdvözli az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának felülvizsgálatában vállalt intézkedéseket, amelyek célja, hogy a megbízottak kiválasztásának és kinevezésének folyamatát átláthatóbbá tegyék; üdvözli továbbá, hogy a párizsi elveket tiszteletben tartó nemzeti emberi jogi intézmények nagyobb szerepet játszanak e kiválasztási folyamatban; |
| --- | --- |

40.

üdvözli az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának felülvizsgálatában vállalt intézkedéseket, amelyek célja, hogy a megbízottak kiválasztásának és kinevezésének folyamatát átláthatóbbá tegyék; üdvözli továbbá, hogy a párizsi elveket tiszteletben tartó nemzeti emberi jogi intézmények nagyobb szerepet játszanak e kiválasztási folyamatban;

| 41. | sajnálatának ad hangot, hogy a különleges eljárások korai figyelmeztető képességét nem erősítették tovább azzal, hogy rendelkezésre bocsátanak egy olyan mechanizmust, amely lehetővé teszi egy adott helyzetnek az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa részéről történő automatikus vizsgálatát; sajnálatának ad hangot, hogy nem áll rendelkezésre mechanizmus a különleges eljárások ajánlásai végrehajtásának nyomon követésére; |
| --- | --- |

41.

sajnálatának ad hangot, hogy a különleges eljárások korai figyelmeztető képességét nem erősítették tovább azzal, hogy rendelkezésre bocsátanak egy olyan mechanizmust, amely lehetővé teszi egy adott helyzetnek az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa részéről történő automatikus vizsgálatát; sajnálatának ad hangot, hogy nem áll rendelkezésre mechanizmus a különleges eljárások ajánlásai végrehajtásának nyomon követésére;

Az EU részvétele

| 42. | üdvözli az EIDHR-alapok bejelentett növelését, és hangsúlyozza ezeket a járulékos alapokat fel kell használni az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának nyújtott támogatás növelésére is; üdvözli az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala számára 2007 óta az EIDHR-en keresztül nyújtott pénzügyi hozzájárulást; úgy véli, hogy a legutóbbi időkben jelentkező új kihívások kiterjedésére tekintettel a Bizottságnak esetleg növelnie kellene éves hozzájárulását; |
| --- | --- |

42.

üdvözli az EIDHR-alapok bejelentett növelését, és hangsúlyozza ezeket a járulékos alapokat fel kell használni az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának nyújtott támogatás növelésére is; üdvözli az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala számára 2007 óta az EIDHR-en keresztül nyújtott pénzügyi hozzájárulást; úgy véli, hogy a legutóbbi időkben jelentkező új kihívások kiterjedésére tekintettel a Bizottságnak esetleg növelnie kellene éves hozzájárulását;

| 43. | megismétli, hogy szilárdan támogatja az EU aktív részvételét az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának munkájában, határozatok társtámogatásán, nyilatkozatok kibocsátásán, valamint az interaktív párbeszédekben és vitákban való részvételén keresztül; |
| --- | --- |

43.

megismétli, hogy szilárdan támogatja az EU aktív részvételét az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának munkájában, határozatok társtámogatásán, nyilatkozatok kibocsátásán, valamint az interaktív párbeszédekben és vitákban való részvételén keresztül;

| 44. | újra felszólítja az EU-t és tagállamait az emberi jogok belső politikákban való teljes mértékű tiszteletben tartására annak érdekében, hogy ne jöjjön létre kettős mérce, és erősödjön a belső és a külső politikák közötti következetesség, és hogy nemzetközi színtéren fokozzák erkölcsi tekintélyüket; felszólítja Ashton bárónő, főképviselő/alelnököt, hogy foglalkozzon az uniós vállalatok az Unión kívüli emberi jogi jogsértésekben való bűnrészességével, valamint dolgozza ki a szankciórendszer ezen vállalatokkal szembeni végrehajtását, vagy legalább kövesse nyomon az ilyen eseteket, és gondoskodjon arról, hogy e vállalatok ne jussanak uniós támogatásokhoz, vagy az EKSZ-től ne kapjanak semmilyen segítséget; |
| --- | --- |

44.

újra felszólítja az EU-t és tagállamait az emberi jogok belső politikákban való teljes mértékű tiszteletben tartására annak érdekében, hogy ne jöjjön létre kettős mérce, és erősödjön a belső és a külső politikák közötti következetesség, és hogy nemzetközi színtéren fokozzák erkölcsi tekintélyüket; felszólítja Ashton bárónő, főképviselő/alelnököt, hogy foglalkozzon az uniós vállalatok az Unión kívüli emberi jogi jogsértésekben való bűnrészességével, valamint dolgozza ki a szankciórendszer ezen vállalatokkal szembeni végrehajtását, vagy legalább kövesse nyomon az ilyen eseteket, és gondoskodjon arról, hogy e vállalatok ne jussanak uniós támogatásokhoz, vagy az EKSZ-től ne kapjanak semmilyen segítséget;

| 45. | újra hangsúlyozza a szilárd, közös uniós álláspontok kialakításának elsőrendű fontosságát az EU és a tagállamok kollektív súlyának kihasználása érdekében; e tekintetben tudomásul veszi a Tanács Emberi Jogi Munkacsoportja (COHOM) kapacitásának növelését és a kulcsfontosságú prioritások megállapítására irányuló erőfeszítéseket, valamint az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy egyértelmű munkamegosztás jöjjön létre, amelyeknek segítségével nő a régiókon átívelő hatótávolság és erősödik az együttműködés, és lobbitevékenység folytatható minden mérsékelt állam körében, ideértve Genf és New York között; üdvözli, hogy a COHOM székhelye de facto Brüsszelben van és az arra irányuló javaslatot is, hogy évente tartson ülést Genfben; támogatja az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy „sok hangon egységes üzenet” érvényesüljön, de helyteleníti, hogy a közös alapvetés keresése túl gyakran a legkisebb közös nevező elfogadásához vezet, különösen a végleges tanácsi következtetések esetében, és felszólít a bátrabb és nagyra törőbb fellépésre; ezzel összefüggésben bátorítja az EKSZ-t, különösen az EU genfi és New York-i küldöttségét, hogy megfelelő időben tartott tartalmas konzultációk alapján fokozza koherenciáját és az EU fellépésének láthatóságát, hogy növelje hitelességét a világban; |
| --- | --- |

45.

újra hangsúlyozza a szilárd, közös uniós álláspontok kialakításának elsőrendű fontosságát az EU és a tagállamok kollektív súlyának kihasználása érdekében; e tekintetben tudomásul veszi a Tanács Emberi Jogi Munkacsoportja (COHOM) kapacitásának növelését és a kulcsfontosságú prioritások megállapítására irányuló erőfeszítéseket, valamint az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy egyértelmű munkamegosztás jöjjön létre, amelyeknek segítségével nő a régiókon átívelő hatótávolság és erősödik az együttműködés, és lobbitevékenység folytatható minden mérsékelt állam körében, ideértve Genf és New York között; üdvözli, hogy a COHOM székhelye de facto Brüsszelben van és az arra irányuló javaslatot is, hogy évente tartson ülést Genfben; támogatja az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy „sok hangon egységes üzenet” érvényesüljön, de helyteleníti, hogy a közös alapvetés keresése túl gyakran a legkisebb közös nevező elfogadásához vezet, különösen a végleges tanácsi következtetések esetében, és felszólít a bátrabb és nagyra törőbb fellépésre; ezzel összefüggésben bátorítja az EKSZ-t, különösen az EU genfi és New York-i küldöttségét, hogy megfelelő időben tartott tartalmas konzultációk alapján fokozza koherenciáját és az EU fellépésének láthatóságát, hogy növelje hitelességét a világban;

| 46. | üdvözli a főképviselő/alelnök arra vonatkozó elkötelezettségét, hogy éves megközelítést dolgoz ki a genfi, valamint a New York-i emberi jogi kérdésekkel kapcsolatos üléseken az ENSZ prioritásainak meghatározásához, és rámutat annak szükségességére, hogy a főképviselő/alelnök és a humanitárius segélyekkel és polgári védelemmel foglalkozó biztos szorosan együttműködjön, és a hozzájuk tartozó, különösen emberi jogi kérdéseket érintő ügyek szorosan összekapcsolódjanak; |
| --- | --- |

46.

üdvözli a főképviselő/alelnök arra vonatkozó elkötelezettségét, hogy éves megközelítést dolgoz ki a genfi, valamint a New York-i emberi jogi kérdésekkel kapcsolatos üléseken az ENSZ prioritásainak meghatározásához, és rámutat annak szükségességére, hogy a főképviselő/alelnök és a humanitárius segélyekkel és polgári védelemmel foglalkozó biztos szorosan együttműködjön, és a hozzájuk tartozó, különösen emberi jogi kérdéseket érintő ügyek szorosan összekapcsolódjanak;

| 47. | üdvözli az ENSZ Közgyűlése „Az Európai Unió részvétele az ENSZ munkájában” című, 65/276. számú határozatának elfogadását, amely az Unió által a szervezet emberi jogi munkájában betöltött szerep növelésére irányuló nagyobb erőfeszítések visszafogott kezdetének tekinthető; úgy véli, hogy az EU-nak mostantól erőteljesen ragaszkodnia kell jogai gyakorlásához, és nagyra törő stratégiát kell követnie ENSZ-beli státuszának további erősítése érdekében; |
| --- | --- |

47.

üdvözli az ENSZ Közgyűlése „Az Európai Unió részvétele az ENSZ munkájában” című, 65/276. számú határozatának elfogadását, amely az Unió által a szervezet emberi jogi munkájában betöltött szerep növelésére irányuló nagyobb erőfeszítések visszafogott kezdetének tekinthető; úgy véli, hogy az EU-nak mostantól erőteljesen ragaszkodnia kell jogai gyakorlásához, és nagyra törő stratégiát kell követnie ENSZ-beli státuszának további erősítése érdekében;

| 48. | üdvözli az EU és tagállamai által játszott konstruktív szerepet az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának felülvizsgálatában, különösen az Emberi Jogi Főbiztos Hivatala függetlenségének védelme, továbbá a különleges eljárások és az országonkénti megbízatások támogatása tekintetében; emlékeztet arra, hogy elegendő támogatást kell biztosítani az Emberi Jogi Főbiztos Hivatala regionális irodáinak fenntartásához; |
| --- | --- |

48.

üdvözli az EU és tagállamai által játszott konstruktív szerepet az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának felülvizsgálatában, különösen az Emberi Jogi Főbiztos Hivatala függetlenségének védelme, továbbá a különleges eljárások és az országonkénti megbízatások támogatása tekintetében; emlékeztet arra, hogy elegendő támogatást kell biztosítani az Emberi Jogi Főbiztos Hivatala regionális irodáinak fenntartásához;

| 49. | hangsúlyozza, hogy sürgősen javításra szorulnak az EU kapcsolatfelvételi képességei, többek között erős szövetségek kialakításával a kulcsfontosságú regionális partnerekkel és minden mérsékelt állammal, valamint olyan mechanizmussal, amelynek révén megszerezhető a főképviselő/alelnök támogatása a harmadik országok fővárosainak megnyeréséhez; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy sürgősen javításra szorulnak az EU kapcsolatfelvételi képességei, többek között erős szövetségek kialakításával a kulcsfontosságú regionális partnerekkel és minden mérsékelt állammal, valamint olyan mechanizmussal, amelynek révén megszerezhető a főképviselő/alelnök támogatása a harmadik országok fővárosainak megnyeréséhez;

| 50. | melegen üdvözli a főképviselő/alelnök 2011. december 13-i, a Parlamenthez intézett nyilatkozatát, amelyben visszautal az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének létrehozására vonatkozó, hosszú ideje érvényes parlamenti felhívásra; hangsúlyozza, hogy a megbízatásra szakértőt kell kinevezni, aki bizonyított tapasztalattal rendelkezik az emberi jogok területén; szorgalmazza, hogy a kinevezésre minél előbb kerüljön sor, és megfelelő finanszírozást kapjon annak biztosítása érdekében, hogy a megbízatás véghezvihető legyen; |
| --- | --- |

50.

melegen üdvözli a főképviselő/alelnök 2011. december 13-i, a Parlamenthez intézett nyilatkozatát, amelyben visszautal az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének létrehozására vonatkozó, hosszú ideje érvényes parlamenti felhívásra; hangsúlyozza, hogy a megbízatásra szakértőt kell kinevezni, aki bizonyított tapasztalattal rendelkezik az emberi jogok területén; szorgalmazza, hogy a kinevezésre minél előbb kerüljön sor, és megfelelő finanszírozást kapjon annak biztosítása érdekében, hogy a megbízatás véghezvihető legyen;

| 51. | megbízza az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 19. ülésszakán részt vevő küldöttségét, hogy adjon hangot az ezen állásfoglalásban kifejezésre juttatott aggodalmaknak és véleményeknek; felszólítja a küldöttséget, hogy az ülésről tegyen jelentést az Emberi Jogi Albizottságnak; nélkülözhetetlenül fontosnak tartja, hogy az EP küldöttsége továbbra is részt vegyen az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának vagy az ENSZ Közgyűlésének ülésein; |
| --- | --- |

51.

megbízza az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 19. ülésszakán részt vevő küldöttségét, hogy adjon hangot az ezen állásfoglalásban kifejezésre juttatott aggodalmaknak és véleményeknek; felszólítja a küldöttséget, hogy az ülésről tegyen jelentést az Emberi Jogi Albizottságnak; nélkülözhetetlenül fontosnak tartja, hogy az EP küldöttsége továbbra is részt vegyen az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának vagy az ENSZ Közgyűlésének ülésein;

*

* *

| 52. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ Biztonsági Tanácsának, az ENSZ főtitkárának, a 66. Közgyűlés elnökének, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa elnökének, az ENSZ emberi jogi főbiztosának és a Külügyi Bizottság által létrehozott EU–ENSZ munkacsoportnak. |
| --- | --- |

52.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ Biztonsági Tanácsának, az ENSZ főtitkárának, a 66. Közgyűlés elnökének, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa elnökének, az ENSZ emberi jogi főbiztosának és a Külügyi Bizottság által létrehozott EU–ENSZ munkacsoportnak.

---

(1)  Az ENSZ kínzás elleni egyezménye, a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény, a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezmény, a fogyatékossággal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény, és minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló nemzetközi egyezmény.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0097.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0334.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0229.

(5)  Az EUSZ 2.cikke, 3. cikkének (5) bekezdése és 6. cikke.

---

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/49 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/49

---

2012. február 16., csütörtökA vakok hozzáférése a könyvekhez

P7_TA(2012)0059

Az Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a Dan Pescod brit állampolgár által a Vakok Európai Szövetsége (EBU), illetve a Royal National Institute of Blind People (Vakok Királyi Nemzeti Intézete) nevében benyújtott 0924/2011. számú, a vakok könyvekhez és más nyomtatott termékekhez való hozzáféréséről szóló petícióról (2011/2894(RSP))

2013/C 249 E/13

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 227. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 227. cikkére,

| — | tekintettel a Dan Pescod brit állampolgár által a Vakok Európai Szövetsége (EBU), illetve a Royal National Institute of Blind People (Vakok Királyi Nemzeti Intézete) nevében benyújtott 0924/2011. számú, a vakok könyvekhez és más nyomtatott termékekhez való hozzáféréséről szóló petícióval kapcsolatban a Tanácshoz és a Bizottsághoz 2012. január 13-án intézett kérdésekre (O-000005/2012 – B7-0029/2012 and O-000006/2012 – B7-0030/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Dan Pescod brit állampolgár által a Vakok Európai Szövetsége (EBU), illetve a Royal National Institute of Blind People (Vakok Királyi Nemzeti Intézete) nevében benyújtott 0924/2011. számú, a vakok könyvekhez és más nyomtatott termékekhez való hozzáféréséről szóló petícióval kapcsolatban a Tanácshoz és a Bizottsághoz 2012. január 13-án intézett kérdésekre (O-000005/2012 – B7-0029/2012 and O-000006/2012 – B7-0030/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Unióban élő vakok és gyengén látók igen korlátozott mértékben juthatnak csak hozzá könyvekhez és más nyomtatott termékekhez, mert a kiadványok 95 %-át nem teszik elérhetővé a Braille-íráshoz, a nagy betűmérethez vagy a hangoskönyvhöz hasonló, „hozzáférhető” formátumban; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unióban élő vakok és gyengén látók igen korlátozott mértékben juthatnak csak hozzá könyvekhez és más nyomtatott termékekhez, mert a kiadványok 95 %-át nem teszik elérhetővé a Braille-íráshoz, a nagy betűmérethez vagy a hangoskönyvhöz hasonló, „hozzáférhető” formátumban;

| B. | mivel világszinten jelenleg nincs nemzetközi jogi norma a nyomtatott szöveget olvasni képtelen emberek igényeire szabott formátumok határokon átnyúló kereskedelmére vonatkozó szerzői jogok tekintetében alkalmazható célzott kivételeket illetően; |
| --- | --- |

B.

mivel világszinten jelenleg nincs nemzetközi jogi norma a nyomtatott szöveget olvasni képtelen emberek igényeire szabott formátumok határokon átnyúló kereskedelmére vonatkozó szerzői jogok tekintetében alkalmazható célzott kivételeket illetően;

| C. | mivel a Szellemi Tulajdon Világszervezetének (WIPO) szerzői jogokkal foglalkozó bizottsága jelenleg fontolgatja egy olyan nemzetközi egyezmény létrehozásának lehetőségét, amely javítaná a vakok és gyengén látók hozzáférését a könyvekhez; |
| --- | --- |

C.

mivel a Szellemi Tulajdon Világszervezetének (WIPO) szerzői jogokkal foglalkozó bizottsága jelenleg fontolgatja egy olyan nemzetközi egyezmény létrehozásának lehetőségét, amely javítaná a vakok és gyengén látók hozzáférését a könyvekhez;

| D. | mivel az Európai Unió következetesen ellenzi, hogy jogilag kötelező erejű szöveget fogadjanak el, és helyette a nem kötelező erejű ajánlásokat részesíti előnyben; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unió következetesen ellenzi, hogy jogilag kötelező erejű szöveget fogadjanak el, és helyette a nem kötelező erejű ajánlásokat részesíti előnyben;

| E. | mivel a kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról szóló, 2011. május 12-i állásfoglalásában (1) az Európai Parlament arra szólítja fel az Uniót, hogy támogassa a kötelező erejű WIPO-szerződés elfogadását; |
| --- | --- |

E.

mivel a kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról szóló, 2011. május 12-i állásfoglalásában (1) az Európai Parlament arra szólítja fel az Uniót, hogy támogassa a kötelező erejű WIPO-szerződés elfogadását;

| F. | mivel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény, és különösen annak 21. és 30. cikke, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája rendelkezik a fogyatékossággal élő személyekkel szembeni hátrányos megkülönböztetés tilalmára vonatkozó elvekről; |
| --- | --- |

F.

mivel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény, és különösen annak 21. és 30. cikke, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája rendelkezik a fogyatékossággal élő személyekkel szembeni hátrányos megkülönböztetés tilalmára vonatkozó elvekről;

| 1. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy támogassák a vakok és gyengén látók számára készült könyvekre és egyéb nyomtatott termékekre vonatkozó tulajdonjogokat szabályozó, kötelező erejű WIPO-szerződés elfogadását; |
| --- | --- |

1.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy támogassák a vakok és gyengén látók számára készült könyvekre és egyéb nyomtatott termékekre vonatkozó tulajdonjogokat szabályozó, kötelező erejű WIPO-szerződés elfogadását;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0240.

---

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/50 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/50

---

2012. február 16., csütörtökA pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény

P7_TA(2012)0060

Az Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (2012/2519(RSP))

2013/C 249 E/14

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a megújult barcelonai folyamatról szóló, 2005. október 27-i állásfoglalására (1) és „Az euromediterrán gazdasági és kereskedelmi partnerségről, a nyolcadik euromediterrán kereskedelmi miniszteri konferenciát – Brüsszel – megelőzően” című 2009. november 25-i állásfoglalása (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a megújult barcelonai folyamatról szóló, 2005. október 27-i állásfoglalására (1) és „Az euromediterrán gazdasági és kereskedelmi partnerségről, a nyolcadik euromediterrán kereskedelmi miniszteri konferenciát – Brüsszel – megelőzően” című 2009. november 25-i állásfoglalása (2),

| — | tekintettel az 1995. november 28-i barcelonai nyilatkozatra, amely partnerséget hozott létre az Európai Unió és a dél- és kelet-mediterrán országok között, továbbá az e konferencián elfogadott munkaprogramra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1995. november 28-i barcelonai nyilatkozatra, amely partnerséget hozott létre az Európai Unió és a dél- és kelet-mediterrán országok között, továbbá az e konferencián elfogadott munkaprogramra,

| — | tekintettel a Bizottság 2011. március 8-i közös közleményére az Európai Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” címmel, (COM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2011. március 8-i közös közleményére az Európai Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” címmel, (COM(2011)0200),

| — | tekintettel a 2010-ig tartó időszakra és azon túlra vonatkozó euromediterrán kereskedelmi ütemtervre, az Unió a Mediterrán Térségért nyolcadik kereskedelmi miniszteri találkozóján, 2009-ben elfogadott formában, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010-ig tartó időszakra és azon túlra vonatkozó euromediterrán kereskedelmi ütemtervre, az Unió a Mediterrán Térségért nyolcadik kereskedelmi miniszteri találkozóján, 2009-ben elfogadott formában,

| — | tekintettel a Bizottság 2011. május 25-i közös közleményére az Európai Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” címmel (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2011. május 25-i közös közleményére az Európai Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” címmel (COM(2011)0303),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Tunézia (3), Izrael (4), Marokkó (5), Jordánia (6), Egyiptom (7), Libanon (8), illetve Algéria (9) közötti euromediterrán társulási megállapodásokra, valamint a Közösség és (a Palesztin Nemzeti Hatóság képviseletében) a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) (10) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló ideiglenes euromediterrán társulási megállapodásra; |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Tunézia (3), Izrael (4), Marokkó (5), Jordánia (6), Egyiptom (7), Libanon (8), illetve Algéria (9) közötti euromediterrán társulási megállapodásokra, valamint a Közösség és (a Palesztin Nemzeti Hatóság képviseletében) a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) (10) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló ideiglenes euromediterrán társulási megállapodásra;

| — | tekintettel a vámunió végső szakaszának megvalósításáról szóló, 1995. december 22-i 1/95. sz. EK–Törökország társulási tanácsi határozatra (96/142/EK), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vámunió végső szakaszának megvalósításáról szóló, 1995. december 22-i 1/95. sz. EK–Törökország társulási tanácsi határozatra (96/142/EK),

| — | tekintettel a Manchesteri Egyetem fejlesztéspolitikai és irányítási intézete által az euromediterrán szabadkereskedelmi övezet fenntarthatóságáról készített hatástanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Manchesteri Egyetem fejlesztéspolitikai és irányítási intézete által az euromediterrán szabadkereskedelmi övezet fenntarthatóságáról készített hatástanulmányra,

| — | tekintettel az euromediterrán szabadkereskedelmi övezet létrehozásáról szóló 2007. március 15-i állásfoglalására (11) és az abban foglalt főbb megfontolásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az euromediterrán szabadkereskedelmi övezet létrehozásáról szóló 2007. március 15-i állásfoglalására (11) és az abban foglalt főbb megfontolásokra,

| — | tekintettel a barcelonai folyamat beindítása óta tartott euromediterrán miniszteri konferenciák és szakminiszteri konferenciák következtetéseire, különösképpen az Unió a Mediterrán Térségért 2010. november 11-én tartott 9. kereskedelmi miniszteri konferenciájának következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a barcelonai folyamat beindítása óta tartott euromediterrán miniszteri konferenciák és szakminiszteri konferenciák következtetéseire, különösképpen az Unió a Mediterrán Térségért 2010. november 11-én tartott 9. kereskedelmi miniszteri konferenciájának következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Bíróság 2010. február 25-én, a C-386/08. számú, Brita GmbH kontra Hauptzollamt Hamburg-Hafen ügyben hozott ítéletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bíróság 2010. február 25-én, a C-386/08. számú, Brita GmbH kontra Hauptzollamt Hamburg-Hafen ügyben hozott ítéletére,

| — | tekintettel az EU–Izrael Társulási Tanács 2003. november 17-18-án tartott negyedik ülésén az EU által tett nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Izrael Társulási Tanács 2003. november 17-18-án tartott negyedik ülésén az EU által tett nyilatkozatra,

| — | tekintettel az EU-Izrael társulási megállapodás 4. jegyzőkönyvére vonatkozó, az EU és Izrael közötti technikai megállapodásra, valamint az importőröknek készült, az Izraelből a Közösség területére történő importról szóló közleményre (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-Izrael társulási megállapodás 4. jegyzőkönyvére vonatkozó, az EU és Izrael közötti technikai megállapodásra, valamint az importőröknek készült, az Izraelből a Közösség területére történő importról szóló közleményre (12),

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa 2985. ülésén, 2009. december 8-án elfogadott, a közel-keleti békefolyamatról szóló tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa 2985. ülésén, 2009. december 8-án elfogadott, a közel-keleti békefolyamatról szóló tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az Európai Unió, valamint Algéria, Egyiptom, a Feröer szigetek, Izland, Izrael, Jordánia, Libanon, Marokkó, Norvégia, Svájc (beleértve Liechtensteint is), Szíria, Tunézia, Törökország, Ciszjordánia és a Gázai övezet közötti diagonális kumulációval kapcsolatos származási szabályokra vonatkozó jegyzőkönyvek alkalmazásának időpontjáról szóló bizottsági közleményre (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió, valamint Algéria, Egyiptom, a Feröer szigetek, Izland, Izrael, Jordánia, Libanon, Marokkó, Norvégia, Svájc (beleértve Liechtensteint is), Szíria, Tunézia, Törökország, Ciszjordánia és a Gázai övezet közötti diagonális kumulációval kapcsolatos származási szabályokra vonatkozó jegyzőkönyvek alkalmazásának időpontjáról szóló bizottsági közleményre (13),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Dánia kormánya és a Feröer szigetek helyi kormánya közötti megállapodásra (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Dánia kormánya és a Feröer szigetek helyi kormánya közötti megállapodásra (14),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a számos kétoldalú jegyzőkönyvből álló pán-euromediterrán származási kumulációs rendszer túlságosan összetett a vállalkozások – különösen a kis- és közepes vállalkozások –, valamint az országok számára ahhoz, hogy kihasználhassák annak előnyeit; |
| --- | --- |

A.

mivel a számos kétoldalú jegyzőkönyvből álló pán-euromediterrán származási kumulációs rendszer túlságosan összetett a vállalkozások – különösen a kis- és közepes vállalkozások –, valamint az országok számára ahhoz, hogy kihasználhassák annak előnyeit;

| B. | mivel 2007. októberében a lisszaboni euromediterrán kereskedelmi miniszteri konferencia zöld utat engedett azon megállapodás megszövegezésének, amely a pán-euromediterrán térségre vonatkozó jegyzőkönyveket egyetlen, egyszerűsített eszköz formájában foglalja össze, ezáltal megkönnyítve a pán-euromediterrán származási kumuláció alkalmazását; mivel ezt az egyezményt az Unió a Mediterrán Térségért 2010. november 11-i kilencedik kereskedelmi miniszteri konferenciája is támogatta; |
| --- | --- |

B.

mivel 2007. októberében a lisszaboni euromediterrán kereskedelmi miniszteri konferencia zöld utat engedett azon megállapodás megszövegezésének, amely a pán-euromediterrán térségre vonatkozó jegyzőkönyveket egyetlen, egyszerűsített eszköz formájában foglalja össze, ezáltal megkönnyítve a pán-euromediterrán származási kumuláció alkalmazását; mivel ezt az egyezményt az Unió a Mediterrán Térségért 2010. november 11-i kilencedik kereskedelmi miniszteri konferenciája is támogatta;

| C. | mivel ezen egyezmény földrajzi hatályát kiterjesztették a stabilizációs és társulási folyamat résztvevőire, hatékonyan megsokszorozva ezáltal a pán-euromediterrán származási kumuláció előnyeit; |
| --- | --- |

C.

mivel ezen egyezmény földrajzi hatályát kiterjesztették a stabilizációs és társulási folyamat résztvevőire, hatékonyan megsokszorozva ezáltal a pán-euromediterrán származási kumuláció előnyeit;

| D. | mivel bár mindezek nagyon pozitív lépések, azzal járnak, hogy a származási kumulációra vonatkozó szabályokkal való visszaélés vagy annak megkerülése nagyobb földrajzi területet érint; |
| --- | --- |

D.

mivel bár mindezek nagyon pozitív lépések, azzal járnak, hogy a származási kumulációra vonatkozó szabályokkal való visszaélés vagy annak megkerülése nagyobb földrajzi területet érint;

| E. | mivel az EU társulási megállapodást kötött mind Izraellel, mind pedig Palesztinával, és ezek mindegyike olyan szabadkereskedelmi megállapodást tartalmaz, amely a preferenciális kereskedelmi elbánásra vonatkozóan különböző és sajátos előírásokat foglal magában; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU társulási megállapodást kötött mind Izraellel, mind pedig Palesztinával, és ezek mindegyike olyan szabadkereskedelmi megállapodást tartalmaz, amely a preferenciális kereskedelmi elbánásra vonatkozóan különböző és sajátos előírásokat foglal magában;

| F. | mivel a közel-keleti békefolyamatról szóló 2009. december 8-i következtetésében az Európai Unió Tanácsa ismételten hangsúlyozza, hogy a telepek a nemzetközi jog értelmében jogellenesek, a béke megteremtésének akadályai, és a kétállamos megoldás lehetetlenné válásával fenyegetnek; |
| --- | --- |

F.

mivel a közel-keleti békefolyamatról szóló 2009. december 8-i következtetésében az Európai Unió Tanácsa ismételten hangsúlyozza, hogy a telepek a nemzetközi jog értelmében jogellenesek, a béke megteremtésének akadályai, és a kétállamos megoldás lehetetlenné válásával fenyegetnek;

| G. | mivel az EU álláspontja szerint az 1967 óta Izraeli fennhatóság alá tartozó területek az EU és Izrael közötti társulási megállapodás értelmében nem jogosultak a preferenciális tarifális elbánásra; |
| --- | --- |

G.

mivel az EU álláspontja szerint az 1967 óta Izraeli fennhatóság alá tartozó területek az EU és Izrael közötti társulási megállapodás értelmében nem jogosultak a preferenciális tarifális elbánásra;

| H. | mivel az EU és Izrael közötti társulási megállapodás Izrael által a megszállt területekre való alkalmazása az uniós jogszabályok hibás alkalmazásához vezetett, ami - ahogy azt a Bíróság is megerősítette a Brita GmbH kontra Hauptzollamt Hamburg-Hafen ügyben - nem teszi lehetővé a tagállamok számára, hogy preferenciális elbánást biztosítsanak az Izrael által megszállt területekről származó áruknak; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU és Izrael közötti társulási megállapodás Izrael által a megszállt területekre való alkalmazása az uniós jogszabályok hibás alkalmazásához vezetett, ami - ahogy azt a Bíróság is megerősítette a Brita GmbH kontra Hauptzollamt Hamburg-Hafen ügyben - nem teszi lehetővé a tagállamok számára, hogy preferenciális elbánást biztosítsanak az Izrael által megszállt területekről származó áruknak;

| I. | mivel az európai polgárok egyértelműen hangot adtak a megszállt palesztin területekről származó árukra vonatkozó akaratuknak; |
| --- | --- |

I.

mivel az európai polgárok egyértelműen hangot adtak a megszállt palesztin területekről származó árukra vonatkozó akaratuknak;

| J. | mivel az EU számos problémával találkozik a megszállt területeken található településekről származó termékek származási szabályainak végrehajtása során, mivel 2003-ban az EU és Izrael Társulási Tanács negyvenedik ülése alkalmával az EU által kiadott nyilatkozat hangsúlyozza, hogy a pán-euromediterrán származási kumuláció alkalmazásának lehetővé tétele érdekében „még a származásra vonatkozó jegyzőkönyv módosítása előtt meg kell oldani a származási szabályok kétoldalú kérdését”; mivel ilyen megoldás hiányában a Bizottság ezeket a problémákat úgy próbálta megoldani, hogy jogilag nem kötelező érvényű kétoldalú technikai megállapodást kötött Izraellel, amely értelmében Izrael minden egyes eredetigazolást az adott termék előállítási helyének megfelelő postai irányítószámmal lát el, lehetővé téve ezáltal az európai uniós vámhatóságok számára, hogy azonnal alkalmazhassák az izraeli telepeken előállított termékekre a nem preferenciális vámokat; |
| --- | --- |

J.

mivel az EU számos problémával találkozik a megszállt területeken található településekről származó termékek származási szabályainak végrehajtása során, mivel 2003-ban az EU és Izrael Társulási Tanács negyvenedik ülése alkalmával az EU által kiadott nyilatkozat hangsúlyozza, hogy a pán-euromediterrán származási kumuláció alkalmazásának lehetővé tétele érdekében „még a származásra vonatkozó jegyzőkönyv módosítása előtt meg kell oldani a származási szabályok kétoldalú kérdését”; mivel ilyen megoldás hiányában a Bizottság ezeket a problémákat úgy próbálta megoldani, hogy jogilag nem kötelező érvényű kétoldalú technikai megállapodást kötött Izraellel, amely értelmében Izrael minden egyes eredetigazolást az adott termék előállítási helyének megfelelő postai irányítószámmal lát el, lehetővé téve ezáltal az európai uniós vámhatóságok számára, hogy azonnal alkalmazhassák az izraeli telepeken előállított termékekre a nem preferenciális vámokat;

| K. | mivel ez a technikai megállapodás egyrészről az EU és Izrael, másrészről pedig az EFTA és Izrael között van érvényben; mivel a javasolt egyezmény ezt a megállapodást semmilyen formában nem terjeszti ki az általa lefedett földrajzi területre, és nem kötelezi a többi felet sem; |
| --- | --- |

K.

mivel ez a technikai megállapodás egyrészről az EU és Izrael, másrészről pedig az EFTA és Izrael között van érvényben; mivel a javasolt egyezmény ezt a megállapodást semmilyen formában nem terjeszti ki az általa lefedett földrajzi területre, és nem kötelezi a többi felet sem;

| L. | mivel a technikai megállapodás szabályai már megkövetelik Izraeltől és exportőreitől, hogy alkalmazzák az 1967-ben Izraeli fennhatóság alá került területeken folytatott termelő tevékenység, illetve Izrael Állam nemzetközileg elismert területén folytatott termelő tevékenység közötti különbségtételt; |
| --- | --- |

L.

mivel a technikai megállapodás szabályai már megkövetelik Izraeltől és exportőreitől, hogy alkalmazzák az 1967-ben Izraeli fennhatóság alá került területeken folytatott termelő tevékenység, illetve Izrael Állam nemzetközileg elismert területén folytatott termelő tevékenység közötti különbségtételt;

| M. | mivel az egyezmény jelenlegi formája nem kínál további jogi biztosítékot az Európai Unió vagy bármelyik más szerződő fél számára azokban az esetekben, ahol a kumulációs előírásokat nem teljesítik megfelelően, |
| --- | --- |

M.

mivel az egyezmény jelenlegi formája nem kínál további jogi biztosítékot az Európai Unió vagy bármelyik más szerződő fél számára azokban az esetekben, ahol a kumulációs előírásokat nem teljesítik megfelelően,

| N. | mivel az egyes európai uniós tagállamok vámhatóságai felelősek az EU-ba importált áruk preferenciális származására vonatkozó állítások helytállóságának ellenőrzéséért; mivel a vámhatóságok legjobb szándékuk ellenére sem tudnak minden egyes származási igazolást és Izraelből az EU-ba importált szállítmányt megvizsgálni és ellenőrizni; mivel az egyezmény megnövelheti ezt a logisztikai kihívást azáltal, hogy megnöveli azon partnerországok számát, amelyek a munkát, illetve feldolgozást az Izrael által exportált anyagokkal kumulálják az EU-val kötött megállapodásaik keretében megvalósuló termékexport során; |
| --- | --- |

N.

mivel az egyes európai uniós tagállamok vámhatóságai felelősek az EU-ba importált áruk preferenciális származására vonatkozó állítások helytállóságának ellenőrzéséért; mivel a vámhatóságok legjobb szándékuk ellenére sem tudnak minden egyes származási igazolást és Izraelből az EU-ba importált szállítmányt megvizsgálni és ellenőrizni; mivel az egyezmény megnövelheti ezt a logisztikai kihívást azáltal, hogy megnöveli azon partnerországok számát, amelyek a munkát, illetve feldolgozást az Izrael által exportált anyagokkal kumulálják az EU-val kötött megállapodásaik keretében megvalósuló termékexport során;

| O. | mivel bár megfelelőbb megoldást kell találni az Izraelből érkező termékek esetében a tényleges származás megállapításának problémájára, ez a kérdés nem foghatja vissza az egész régió társadalmi és gazdasági integrációját, |
| --- | --- |

O.

mivel bár megfelelőbb megoldást kell találni az Izraelből érkező termékek esetében a tényleges származás megállapításának problémájára, ez a kérdés nem foghatja vissza az egész régió társadalmi és gazdasági integrációját,

| P. | mivel az arab tavasz rávilágított arra, hogy tisztességes és igazságos szabályokra van szükség, amelyek a mediterrán régió minden egyes országa számára lehetővé teszik, hogy teljes mértékben élni tudjanak saját gazdasági erőfeszítéseik által nyújtott előnyökkel, az EU számára pedig biztosítaniuk kell, hogy egyértelműen támogatni tudja ezeket az erőfeszítéseket; mivel az arab tavaszt megelőzően az EU többször is hangsúlyozta az arab országokkal való kereskedelmi kapcsolatok fejlesztése melletti elkötelezettségét, |
| --- | --- |

P.

mivel az arab tavasz rávilágított arra, hogy tisztességes és igazságos szabályokra van szükség, amelyek a mediterrán régió minden egyes országa számára lehetővé teszik, hogy teljes mértékben élni tudjanak saját gazdasági erőfeszítéseik által nyújtott előnyökkel, az EU számára pedig biztosítaniuk kell, hogy egyértelműen támogatni tudja ezeket az erőfeszítéseket; mivel az arab tavaszt megelőzően az EU többször is hangsúlyozta az arab országokkal való kereskedelmi kapcsolatok fejlesztése melletti elkötelezettségét,

| Q. | mivel a „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” című 2011. március 8-i együttes közleményében a Bizottság az egyezmény elfogadását azon eszközök közé sorolja, amelyek a régióban a kereskedelemre és a beruházásokra maximális hatást biztosítanak, |
| --- | --- |

Q.

mivel a „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” című 2011. március 8-i együttes közleményében a Bizottság az egyezmény elfogadását azon eszközök közé sorolja, amelyek a régióban a kereskedelemre és a beruházásokra maximális hatást biztosítanak,

| R. | mivel az euromediterrán szabadkereskedelmi övezetet nem sikerült 2010-re megvalósítani; mivel a sikertelenség egyik fő oka a dél-mediterrán országok közötti társadalmi, kereskedelmi és gazdasági dél-dél integráció hiánya; |
| --- | --- |

R.

mivel az euromediterrán szabadkereskedelmi övezetet nem sikerült 2010-re megvalósítani; mivel a sikertelenség egyik fő oka a dél-mediterrán országok közötti társadalmi, kereskedelmi és gazdasági dél-dél integráció hiánya;

| S. | mivel e megállapodás országos és regionális hatásai igen jelentősek lehetnének; |
| --- | --- |

S.

mivel e megállapodás országos és regionális hatásai igen jelentősek lehetnének;

| 1. | úgy véli, hogy a nemzetközi kereskedelem a gazdasági növekedés, a gazdasági diverzifikáció és a szegénység csökkentésének eszköze lehet, melyek mindegyike a mediterrán régió demokratizálásának szükséges összetevője; támogatja a Bizottság azon törekvéseit, hogy a mediterrán régióban termelt és kumulált termékek számára preferenciális hozzáférést biztosítson az EU belső piacához; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a nemzetközi kereskedelem a gazdasági növekedés, a gazdasági diverzifikáció és a szegénység csökkentésének eszköze lehet, melyek mindegyike a mediterrán régió demokratizálásának szükséges összetevője; támogatja a Bizottság azon törekvéseit, hogy a mediterrán régióban termelt és kumulált termékek számára preferenciális hozzáférést biztosítson az EU belső piacához;

| 2. | üdvözli a pán-euromediterrán térségben a származási kumulációra vonatkozó rendszer alkalmazásának egyszerűsítésére irányuló kezdeményezést; meggyőződése, hogy a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény jelentős lépés a kereskedelem megkönnyítése és a déli szomszédság szociális és gazdasági integrálódása felé; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a pán-euromediterrán térségben a származási kumulációra vonatkozó rendszer alkalmazásának egyszerűsítésére irányuló kezdeményezést; meggyőződése, hogy a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény jelentős lépés a kereskedelem megkönnyítése és a déli szomszédság szociális és gazdasági integrálódása felé;

| 3. | aggodalmát fejezi ki az euromediterrán szabadkereskedelmi övezet létrehozásának helyzete miatt, amelynek 2010-re kellett volna létrejönnie, azonban ez nem valósult meg; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a különböző szereplők részéről nem történt valódi előrehaladás a szükséges feltételek megteremtése érdekében; bátorítja a dél–dél két- és többoldalú gazdasági együttműködés kialakítását, amely érezhető előnyöket eredményezne a polgárok számára, valamint javítaná a régió politikai környezetét; elismeri, hogy a projekt fő akadályát a dél-mediterrán országok közötti, régión belüli kereskedelem hiánya jelentette; ragaszkodik ahhoz, hogy az euromediterrán szabadkereskedelmi övezet az EU és déli partnereinek célkitűzése maradjon; úgy véli, hogy ez az egyezmény jelentős előrelépést jelent a szabadkereskedelmi övezet megvalósítása felé és ösztönző hatással lehet a dél-dél kereskedelem fellendítésére; |
| --- | --- |

3.

aggodalmát fejezi ki az euromediterrán szabadkereskedelmi övezet létrehozásának helyzete miatt, amelynek 2010-re kellett volna létrejönnie, azonban ez nem valósult meg; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a különböző szereplők részéről nem történt valódi előrehaladás a szükséges feltételek megteremtése érdekében; bátorítja a dél–dél két- és többoldalú gazdasági együttműködés kialakítását, amely érezhető előnyöket eredményezne a polgárok számára, valamint javítaná a régió politikai környezetét; elismeri, hogy a projekt fő akadályát a dél-mediterrán országok közötti, régión belüli kereskedelem hiánya jelentette; ragaszkodik ahhoz, hogy az euromediterrán szabadkereskedelmi övezet az EU és déli partnereinek célkitűzése maradjon; úgy véli, hogy ez az egyezmény jelentős előrelépést jelent a szabadkereskedelmi övezet megvalósítása felé és ösztönző hatással lehet a dél-dél kereskedelem fellendítésére;

| 4. | reményét fejezi ki, hogy az arab tavaszt követően a régióban megjelenő új demokráciák támogatni fogják az emberi és társadalmi jogokat és elmélyítik a politikai párbeszédet, amelynek eredményeként kedvezőbb környezet alakul ki a régión belüli kereskedelem számára, hiszen a kereskedelem hiányának részben a korábbi diktatórikus vezetés által követett politika volt az oka; arra ösztönzi ezen új demokráciákat, hogy szorosan működjenek együtt az Agadir-csoporttal és teljes mértékben használják ki ezen egyezmény előnyeit; kéri a Bizottságot, hogy nyújtson technikai segítséget ezen új demokráciáknak, hogy lehetővé tegye számukra a rendelkezésükre álló kereskedelmi eszközök teljes kiaknázását, beleértve ezen egyezményt is; |
| --- | --- |

4.

reményét fejezi ki, hogy az arab tavaszt követően a régióban megjelenő új demokráciák támogatni fogják az emberi és társadalmi jogokat és elmélyítik a politikai párbeszédet, amelynek eredményeként kedvezőbb környezet alakul ki a régión belüli kereskedelem számára, hiszen a kereskedelem hiányának részben a korábbi diktatórikus vezetés által követett politika volt az oka; arra ösztönzi ezen új demokráciákat, hogy szorosan működjenek együtt az Agadir-csoporttal és teljes mértékben használják ki ezen egyezmény előnyeit; kéri a Bizottságot, hogy nyújtson technikai segítséget ezen új demokráciáknak, hogy lehetővé tegye számukra a rendelkezésükre álló kereskedelmi eszközök teljes kiaknázását, beleértve ezen egyezményt is;

| 5. | üdvözli, hogy az egyezmény egyetlen eszközként nem csak a hagyományos dél-mediterrán partnerek között hozza létre a diagonális kumulációhoz szükséges jogi keretet, hanem kiterjed a stabilizációs és társulási folyamat résztvevőire és az EFTA-országokra is, ezáltal nagyobb földrajzi területre terjesztve ki a kumulációt és nagyobb piacot teremtve a kumulált export számára; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy az egyezmény egyetlen eszközként nem csak a hagyományos dél-mediterrán partnerek között hozza létre a diagonális kumulációhoz szükséges jogi keretet, hanem kiterjed a stabilizációs és társulási folyamat résztvevőire és az EFTA-országokra is, ezáltal nagyobb földrajzi területre terjesztve ki a kumulációt és nagyobb piacot teremtve a kumulált export számára;

| 6. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az egyezményt nem egészítették ki vitarendezési mechanizmussal, amely megoldást teremtene az eredetvizsgálat ellenőrzésével kapcsolatos kérdésekre; meggyőződése, hogy az egyezményben szereplő vegyes bizottság nem lesz alkalmas eszköz ezen ügyek rendezésére; megjegyzi, hogy ezen ügyeket a kétoldalú vitarendezési mechanizmusok segítségével kell megoldani - ahol azok rendelkezésre állnak; |
| --- | --- |

6.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az egyezményt nem egészítették ki vitarendezési mechanizmussal, amely megoldást teremtene az eredetvizsgálat ellenőrzésével kapcsolatos kérdésekre; meggyőződése, hogy az egyezményben szereplő vegyes bizottság nem lesz alkalmas eszköz ezen ügyek rendezésére; megjegyzi, hogy ezen ügyeket a kétoldalú vitarendezési mechanizmusok segítségével kell megoldani - ahol azok rendelkezésre állnak;

| 7. | úgy véli, hogy az egyezmény szempontjából rendkívül előnyös lenne egy egységes, hatékony vitarendezési mechanizmus belefoglalása, amely biztosítaná a származással és a termékek kumulációjával kapcsolatos viták gyors és kielégítő rendezését; annak mérlegelésére kéri fel a Bizottságot, hogy az egyezmény jövőbeli felülvizsgálataiba bele lehetne-e foglalni egy ilyen mechanizmust; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy az egyezmény szempontjából rendkívül előnyös lenne egy egységes, hatékony vitarendezési mechanizmus belefoglalása, amely biztosítaná a származással és a termékek kumulációjával kapcsolatos viták gyors és kielégítő rendezését; annak mérlegelésére kéri fel a Bizottságot, hogy az egyezmény jövőbeli felülvizsgálataiba bele lehetne-e foglalni egy ilyen mechanizmust;

| 8. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az egyezmény szövege nem irányoz elő semmilyen jövőbeli felülvizsgálati eljárást; úgy véli, hogy egy ilyen összetett és messze ható eszközt, mint ez az egyezmény, megfelelő idő elteltével érdemes felülvizsgálni; ezért kéri a Bizottságot, hogy az egyezményhez irányozzon elő felülvizsgálati záradékot; |
| --- | --- |

8.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az egyezmény szövege nem irányoz elő semmilyen jövőbeli felülvizsgálati eljárást; úgy véli, hogy egy ilyen összetett és messze ható eszközt, mint ez az egyezmény, megfelelő idő elteltével érdemes felülvizsgálni; ezért kéri a Bizottságot, hogy az egyezményhez irányozzon elő felülvizsgálati záradékot;

| 9. | kiemeli annak jelentőségét, hogy az egyezményt a lehető legsürgősebben kísérje az egyezmény részes feleire alkalmazandó származási szabályok felülvizsgálata, valamint hogy e felülvizsgálat oly módon történjen, amely összhangot eredményez a dél-mediterrán országokra vonatkozó származási szabályok és az általános preferenciarendszerre vonatkozóan javasolt új szabályozás között; úgy véli, hogy a kevésbé kedvező származási szabályok aláásnák az egyezményben rejlő teljes potenciált, és hátrányos helyzetet teremtenének a déli szomszédság számára; |
| --- | --- |

9.

kiemeli annak jelentőségét, hogy az egyezményt a lehető legsürgősebben kísérje az egyezmény részes feleire alkalmazandó származási szabályok felülvizsgálata, valamint hogy e felülvizsgálat oly módon történjen, amely összhangot eredményez a dél-mediterrán országokra vonatkozó származási szabályok és az általános preferenciarendszerre vonatkozóan javasolt új szabályozás között; úgy véli, hogy a kevésbé kedvező származási szabályok aláásnák az egyezményben rejlő teljes potenciált, és hátrányos helyzetet teremtenének a déli szomszédság számára;

| 10. | komoly aggodalmát fejezi ki egyes cégek által a megszállt területeken előállított termékek exportálása során továbbra is alkalmazott, az EU-Izrael Társulási Megállapodással visszaélő gyakorlat miatt; sajnálatát fejezi ki ezen gyakorlat miatt, és úgy véli, hogy az ellentmondásban áll az EU nemzetközi politikáival és visszaél az Unió belső piacához biztosított jogos preferenciális hozzáférés tág lehetőségeivel; ezért kéri a Bizottságot, hogy állítson össze feketelistát a továbbra is kétes gyakorlatot folytató vállalatokról, és tájékoztassa a tagállamokat; |
| --- | --- |

10.

komoly aggodalmát fejezi ki egyes cégek által a megszállt területeken előállított termékek exportálása során továbbra is alkalmazott, az EU-Izrael Társulási Megállapodással visszaélő gyakorlat miatt; sajnálatát fejezi ki ezen gyakorlat miatt, és úgy véli, hogy az ellentmondásban áll az EU nemzetközi politikáival és visszaél az Unió belső piacához biztosított jogos preferenciális hozzáférés tág lehetőségeivel; ezért kéri a Bizottságot, hogy állítson össze feketelistát a továbbra is kétes gyakorlatot folytató vállalatokról, és tájékoztassa a tagállamokat;

| 11. | emlékeztet arra, hogy a Brita GmbH kontra Hauptzollamt Hamburg-Hafen ügyben hozott ítéletében az Európai Bíróság kimondja, hogy az importáló ország vámhatósága megtagadhatja az EU-Izrael Társulási Megállapodás által biztosított preferenciális bánásmódot az EU-ba exportált olyan termékek esetében, amelyek az Izrael által megszállt területekről származnak, vagy amelyekre vonatkozóan az izraeli hatóságok nem adnak ki a származás tényleges helyének azonosítását lehetővé tévő megfelelő információt; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet arra, hogy a Brita GmbH kontra Hauptzollamt Hamburg-Hafen ügyben hozott ítéletében az Európai Bíróság kimondja, hogy az importáló ország vámhatósága megtagadhatja az EU-Izrael Társulási Megállapodás által biztosított preferenciális bánásmódot az EU-ba exportált olyan termékek esetében, amelyek az Izrael által megszállt területekről származnak, vagy amelyekre vonatkozóan az izraeli hatóságok nem adnak ki a származás tényleges helyének azonosítását lehetővé tévő megfelelő információt;

| 12. | úgy véli, hogy az egyezmény végrehajtása nem tarthat fenn vagy teremthet olyan helyzetet, amely elősegíti vagy ösztönzi a szabályokkal való ezen visszaélés folytatását; hangsúlyozza, hogy az egyezmény - ahogyan az a bevezető hivatkozások között is szerepel - nem vezethet kedvezőtlenebb helyzethez a szabadkereskedelmi partnerek közötti korábbi kapcsolathoz képest, amely diagonális kumulációt alkalmaz; kéri a Bizottságot, hogy működjön együtt az Európai Parlamenttel, és a két intézmény használja fel politikai akaratát és súlyát azon erőfeszítések támogatása érdekében, hogy megoldást találjanak a belső piaccal való ezen visszaélésre; felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő új javaslatokat e kérdés következetesebb megoldására; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy az egyezmény végrehajtása nem tarthat fenn vagy teremthet olyan helyzetet, amely elősegíti vagy ösztönzi a szabályokkal való ezen visszaélés folytatását; hangsúlyozza, hogy az egyezmény - ahogyan az a bevezető hivatkozások között is szerepel - nem vezethet kedvezőtlenebb helyzethez a szabadkereskedelmi partnerek közötti korábbi kapcsolathoz képest, amely diagonális kumulációt alkalmaz; kéri a Bizottságot, hogy működjön együtt az Európai Parlamenttel, és a két intézmény használja fel politikai akaratát és súlyát azon erőfeszítések támogatása érdekében, hogy megoldást találjanak a belső piaccal való ezen visszaélésre; felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő új javaslatokat e kérdés következetesebb megoldására;

| 13. | megjegyzi, hogy az EU és az EFTA tagállamainak mindegyike a területi kérdéssel foglalkozó technikai megállapodást kötött Izraellel, amely korlátozott mértékben ugyan, de némi megoldással szolgál; úgy véli, hogy az ilyen technikai megállapodások nem jelentenek kielégítő megoldást; rámutat ezenkívül arra, hogy ezek a technikai megállapodások nem kötik a regionális egyezmény egyéb feleit; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a regionális egyezmény olyan esetek elterjedését hozhatja magával, amelyek során a szerződő felek nehézségekkel szembesülnek az EU-val kötött megállapodásoknak megfelelő kumuláció biztosítása terén, a saját területükön az Izraellel kötött megállapodásaiknak megfelelően importált termékekkel való munka, illetve azok feldolgozása esetén; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy az EU és az EFTA tagállamainak mindegyike a területi kérdéssel foglalkozó technikai megállapodást kötött Izraellel, amely korlátozott mértékben ugyan, de némi megoldással szolgál; úgy véli, hogy az ilyen technikai megállapodások nem jelentenek kielégítő megoldást; rámutat ezenkívül arra, hogy ezek a technikai megállapodások nem kötik a regionális egyezmény egyéb feleit; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a regionális egyezmény olyan esetek elterjedését hozhatja magával, amelyek során a szerződő felek nehézségekkel szembesülnek az EU-val kötött megállapodásoknak megfelelő kumuláció biztosítása terén, a saját területükön az Izraellel kötött megállapodásaiknak megfelelően importált termékekkel való munka, illetve azok feldolgozása esetén;

| 14. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja felül és szükség esetén tárgyalja újra a technikai megállapodást azzal a céllal, hogy azt hatékonyabbá és egyszerűbbé tegye; kéri a Bizottságot, hogy keressen olyan megoldást, amely az azon harmadik felektől importált árukra is alkalmazandó lenne, amelyek a saját területükön végzett munkát vagy feldolgozást az Izraellel való megállapodásaik keretében importált anyagokkal kumulálják; annak szorgalmazását kéri a Bizottságtól, hogy a regionális egyezmény minden jövőbeli felülvizsgálatába vegyenek bele a területi elv valamennyi szerződő fél általi egységes alkalmazását eredményező rendelkezéseket; |
| --- | --- |

14.

kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja felül és szükség esetén tárgyalja újra a technikai megállapodást azzal a céllal, hogy azt hatékonyabbá és egyszerűbbé tegye; kéri a Bizottságot, hogy keressen olyan megoldást, amely az azon harmadik felektől importált árukra is alkalmazandó lenne, amelyek a saját területükön végzett munkát vagy feldolgozást az Izraellel való megállapodásaik keretében importált anyagokkal kumulálják; annak szorgalmazását kéri a Bizottságtól, hogy a regionális egyezmény minden jövőbeli felülvizsgálatába vegyenek bele a területi elv valamennyi szerződő fél általi egységes alkalmazását eredményező rendelkezéseket;

| 15. | megjegyzi, hogy az egyrészt az EU és Izrael, másrészt az EFTA és Izrael között jelenleg érvényben lévő technikai megállapodás által előírt eljárásoknak megfelelően az izraeli vámhatóságok már alkalmazzák az Izrael által megszállt területeken folytatott termelő tevékenység, illetve Izrael Állam nemzetközileg elismert területén folytatott termelő tevékenység közötti különbségtételt; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ezek az eljárások nem rendelkeznek az izraeli hatóságok és exportőrök által tett különbségtétel eredményének közléséről, hogy lehetővé tegye az EU vámhatóságai számára, hogy pontosan, egyszerűen és hatékonyan alkalmazhassák ugyanazt a különbségtételt; felszólítja a Bizottságot, hogy működjön együtt a tagállamok vámhatóságaival annak érdekében, hogy megoldást találjanak arra, hogy e technikai megállapodást egyszerű, hatékony és megbízható mechanizmussá alakítsák; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy az egyrészt az EU és Izrael, másrészt az EFTA és Izrael között jelenleg érvényben lévő technikai megállapodás által előírt eljárásoknak megfelelően az izraeli vámhatóságok már alkalmazzák az Izrael által megszállt területeken folytatott termelő tevékenység, illetve Izrael Állam nemzetközileg elismert területén folytatott termelő tevékenység közötti különbségtételt; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ezek az eljárások nem rendelkeznek az izraeli hatóságok és exportőrök által tett különbségtétel eredményének közléséről, hogy lehetővé tegye az EU vámhatóságai számára, hogy pontosan, egyszerűen és hatékonyan alkalmazhassák ugyanazt a különbségtételt; felszólítja a Bizottságot, hogy működjön együtt a tagállamok vámhatóságaival annak érdekében, hogy megoldást találjanak arra, hogy e technikai megállapodást egyszerű, hatékony és megbízható mechanizmussá alakítsák;

| 16. | úgy véli, hogy egyszerű, hatékony és megbízható mechanizmusról kell megállapodni Izraellel a jelenlegi technikai megállapodás helyett, amelyeknek megfelelően az izraeli exportőrök és vámhatóságok ugyanazokat a megkülönböztetéseket alkalmazzák, és egyértelműen és megfelelően jelzik, amikor a termékek származó helyzetét az 1967-ben izraeli fennhatóság alá került területeken végzett termelő tevékenység alapján állapítják meg; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy egyszerű, hatékony és megbízható mechanizmusról kell megállapodni Izraellel a jelenlegi technikai megállapodás helyett, amelyeknek megfelelően az izraeli exportőrök és vámhatóságok ugyanazokat a megkülönböztetéseket alkalmazzák, és egyértelműen és megfelelően jelzik, amikor a termékek származó helyzetét az 1967-ben izraeli fennhatóság alá került területeken végzett termelő tevékenység alapján állapítják meg;

| 17. | annak biztosítására szólítja fel a tagállamokat, hogy vámhatóságaik a regionális egyezményben foglalt diagonális kumulációnak megfelelően az EU-ba érkező kumulált Izraeli termékekre vonatkozóan hatékonyan alkalmazzák a technikai megállapodást és az Európai Bíróság ítéletének szellemében járjanak el; meggyőződése, hogy a Bizottságnak vezető szerepet kell vállalnia az ilyen egész EU-ra kiterjedő erőfeszítések koordinálásában, és lépéseket kell tennie, hogy az egyes uniós tagállamok vámhatóságai körében tudatosítsa, hogyan kell alkalmazni a technikai megállapodást az izraeli kumulált termékekre; meggyőződése, hogy a preferenciarendszerrel való visszaélés elkerülése érdekében az EU vámhatóságainak hatékonyabban kell ellenőrizniük a technikai megállapodás alkalmazását; |
| --- | --- |

17.

annak biztosítására szólítja fel a tagállamokat, hogy vámhatóságaik a regionális egyezményben foglalt diagonális kumulációnak megfelelően az EU-ba érkező kumulált Izraeli termékekre vonatkozóan hatékonyan alkalmazzák a technikai megállapodást és az Európai Bíróság ítéletének szellemében járjanak el; meggyőződése, hogy a Bizottságnak vezető szerepet kell vállalnia az ilyen egész EU-ra kiterjedő erőfeszítések koordinálásában, és lépéseket kell tennie, hogy az egyes uniós tagállamok vámhatóságai körében tudatosítsa, hogyan kell alkalmazni a technikai megállapodást az izraeli kumulált termékekre; meggyőződése, hogy a preferenciarendszerrel való visszaélés elkerülése érdekében az EU vámhatóságainak hatékonyabban kell ellenőrizniük a technikai megállapodás alkalmazását;

| 18. | mivel az egyezmény szövegében nincs ilyen rendelkezés, kéri a Bizottságot, hogy 3 év elteltével végezzen hatásvizsgálatot, amely értékeli többek között az egyezmény elfogadása révén elért előnyöket és az egyezményben foglalt kumulációnak egyes fent említett vállalatok által követett gyakorlatra tett hatását; |
| --- | --- |

18.

mivel az egyezmény szövegében nincs ilyen rendelkezés, kéri a Bizottságot, hogy 3 év elteltével végezzen hatásvizsgálatot, amely értékeli többek között az egyezmény elfogadása révén elért előnyöket és az egyezményben foglalt kumulációnak egyes fent említett vállalatok által követett gyakorlatra tett hatását;

| 19. | hangsúlyozza, hogy növelni kell az új pán-euromediterrán egyezmény által leegyszerűsített kumuláció jelentette lehetőségekkel kapcsolatos tudatosságot, különösen a dél-mediterrán országok vállalkozásai körében; támogatja a Bizottságot az effajta figyelemfelkeltő kezdeményezések megtételében; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy növelni kell az új pán-euromediterrán egyezmény által leegyszerűsített kumuláció jelentette lehetőségekkel kapcsolatos tudatosságot, különösen a dél-mediterrán országok vállalkozásai körében; támogatja a Bizottságot az effajta figyelemfelkeltő kezdeményezések megtételében;

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményt aláíró felek kormányának és parlamentjének, valamint az Unió a Mediterrán Térségért parlamenti közgyűlés elnökének. |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményt aláíró felek kormányának és parlamentjének, valamint az Unió a Mediterrán Térségért parlamenti közgyűlés elnökének.

---

(1)  HL C 272. E, 2006.11.9., 570. o.

(2)  HL C 285. E, 2010.10.21., 35. o.

(3)  HL L 97., 1998.3.30., 2. o.

(4)  HL L 147., 2000.6.21., 3. o.

(5)  HL L 70., 2000.3.18., 2. o.

(6)  HL L 129., 2002.5.15., 3. o.

(7)  HL L 304., 2004.9.30., 39. o.

(8)  HL L 143., 2006.5.30., 2. o.

(9)  HL L 265., 2005.10.10., 2. o.

(10)  HL L 187., 1997.7.16., 3. o.

(11)  HL C 301. E, 2007.12.13., 210. o.

(12)  HL C 20., 2005.01.25., 2. o.

(13)  HL C 156., 2011.05.26., 3. o.

(14)  HL L 53., 1997.02.22., 2. o.

---

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/56 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/56

---

2012. február 16., csütörtökA globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES) jövője

P7_TA(2012)0062

Az Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a GMES jövőjéről (2012/2509(RSP))

2013/C 249 E/15

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az európai Föld-megfigyelési programról (GMES) és operatív tevékenységeiről (2014-től) szóló, 2011. november 30-i bizottsági közleményre (COM(2011)0831), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai Föld-megfigyelési programról (GMES) és operatív tevékenységeiről (2014-től) szóló, 2011. november 30-i bizottsági közleményre (COM(2011)0831),

| — | tekintettel „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című, 2011. június 29-i bizottsági közleményre (COM(2011)0500), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című, 2011. június 29-i bizottsági közleményre (COM(2011)0500),

| — | tekintettel az Európai Uniónak a polgárok szolgálatában álló űrstratégiájáról szóló, 2012. január 19-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Uniónak a polgárok szolgálatában álló űrstratégiájáról szóló, 2012. január 19-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel „Az Európai Uniónak a polgárok szolgálatában álló űrstratégiája felé” című, 2011. május 31-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Uniónak a polgárok szolgálatában álló űrstratégiája felé” című, 2011. május 31-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a GMES jövőjéről szóló, a Bizottsághoz intézett szóbeli kérdésre (O-000325/2011– B7-0017/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a GMES jövőjéről szóló, a Bizottsághoz intézett szóbeli kérdésre (O-000325/2011– B7-0017/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES) programja az Európai Unió két vezető űrkutatási kezdeményezésének egyike, kulcsszerepet játszva a földmegfigyelésben – amely alapvető eszköz az éghajlatváltozás és a környezetkárosodás elleni küzdelemben, a polgári védelemben és biztonságban, a fenntartható fejlődésben, a mobilitásban és a válságkezelésben –, valamint a felhasználó irányú (downstream) szolgáltatások fejlődése által jelentős gazdasági lehetőségeket kínálva és előmozdítva az innovációt, |
| --- | --- |

A.

mivel a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES) programja az Európai Unió két vezető űrkutatási kezdeményezésének egyike, kulcsszerepet játszva a földmegfigyelésben – amely alapvető eszköz az éghajlatváltozás és a környezetkárosodás elleni küzdelemben, a polgári védelemben és biztonságban, a fenntartható fejlődésben, a mobilitásban és a válságkezelésben –, valamint a felhasználó irányú (downstream) szolgáltatások fejlődése által jelentős gazdasági lehetőségeket kínálva és előmozdítva az innovációt,

| B. | mivel a GMES politikailag, stratégiailag és műszakilag is kiemelkedő fontosságú Európa számára, és rendkívül figyelemre méltó ár-érték arányt kínál a gazdasági, társadalmi és technológiai előnyök szempontjából, |
| --- | --- |

B.

mivel a GMES politikailag, stratégiailag és műszakilag is kiemelkedő fontosságú Európa számára, és rendkívül figyelemre méltó ár-érték arányt kínál a gazdasági, társadalmi és technológiai előnyök szempontjából,

| C. | mivel a GMES uniós programként került kialakításra – az EU irányítása és felelőssége alá esik –, finanszírozása az uniós költségvetésből történik: összesen megközelítőleg 3,2 milliárd EUR 2013-ig, |
| --- | --- |

C.

mivel a GMES uniós programként került kialakításra – az EU irányítása és felelőssége alá esik –, finanszírozása az uniós költségvetésből történik: összesen megközelítőleg 3,2 milliárd EUR 2013-ig,

| D. | mivel a hosszú távú és stabil pénzügyi támogatást biztosító hiteles finanszírozási terv hiánya hosszabb távon valószínűleg magasabb költségekhez, a keletkező információkhoz való hozzáférés és az európai polgárok számára jelentett előnyök terén egyenlőtlenséghez, a program és adatszolgáltatásának megszakításához, vagy akár felfüggesztéséhez vezetne, és végső soron azt jelentené, hogy az eddigi befektetések hiábavalóak voltak, és hogy Európa elvesztené függetlenségét és technológiai fejlesztéseit ebben a fontos űrinfrastruktúrában, |
| --- | --- |

D.

mivel a hosszú távú és stabil pénzügyi támogatást biztosító hiteles finanszírozási terv hiánya hosszabb távon valószínűleg magasabb költségekhez, a keletkező információkhoz való hozzáférés és az európai polgárok számára jelentett előnyök terén egyenlőtlenséghez, a program és adatszolgáltatásának megszakításához, vagy akár felfüggesztéséhez vezetne, és végső soron azt jelentené, hogy az eddigi befektetések hiábavalóak voltak, és hogy Európa elvesztené függetlenségét és technológiai fejlesztéseit ebben a fontos űrinfrastruktúrában,

| E. | mivel a Tanács 2011. május 31-én kérte, hogy az EU költségvetése továbbra is finanszírozza a GMES-programot az uniós kötelezettségvállalásokkal összhangban, mivel számos tagállam már jelezte kifogását a GMES finanszírozásának kormányközi megállapodás útján történő szabályozása miatt, és mivel a javasolt GMES-alap ezért valószínűleg nem fogja előteremteni a szükséges finanszírozást; |
| --- | --- |

E.

mivel a Tanács 2011. május 31-én kérte, hogy az EU költségvetése továbbra is finanszírozza a GMES-programot az uniós kötelezettségvállalásokkal összhangban, mivel számos tagállam már jelezte kifogását a GMES finanszírozásának kormányközi megállapodás útján történő szabályozása miatt, és mivel a javasolt GMES-alap ezért valószínűleg nem fogja előteremteni a szükséges finanszírozást;

| 1. | sajnálja, hogy 2011. november 30-án a Bizottság csak közleményt adott ki és nem terjesztett elő jogalkotási javaslatot a GMES-ről, tekintve, hogy a jelenlegi, 911/2010/EU rendelet kizárólag a kezdeti műveleteket fedi le és 2013 végén hatályát veszti; |
| --- | --- |

1.

sajnálja, hogy 2011. november 30-án a Bizottság csak közleményt adott ki és nem terjesztett elő jogalkotási javaslatot a GMES-ről, tekintve, hogy a jelenlegi, 911/2010/EU rendelet kizárólag a kezdeti műveleteket fedi le és 2013 végén hatályát veszti;

| 2. | nem ért egyet a Bizottság közleményében jelzett iránnyal a GMES jövőbeli finanszírozása és irányítása tekintetében, amelynek célja a projekt kormányközi finanszírozása; aggódik amiatt, hogy ez az irány rendkívül káros lesz a program további fejlődésére nézve, a program európai dimenziójának elvesztését eredményezi, ellentmond az átláthatóság, illetve a mindenki számára teljes, nyitott és egyenlő hozzáférés elveinek, valamint az EU ezen úttörő kezdeményezésből való kilépése jelének tekintik majd; |
| --- | --- |

2.

nem ért egyet a Bizottság közleményében jelzett iránnyal a GMES jövőbeli finanszírozása és irányítása tekintetében, amelynek célja a projekt kormányközi finanszírozása; aggódik amiatt, hogy ez az irány rendkívül káros lesz a program további fejlődésére nézve, a program európai dimenziójának elvesztését eredményezi, ellentmond az átláthatóság, illetve a mindenki számára teljes, nyitott és egyenlő hozzáférés elveinek, valamint az EU ezen úttörő kezdeményezésből való kilépése jelének tekintik majd;

| 3. | nem ért egyet azzal, hogy a GMES-nek a többéves pénzügyi kereten kívüli finanszírozása – a bizottsági közleményben javasolt finanszírozási és irányítási struktúrával – megvalósítható lehetőség; |
| --- | --- |

3.

nem ért egyet azzal, hogy a GMES-nek a többéves pénzügyi kereten kívüli finanszírozása – a bizottsági közleményben javasolt finanszírozási és irányítási struktúrával – megvalósítható lehetőség;

| 4. | kiemeli, hogy a GMES-program és annak finanszírozása jövőjével kapcsolatos bizonytalanság rendkívül káros a GMES-szolgáltatások és -alkalmazások fejlesztésére és piaci átvételére nézve, mivel azok gazdasági növekedést és jólétet hivatottak előidézni az európai polgárok számára; |
| --- | --- |

4.

kiemeli, hogy a GMES-program és annak finanszírozása jövőjével kapcsolatos bizonytalanság rendkívül káros a GMES-szolgáltatások és -alkalmazások fejlesztésére és piaci átvételére nézve, mivel azok gazdasági növekedést és jólétet hivatottak előidézni az európai polgárok számára;

| 5. | ezért felhívja a Bizottságot, hogy mihamarabb terjesszen be egy jogalkotási javaslatot a GMES-program hosszú távú irányítása, finanszírozása és működése vonatkozásában, amelynek finanszírozása a többéves pénzügyi kereten belül történik a program megfelelő kiépítésének és működésének biztosítása, illetve a 2014-től teljes mértékű működőképességét előirányzó célkitűzés megvalósulása érdekében; |
| --- | --- |

5.

ezért felhívja a Bizottságot, hogy mihamarabb terjesszen be egy jogalkotási javaslatot a GMES-program hosszú távú irányítása, finanszírozása és működése vonatkozásában, amelynek finanszírozása a többéves pénzügyi kereten belül történik a program megfelelő kiépítésének és működésének biztosítása, illetve a 2014-től teljes mértékű működőképességét előirányzó célkitűzés megvalósulása érdekében;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0013

---

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/57 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/57

---

2012. február 16., csütörtökHalálbüntetés Fehéroroszországban, különös tekintettel Dzmitrij Kanavalau és Uladziszlau Kavaljeu ügyére

P7_TA(2012)0063

Az Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a halálbüntetésről Fehéroroszországban, különös tekintettel Dzmitrij Kanavalau és Uladziszlau Kavaljeu ügyére (2012/2539(RSP))

2013/C 249 E/16

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Belaruszról szóló 2009. december 17-i állásfoglalására (1) és egyéb, ebben a témában elfogadott állásfoglalásaira, különös tekintettel a 2011. szeptember 15-i (2), 2011. május 12-i (3), 2011. március 10-i (4) és 2011. január 20-i (5) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belaruszról szóló 2009. december 17-i állásfoglalására (1) és egyéb, ebben a témában elfogadott állásfoglalásaira, különös tekintettel a 2011. szeptember 15-i (2), 2011. május 12-i (3), 2011. március 10-i (4) és 2011. január 20-i (5) állásfoglalására,

| — | tekintettel a halálbüntetés elleni világnapról szóló 2010. október 7-i állásfoglalására (6) és a halálbüntetés eltörléséről szóló más korábbi állásfoglalásaira, különös tekintettel a halálbüntetésre vonatkozó egyetemes moratóriumról szóló 2007. április 26-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a halálbüntetés elleni világnapról szóló 2010. október 7-i állásfoglalására (6) és a halálbüntetés eltörléséről szóló más korábbi állásfoglalásaira, különös tekintettel a halálbüntetésre vonatkozó egyetemes moratóriumról szóló 2007. április 26-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a halálbüntetésre vonatkozó moratóriumot sürgető 65/206 számú 2010. december 21-i határozatára és a halálbüntetésről szóló 2007-es és 2008-as korábbi határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a halálbüntetésre vonatkozó moratóriumot sürgető 65/206 számú 2010. december 21-i határozatára és a halálbüntetésről szóló 2007-es és 2008-as korábbi határozataira,

| — | tekintettel az EBESZ Parlamenti Közgyűlésének a halálbüntetésről szóló 2010. július 6–10-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBESZ Parlamenti Közgyűlésének a halálbüntetésről szóló 2010. július 6–10-i állásfoglalására,

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének a fehéroroszországi helyzetről szóló 2012. január 25-i 1857 (2012) sz. állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének a fehéroroszországi helyzetről szóló 2012. január 25-i 1857 (2012) sz. állásfoglalására,

| — | tekintettel Catherine Ashton, az EU főképviselője 2011. december 1-jei nyilatkozatára a halálbüntetésekről Fehéroroszországban, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton, az EU főképviselője 2011. december 1-jei nyilatkozatára a halálbüntetésekről Fehéroroszországban,

| — | tekintettel Martin Schulznak, az Európai Parlament elnökének Dzmitrij Kanavalau és Uladziszlau Kavaljeu esetében kiszabott halálbüntetést elítélő 2012. január 24-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Martin Schulznak, az Európai Parlament elnökének Dzmitrij Kanavalau és Uladziszlau Kavaljeu esetében kiszabott halálbüntetést elítélő 2012. január 24-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az uniós Külügyek Tanácsának a Fehéroroszország elleni korlátozó intézkedésekről szóló 2011. január 23-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós Külügyek Tanácsának a Fehéroroszország elleni korlátozó intézkedésekről szóló 2011. január 23-i határozatára,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 2. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 2. cikkére,

| — | tekintettel a keleti partnerség 2009. május 7–9-én Prágában tartott csúcstalálkozóján elfogadott nyilatkozatra és a keleti partnerség 2011. szeptember 30-i varsói csúcstalálkozója alkalmából elfogadott, a fehéroroszországi helyzetről szóló nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerség 2009. május 7–9-én Prágában tartott csúcstalálkozóján elfogadott nyilatkozatra és a keleti partnerség 2011. szeptember 30-i varsói csúcstalálkozója alkalmából elfogadott, a fehéroroszországi helyzetről szóló nyilatkozatra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel Fehéroroszország az egyetlen európai ország, amely továbbra is alkalmazza a halálbüntetést és a kivégzéseket végre is hajtja; |
| --- | --- |

A.

mivel Fehéroroszország az egyetlen európai ország, amely továbbra is alkalmazza a halálbüntetést és a kivégzéseket végre is hajtja;

| B. | mivel 2011 júliusában kivégezték Aleh Hriskaucout és Andrej Burdikát, miközben ügyük még folyamatban volt az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága előtt, és mivel emberjogi aktivisták szerint 1991 óta mintegy 400 embert végeztek ki Fehéroroszországban; |
| --- | --- |

B.

mivel 2011 júliusában kivégezték Aleh Hriskaucout és Andrej Burdikát, miközben ügyük még folyamatban volt az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága előtt, és mivel emberjogi aktivisták szerint 1991 óta mintegy 400 embert végeztek ki Fehéroroszországban;

| C. | mivel a legutóbbi halálos ítéleteket a Belarusz Köztársaság Legfelsőbb Bírósága 2011. november 30-án hozta meg Dzmitrij Kanavalau és Uladziszlau Kavaljeu ellen állítólagosan 2005-ben Vityebszkben, 2008-ban Minszkben és 2011 áprilisában a minszki metróban elkövetett terrortámadások miatt; |
| --- | --- |

C.

mivel a legutóbbi halálos ítéleteket a Belarusz Köztársaság Legfelsőbb Bírósága 2011. november 30-án hozta meg Dzmitrij Kanavalau és Uladziszlau Kavaljeu ellen állítólagosan 2005-ben Vityebszkben, 2008-ban Minszkben és 2011 áprilisában a minszki metróban elkövetett terrortámadások miatt;

| D. | mivel szavahihető jelentések (Emberi Jogi Szervezetek Nemzetközi Szövetsége (FIDH), Human Rights Watch) szerint érvekkel alátámasztható, hogy az ügyészség és a fehérorosz legfelsőbb bíróság tisztességtelen tárgyalást tartott, és hogy a nyomozást súlyos emberjogi jogsértések kísérték, és figyelmen kívül hagytak olyan fontos bizonyítékokat, amelyek a két ember ártatlanságát bizonyítják, és mivel a tárgyaláson részt vevő megfigyelők szerint súlyos eljárásjogi szabálysértések történtek az előzetes nyomozás és az ügy bírósági vizsgálata során; |
| --- | --- |

D.

mivel szavahihető jelentések (Emberi Jogi Szervezetek Nemzetközi Szövetsége (FIDH), Human Rights Watch) szerint érvekkel alátámasztható, hogy az ügyészség és a fehérorosz legfelsőbb bíróság tisztességtelen tárgyalást tartott, és hogy a nyomozást súlyos emberjogi jogsértések kísérték, és figyelmen kívül hagytak olyan fontos bizonyítékokat, amelyek a két ember ártatlanságát bizonyítják, és mivel a tárgyaláson részt vevő megfigyelők szerint súlyos eljárásjogi szabálysértések történtek az előzetes nyomozás és az ügy bírósági vizsgálata során;

| E. | mivel Dzmitrij Kanavalautól és Uladziszlau Kavaljeutól megtagadták annak lehetőségét, hogy ügyvédhez fordulhassanak; mivel szavahihető jelentések szerint a vallatások során kínzást alkalmaztak a vallomások kicsikarására; mivel nincsenek olyan igazságügyi bizonyítékok, amelyek kapcsolatba hoznák a két embert a robbantásokkal, és mivel a férfiak ruháin és testén nem találták robbanószer nyomait; |
| --- | --- |

E.

mivel Dzmitrij Kanavalautól és Uladziszlau Kavaljeutól megtagadták annak lehetőségét, hogy ügyvédhez fordulhassanak; mivel szavahihető jelentések szerint a vallatások során kínzást alkalmaztak a vallomások kicsikarására; mivel nincsenek olyan igazságügyi bizonyítékok, amelyek kapcsolatba hoznák a két embert a robbantásokkal, és mivel a férfiak ruháin és testén nem találták robbanószer nyomait;

| F. | mivel a legfelsőbb bíróság határozatát követően azonnal megsemmisítették az összes olyan fontos bizonyítékot, amelyekre az ügyészség a tárgyalás során hivatkozott; |
| --- | --- |

F.

mivel a legfelsőbb bíróság határozatát követően azonnal megsemmisítették az összes olyan fontos bizonyítékot, amelyekre az ügyészség a tárgyalás során hivatkozott;

| G. | mivel a Fehéroroszország által is ratifikált polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmánya 14. cikkének 1. szakasza értelmében „mindenkinek joga van illetékes, független és pártatlan bíróság előtti tisztességes és nyilvános meghallgatáshoz”; |
| --- | --- |

G.

mivel a Fehéroroszország által is ratifikált polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmánya 14. cikkének 1. szakasza értelmében „mindenkinek joga van illetékes, független és pártatlan bíróság előtti tisztességes és nyilvános meghallgatáshoz”;

| H. | mivel Dzmitrij Kanavalau szüleit a titkosszolgálat emberei megfélemlítették és megfigyelés alá helyezték, és házuk közelében folyamatosan civil ruhás ügynökök posztoltak, így a család hónapokig képtelen volt kapcsolatba lépni a külvilággal; |
| --- | --- |

H.

mivel Dzmitrij Kanavalau szüleit a titkosszolgálat emberei megfélemlítették és megfigyelés alá helyezték, és házuk közelében folyamatosan civil ruhás ügynökök posztoltak, így a család hónapokig képtelen volt kapcsolatba lépni a külvilággal;

| I. | mivel a halálbüntetés továbbra is „államtitoknak” minősül Fehéroroszországban és a fehérorosz bűnügyi végrehajtási törvény értelmében a kivégzés időpontját nem közlik az elítéltekkel, az elítélt családtagjaival és a nyilvánossággal; mivel a halálbüntetés nem nyilvánosan, golyó által történik, a kivégzett személy holttestét nem adják ki temetésre a hozzátartozóknak és a temetés helyszínét sem közlik; |
| --- | --- |

I.

mivel a halálbüntetés továbbra is „államtitoknak” minősül Fehéroroszországban és a fehérorosz bűnügyi végrehajtási törvény értelmében a kivégzés időpontját nem közlik az elítéltekkel, az elítélt családtagjaival és a nyilvánossággal; mivel a halálbüntetés nem nyilvánosan, golyó által történik, a kivégzett személy holttestét nem adják ki temetésre a hozzátartozóknak és a temetés helyszínét sem közlik;

| J. | mivel lehetséges, hogy Dzmitrij Kanavalau és Uladziszlau Kavaljeu kivégzésére igen hamar sor kerül; |
| --- | --- |

J.

mivel lehetséges, hogy Dzmitrij Kanavalau és Uladziszlau Kavaljeu kivégzésére igen hamar sor kerül;

| K. | whereas the decision of the Supreme Court on the case is final, without appeal; mivel a fehérorosz jog értelmében kegyelmi kérvényt csak az ország elnökének van joga elbírálni; mivel Uladziszlau Kavaljeu kegyelmi kérvényt nyújtott be Aljakszandr Lukasenkához, amelyben tagadja az ellene felhozott összes vádat és követeli, hogy mentsék fel a büntetőjogi felelősség alól, ám ez idáig nem kapott választ; |
| --- | --- |

K.

whereas the decision of the Supreme Court on the case is final, without appeal; mivel a fehérorosz jog értelmében kegyelmi kérvényt csak az ország elnökének van joga elbírálni; mivel Uladziszlau Kavaljeu kegyelmi kérvényt nyújtott be Aljakszandr Lukasenkához, amelyben tagadja az ellene felhozott összes vádat és követeli, hogy mentsék fel a büntetőjogi felelősség alól, ám ez idáig nem kapott választ;

| L. | mivel a fehérorosz hatóságok aláírták a keleti partnerségi csúcstalálkozó prágai nyilatkozatát, amelyben kötelezettséget vállaltak „a nemzetközi jog elvei és az alapvető értékek – többek között a demokrácia, a jogállamiság, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok – tiszteletben tartása” iránt; |
| --- | --- |

L.

mivel a fehérorosz hatóságok aláírták a keleti partnerségi csúcstalálkozó prágai nyilatkozatát, amelyben kötelezettséget vállaltak „a nemzetközi jog elvei és az alapvető értékek – többek között a demokrácia, a jogállamiság, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok – tiszteletben tartása” iránt;

| 1. | emlékeztet rá, hogy az Európai Unió és más nemzetközi intézmények többször is sürgették a fehérorosz hatóságokat, hogy töröljék el a halálbüntetést; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet rá, hogy az Európai Unió és más nemzetközi intézmények többször is sürgették a fehérorosz hatóságokat, hogy töröljék el a halálbüntetést;

| 2. | hangsúlyozza, hogy ez a visszavonhatatlan, kegyetlen, embertelen és megalázó büntetés, amely sérti az élethez való jogot, elfogadhatatlan; sajnálja, hogy a fehérorosz hatóságok továbbra sem hajlandók bármiféle érzékelhető lépést tenni a halálbüntetés eltörlése vagy rá vonatkozó azonnali moratórium bevezetése érdekében; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy ez a visszavonhatatlan, kegyetlen, embertelen és megalázó büntetés, amely sérti az élethez való jogot, elfogadhatatlan; sajnálja, hogy a fehérorosz hatóságok továbbra sem hajlandók bármiféle érzékelhető lépést tenni a halálbüntetés eltörlése vagy rá vonatkozó azonnali moratórium bevezetése érdekében;

| 3. | elítéli az Uladziszlau Kavaljeu és Dzmitrij Kanavalau esetében kimondott halálos ítéletet, és sürgeti, hogy Aljakszandr Lukasenka mindkét személynek adjon kegyelmet, valamint hirdessen moratóriumot valamennyi halálos ítéletre és végrehajtásukra, a halálos ítéletek büntetőjogi rendszerből való kiiktatása céljával, a polgári és politikai jogok nemzetközi egységokmányához csatolt, a halálbüntetés eltörlésére irányuló második fakultatív jegyzőkönyvének a nemzetközi elvárásokkal összhangban történő ratifikálása útján; |
| --- | --- |

3.

elítéli az Uladziszlau Kavaljeu és Dzmitrij Kanavalau esetében kimondott halálos ítéletet, és sürgeti, hogy Aljakszandr Lukasenka mindkét személynek adjon kegyelmet, valamint hirdessen moratóriumot valamennyi halálos ítéletre és végrehajtásukra, a halálos ítéletek büntetőjogi rendszerből való kiiktatása céljával, a polgári és politikai jogok nemzetközi egységokmányához csatolt, a halálbüntetés eltörlésére irányuló második fakultatív jegyzőkönyvének a nemzetközi elvárásokkal összhangban történő ratifikálása útján;

| 4. | felhívja az illetékes fehérorosz hatóságokat, hogy mindenre kiterjedő, tisztességes és pártatlan módon vizsgálják meg az e tekintetben elhangzott állításokat és szolgáltassanak teljes igazságot a szóban forgó szörnyű terrorista cselekmények áldozatainak; |
| --- | --- |

4.

felhívja az illetékes fehérorosz hatóságokat, hogy mindenre kiterjedő, tisztességes és pártatlan módon vizsgálják meg az e tekintetben elhangzott állításokat és szolgáltassanak teljes igazságot a szóban forgó szörnyű terrorista cselekmények áldozatainak;

| 5. | sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a diplomácia és az együttműködési segítségnyújtás terén rendelkezésére álló valamennyi eszközzel munkálkodjanak a halálbüntetés fehéroroszországi megszüntetésén; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a diplomácia és az együttműködési segítségnyújtás terén rendelkezésére álló valamennyi eszközzel munkálkodjanak a halálbüntetés fehéroroszországi megszüntetésén;

| 6. | felszólítja a keleti partnerség országait és Oroszországot, hogy követeljék Fehéroroszországtól a halálbüntetésre vonatkozó moratórium bevezetését; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a keleti partnerség országait és Oroszországot, hogy követeljék Fehéroroszországtól a halálbüntetésre vonatkozó moratórium bevezetését;

| 7. | erőteljesen bátorítja a fehéroroszországi civil társadalmat és nem kormányzati szervezeteket, hogy törekedjenek a halálbüntetés eltörlésének elérésére; |
| --- | --- |

7.

erőteljesen bátorítja a fehéroroszországi civil társadalmat és nem kormányzati szervezeteket, hogy törekedjenek a halálbüntetés eltörlésének elérésére;

| 8. | felszólítja Fehéroroszország hatóságait, hogy folytassák a halálbüntetés kérdésével foglalkozó parlamenti munkacsoport 2010-ben megkezdett tevékenységét, az ország jogszolgáltatását hozzák összhangba az ország nemzetközi emberi jogi egyezményekben vállalt kötelezettségeivel, valamint biztosítsák a tisztességes tárgyalás tekintetében nemzetközileg elismert standardok hiánytalan érvényesülését; |
| --- | --- |

8.

felszólítja Fehéroroszország hatóságait, hogy folytassák a halálbüntetés kérdésével foglalkozó parlamenti munkacsoport 2010-ben megkezdett tevékenységét, az ország jogszolgáltatását hozzák összhangba az ország nemzetközi emberi jogi egyezményekben vállalt kötelezettségeivel, valamint biztosítsák a tisztességes tárgyalás tekintetében nemzetközileg elismert standardok hiánytalan érvényesülését;

| 9. | ösztönzi a fehéroroszországi hatóságokat, hogy erősítsék az igazságszolgáltatás szerepét és tevékenységét Fehéroroszországban, hogy az ne kapcsolódjék a végrehajtó hatalmi ághoz, illetve az utóbbi ne gyakorolhasson rá nyomást; alkalmazzák az ENSZ bírák és ügyvédek függetlenségével foglalkozó különmegbízottjának ajánlásait; megfelelő mértékben biztosítsák a bírósági eljárások nyilvánosságát, valamint teremtsék meg az összhangot – különösen a jogállamiság vonatkozásában – az EBESZ emberi dimenzióval kapcsolatos kötelezettségvállalásaival; |
| --- | --- |

9.

ösztönzi a fehéroroszországi hatóságokat, hogy erősítsék az igazságszolgáltatás szerepét és tevékenységét Fehéroroszországban, hogy az ne kapcsolódjék a végrehajtó hatalmi ághoz, illetve az utóbbi ne gyakorolhasson rá nyomást; alkalmazzák az ENSZ bírák és ügyvédek függetlenségével foglalkozó különmegbízottjának ajánlásait; megfelelő mértékben biztosítsák a bírósági eljárások nyilvánosságát, valamint teremtsék meg az összhangot – különösen a jogállamiság vonatkozásában – az EBESZ emberi dimenzióval kapcsolatos kötelezettségvállalásaival;

| 10. | elítéli az emberi jogok védelmezőinek és a demokratikus ellenzék tagjainak folyamatos üldöztetését, továbbá a civil társadalom aktivistáinak és a független médiának politikai indítékból történő zaklatását Fehéroroszországban; követeli valamennyi politikai okokból fogva tartott – bebörtönzött vagy más formában büntetést elszenvedő személy, köztük Alesz Bjaljacki, a „Vjaszna” Emberi Jogi Központ elnöke és a FIDH alelnöke– azonnali szabadon bocsátását; |
| --- | --- |

10.

elítéli az emberi jogok védelmezőinek és a demokratikus ellenzék tagjainak folyamatos üldöztetését, továbbá a civil társadalom aktivistáinak és a független médiának politikai indítékból történő zaklatását Fehéroroszországban; követeli valamennyi politikai okokból fogva tartott – bebörtönzött vagy más formában büntetést elszenvedő személy, köztük Alesz Bjaljacki, a „Vjaszna” Emberi Jogi Központ elnöke és a FIDH alelnöke– azonnali szabadon bocsátását;

| 11. | követeli valamennyi politikai fogoly feltétel nélküli és haladéktalan szabadon bocsátását; üdvözli az uniós Külügyek Tanácsának 2012. január 23-i határozatát a szankciók kritériumainak bővítéséről, ami megnyitja az utat afelé, hogy a jövőben megnevezhetők legyenek az emberi jogok súlyos megsértéséért vagy a civil társadalom és a demokratikus ellenzék elnyomásáért felelős fehéroroszországi személyek; megismétli, hogy az EU és Fehéroroszország közötti párbeszéd mindaddig nem léphet előbbre, amíg Fehéroroszország nem ér el előrehaladást a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság terén, és amíg feltétel nélkül nem bocsátják szabadon és nem helyezik vissza polgárjogaikba valamennyi politikai foglyot, köztük a két korábbi elnökjelöltet, Mikalaj Sztatkevicset és Andrej Szannyikaut, a demokratikus ellenzék kampányának elnökjelöltjeit, Pavel Szevjarinyecet és Dzmitrij Bandarenkát, továbbá a politikai fogoly Szjarhej Kavalenkát, akit házi őrizete állítólagos megsértéséért börtönöztek be, és akinek egészsége az általa folytatott hosszas éhségsztrájk következtében kritikus mértékben, életét közvetlenül veszélyeztető módon károsodott; |
| --- | --- |

11.

követeli valamennyi politikai fogoly feltétel nélküli és haladéktalan szabadon bocsátását; üdvözli az uniós Külügyek Tanácsának 2012. január 23-i határozatát a szankciók kritériumainak bővítéséről, ami megnyitja az utat afelé, hogy a jövőben megnevezhetők legyenek az emberi jogok súlyos megsértéséért vagy a civil társadalom és a demokratikus ellenzék elnyomásáért felelős fehéroroszországi személyek; megismétli, hogy az EU és Fehéroroszország közötti párbeszéd mindaddig nem léphet előbbre, amíg Fehéroroszország nem ér el előrehaladást a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság terén, és amíg feltétel nélkül nem bocsátják szabadon és nem helyezik vissza polgárjogaikba valamennyi politikai foglyot, köztük a két korábbi elnökjelöltet, Mikalaj Sztatkevicset és Andrej Szannyikaut, a demokratikus ellenzék kampányának elnökjelöltjeit, Pavel Szevjarinyecet és Dzmitrij Bandarenkát, továbbá a politikai fogoly Szjarhej Kavalenkát, akit házi őrizete állítólagos megsértéséért börtönöztek be, és akinek egészsége az általa folytatott hosszas éhségsztrájk következtében kritikus mértékben, életét közvetlenül veszélyeztető módon károsodott;

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Fehérorosz Köztársaság kormányának és parlamentjének, az Európa Tanácsnak, valamint az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek. |
| --- | --- |

12.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Fehérorosz Köztársaság kormányának és parlamentjének, az Európa Tanácsnak, valamint az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek.

---

(1)  HL C 286. E, 2010.10.22., 16. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0392.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0244.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0099.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0022.

(6)  HL C 371. E, 2011.12.20., 5. o.

(7)  HL C 74. E, 2008.3.20., 775. o.

---

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/60 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/60

---

2012. február 16., csütörtökEgyiptom: a közelmúlt fejleményei

P7_TA(2012)0064

Az Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a legújabb egyiptomi fejleményekről (2012/2541(RSP))

2013/C 249 E/17

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egyiptomról szóló korábbi állásfoglalásaira, legfőképpen az Egyiptomról, különösen az Aláa Abdelfattáh blogger ügyéről szóló 2011. november 17-i állásfoglalásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyiptomról szóló korábbi állásfoglalásaira, legfőképpen az Egyiptomról, különösen az Aláa Abdelfattáh blogger ügyéről szóló 2011. november 17-i állásfoglalásra (1),

| — | tekintettel az 1966-ban aláírt Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelynek Egyiptom részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1966-ban aláírt Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelynek Egyiptom részes fele,

| — | tekintettel Catherine Ashtonnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) az egyiptomi futballstadionban történt tragédiáról szóló 2012. február 2-i, valamint az egyiptomi civil társadalommal szemben folyamatosan alkalmazott erőszakról szóló 2012. február 1-jei nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashtonnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) az egyiptomi futballstadionban történt tragédiáról szóló 2012. február 2-i, valamint az egyiptomi civil társadalommal szemben folyamatosan alkalmazott erőszakról szóló 2012. február 1-jei nyilatkozataira,

| — | tekintettel az Európai Unió és Egyiptom között 2004-ben létrejött társulási megállapodásra és a 2007-es cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Egyiptom között 2004-ben létrejött társulási megállapodásra és a 2007-es cselekvési tervre,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa 2011. október 10-i, valamint az Európai Tanács 2011. október 23-i, Egyiptomról szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa 2011. október 10-i, valamint az Európai Tanács 2011. október 23-i, Egyiptomról szóló következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Bizottság és az alelnök/főképviselő által az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az átalakuló szomszédság új megközelítéséről szóló 2011. május 25-i közös közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság és az alelnök/főképviselő által az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az átalakuló szomszédság új megközelítéséről szóló 2011. május 25-i közös közleményre,

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika (ENP) 2004 óta tartó fejlődésére, valamint különösen a Bizottságnak az ENP végrehajtásában elért eredményekről szóló jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika (ENP) 2004 óta tartó fejlődésére, valamint különösen a Bizottságnak az ENP végrehajtásában elért eredményekről szóló jelentéseire,

| — | tekintettel a Bizottság és az alelnök/főképviselő az Európai Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz, valamint a Régiók Bizottságához intézett, „A partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” című közös közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az alelnök/főképviselő az Európai Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz, valamint a Régiók Bizottságához intézett, „A partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” című közös közleményére,

| — | tekintettel a 2008-ban módosított, az emberi jogok védelmezőiről szóló 2004. évi európai uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008-ban módosított, az emberi jogok védelmezőiről szóló 2004. évi európai uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel nyugtalanító a nem kormányzati szervezetek egyiptomi helyzete; mivel 2011 októberében bejelentették egy olyan bizottság létrehozását, amely a civil intézményeket és a nem kormányzati szervezeteket hivatott vizsgálni, és amelynek célja, hogy erősebb törvényességi ellenőrzésnek vesse alá a civil társadalmi szervezetek és politikai alapítványok külföldi finanszírozását, majd ezt követően felkérték a központi bankot, hogy kövesse nyomon a nem kormányzati szervezetekhez beérkező és onnan kiinduló valamennyi banki átutalást; mivel a Fegyveres Erők Legfelsőbb Tanácsa (SCAF) 10 külföldi finanszírozású szervezet irodáját átkutatta, majd e szervezeteket kivizsgálta, és 2011. december 29-én betiltotta működésüket; mivel 2012. február 5-én Egyiptom katonai vezetésű kormánya bejelentette, hogy az Egyiptomban működő nonprofit szervezetek külföldi finanszírozásával kapcsolatos bűnügyi vizsgálat részeként 19 amerikai állampolgárt és 24 másik személyt bíróság elé állít; mivel egyiptomi bírák vizsgálják egyes, a demokrácia mellett elkötelezett nem kormányzati szervezetek és politikai alapítványok állítólagos illegális külföldi finanszírozását, és mivel 44 vádlott, köztük 19 amerikai, 14 egyiptomi, öt szerb, két német, két libanoni, egy jordániai és egy palesztin személy ügyét már a kairói büntetőbíróság elé utalták, és megtiltották nekik, hogy elhagyják az országot; |
| --- | --- |

A.

mivel nyugtalanító a nem kormányzati szervezetek egyiptomi helyzete; mivel 2011 októberében bejelentették egy olyan bizottság létrehozását, amely a civil intézményeket és a nem kormányzati szervezeteket hivatott vizsgálni, és amelynek célja, hogy erősebb törvényességi ellenőrzésnek vesse alá a civil társadalmi szervezetek és politikai alapítványok külföldi finanszírozását, majd ezt követően felkérték a központi bankot, hogy kövesse nyomon a nem kormányzati szervezetekhez beérkező és onnan kiinduló valamennyi banki átutalást; mivel a Fegyveres Erők Legfelsőbb Tanácsa (SCAF) 10 külföldi finanszírozású szervezet irodáját átkutatta, majd e szervezeteket kivizsgálta, és 2011. december 29-én betiltotta működésüket; mivel 2012. február 5-én Egyiptom katonai vezetésű kormánya bejelentette, hogy az Egyiptomban működő nonprofit szervezetek külföldi finanszírozásával kapcsolatos bűnügyi vizsgálat részeként 19 amerikai állampolgárt és 24 másik személyt bíróság elé állít; mivel egyiptomi bírák vizsgálják egyes, a demokrácia mellett elkötelezett nem kormányzati szervezetek és politikai alapítványok állítólagos illegális külföldi finanszírozását, és mivel 44 vádlott, köztük 19 amerikai, 14 egyiptomi, öt szerb, két német, két libanoni, egy jordániai és egy palesztin személy ügyét már a kairói büntetőbíróság elé utalták, és megtiltották nekik, hogy elhagyják az országot;

| B. | mivel a nem kormányzati szervezeteket azzal is vádolják, hogy kormányzati engedély nélkül létesítettek és üzemeltetnek irodákat Egyiptomban, annak ellenére, hogy az egyiptomi hatóságok már több mint öt éve nem törődnek a szervezetek által a hatályos szabályoknak megfelelően benyújtott, nyilvántartásba vételre irányuló kérelmekkel; mivel ezek a vádak az Egyiptomban működő nemzeti és nemzetközi nem kormányzati szervezetek ellen indított, egyre fokozódó jogi hadjárat tetőpontjának tekinthetők, és ez a hozzáállás nem összeegyeztethető a nemzetközi emberi jogi jogszabályokkal, továbbá aláássa a demokratikus értékek előmozdítása és az emberi jogok védelme érdekében tett erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

B.

mivel a nem kormányzati szervezeteket azzal is vádolják, hogy kormányzati engedély nélkül létesítettek és üzemeltetnek irodákat Egyiptomban, annak ellenére, hogy az egyiptomi hatóságok már több mint öt éve nem törődnek a szervezetek által a hatályos szabályoknak megfelelően benyújtott, nyilvántartásba vételre irányuló kérelmekkel; mivel ezek a vádak az Egyiptomban működő nemzeti és nemzetközi nem kormányzati szervezetek ellen indított, egyre fokozódó jogi hadjárat tetőpontjának tekinthetők, és ez a hozzáállás nem összeegyeztethető a nemzetközi emberi jogi jogszabályokkal, továbbá aláássa a demokratikus értékek előmozdítása és az emberi jogok védelme érdekében tett erőfeszítéseket;

| C. | mivel a kairói Al Ahly és a helyi Al Masr futballcsapatok között Port Szaídban zajló mérkőzésen kitört összecsapásokban legalább 74 ember vesztette életét, és több százan megsebesültek; |
| --- | --- |

C.

mivel a kairói Al Ahly és a helyi Al Masr futballcsapatok között Port Szaídban zajló mérkőzésen kitört összecsapásokban legalább 74 ember vesztette életét, és több százan megsebesültek;

| D. | mivel az összecsapásokkal kapcsolatban a rendőrség megdöbbentően passzív magatartást tanúsított; mivel a düh és az azzal kapcsolatos találgatások, hogy az összecsapások esetleg politikai indíttatásúak lehettek, valamint a katonai uralom felszámolására irányuló követelések a diktatúra valamennyi – akár katonai, akár egyéb – formája elleni utcai demonstrációkhoz vezettek a futballstadionban bekövetkezett tragédiát követő napokban, és ezek a tüntetések további haláleseteket és sérüléseket eredményeztek; mivel a rendőrség továbbra is könnygázzal, söréttel és gumilövedékkel támad a tiltakozókra; |
| --- | --- |

D.

mivel az összecsapásokkal kapcsolatban a rendőrség megdöbbentően passzív magatartást tanúsított; mivel a düh és az azzal kapcsolatos találgatások, hogy az összecsapások esetleg politikai indíttatásúak lehettek, valamint a katonai uralom felszámolására irányuló követelések a diktatúra valamennyi – akár katonai, akár egyéb – formája elleni utcai demonstrációkhoz vezettek a futballstadionban bekövetkezett tragédiát követő napokban, és ezek a tüntetések további haláleseteket és sérüléseket eredményeztek; mivel a rendőrség továbbra is könnygázzal, söréttel és gumilövedékkel támad a tiltakozókra;

| E. | mivel Hesham Sheiha, Egyiptom helyettes egészségügyi minisztere a stadionban bekövetkezett szerencsétlenséget Egyiptom futballtörténete legnagyobb tragédiájának nevezte; mivel a SCAF helikoptereket rendelt ki a sérült vendégjátékosok és vendégszurkolók katonai kórházba történő szállítása érdekében; mivel – különösen átmenet és társadalmi nyugtalanság idején – a sportnak összefogó szerepet kell játszania, a normalitás érzetét kell nyújtania, és megbékélést kell hirdetnie a megosztott közösségek csoportjai között; |
| --- | --- |

E.

mivel Hesham Sheiha, Egyiptom helyettes egészségügyi minisztere a stadionban bekövetkezett szerencsétlenséget Egyiptom futballtörténete legnagyobb tragédiájának nevezte; mivel a SCAF helikoptereket rendelt ki a sérült vendégjátékosok és vendégszurkolók katonai kórházba történő szállítása érdekében; mivel – különösen átmenet és társadalmi nyugtalanság idején – a sportnak összefogó szerepet kell játszania, a normalitás érzetét kell nyújtania, és megbékélést kell hirdetnie a megosztott közösségek csoportjai között;

| F. | mivel az európai szomszédságpolitika, valamint az emberi jogok, kiváltképp a nőjogok terén végrehajtott reformok sikere azon múlik, hogy a civil társadalom mennyire vesz részt a vonatkozó szakpolitikák végrehajtásában; |
| --- | --- |

F.

mivel az európai szomszédságpolitika, valamint az emberi jogok, kiváltképp a nőjogok terén végrehajtott reformok sikere azon múlik, hogy a civil társadalom mennyire vesz részt a vonatkozó szakpolitikák végrehajtásában;

| G. | mivel a SCAF ellentmondásos politikát követ, hiszen a szükségállapotról szóló törvényt még nem teljesen törölték el, így még mindig alkalmazható „nyers erőszak” esetén, amely fogalom számos különböző értelmezésre és önkényes alkalmazásra ad lehetőséget; mivel a nemzetközi és belföldi szervezetek szerint a katonai uralom elmúlt 10 hónapjában Egyiptomban nem történt előrelépés az emberi jogok védelme terén; mivel a civilek ellen továbbra is katonai bíróságok előtt folytatják az eljárásokat, és a bloggereket, az újságírókat és az emberi jogi jogvédőket közvetlen vagy közvetett zaklatásnak teszik ki, ami hozzájárul a feszültségek növekedéséhez, és továbbgerjeszti a polgári tiltakozást; mivel a SCAF nem indított vizsgálatot a nőnemű tiltakozók elleni állítólagos szexuális erőszak, például az úgynevezett szüzességi vizsgálatok ügyében, sem pedig a halálos fenyegetések és az emberi jogok egyéb megsértése kapcsán; |
| --- | --- |

G.

mivel a SCAF ellentmondásos politikát követ, hiszen a szükségállapotról szóló törvényt még nem teljesen törölték el, így még mindig alkalmazható „nyers erőszak” esetén, amely fogalom számos különböző értelmezésre és önkényes alkalmazásra ad lehetőséget; mivel a nemzetközi és belföldi szervezetek szerint a katonai uralom elmúlt 10 hónapjában Egyiptomban nem történt előrelépés az emberi jogok védelme terén; mivel a civilek ellen továbbra is katonai bíróságok előtt folytatják az eljárásokat, és a bloggereket, az újságírókat és az emberi jogi jogvédőket közvetlen vagy közvetett zaklatásnak teszik ki, ami hozzájárul a feszültségek növekedéséhez, és továbbgerjeszti a polgári tiltakozást; mivel a SCAF nem indított vizsgálatot a nőnemű tiltakozók elleni állítólagos szexuális erőszak, például az úgynevezett szüzességi vizsgálatok ügyében, sem pedig a halálos fenyegetések és az emberi jogok egyéb megsértése kapcsán;

| H. | mivel a népi gyűlés tagjaira vonatkozó, 2011 novemberében és a 2012 januárjában tartott választások során a szavazatok 47 %-át a Muzulmán Testvériség politikai szárnya, a Szabadság és Igazság Párt, 25 %-át pedig a szalafita al-Núr párt kapta, aminek következtében a női parlamenti képviselők száma 64-ről 8-ra csökkent; mivel júniusban elnökválasztásra kerül sor; mivel a választásokra nem hívtak megfigyelőnek egyetlen nemzetközi intézményt sem, többek között az Uniót sem; |
| --- | --- |

H.

mivel a népi gyűlés tagjaira vonatkozó, 2011 novemberében és a 2012 januárjában tartott választások során a szavazatok 47 %-át a Muzulmán Testvériség politikai szárnya, a Szabadság és Igazság Párt, 25 %-át pedig a szalafita al-Núr párt kapta, aminek következtében a női parlamenti képviselők száma 64-ről 8-ra csökkent; mivel júniusban elnökválasztásra kerül sor; mivel a választásokra nem hívtak megfigyelőnek egyetlen nemzetközi intézményt sem, többek között az Uniót sem;

| I. | mivel az Európai Parlament többször követelte az Egyiptomban 1981 óta fennálló szükségállapot feloldását, a demokrácia megerősítését és az emberi jogok, valamint az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartását; mivel az Európai Unió több alkalommal is kifejezte a gondolatszabadság, a lelkiismereti szabadság és a vallásszabadság melletti elkötelezettségét, és hangsúlyozta, hogy a kormányok kötelessége e szabadságjogok világszerte történő biztosítása; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Parlament többször követelte az Egyiptomban 1981 óta fennálló szükségállapot feloldását, a demokrácia megerősítését és az emberi jogok, valamint az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartását; mivel az Európai Unió több alkalommal is kifejezte a gondolatszabadság, a lelkiismereti szabadság és a vallásszabadság melletti elkötelezettségét, és hangsúlyozta, hogy a kormányok kötelessége e szabadságjogok világszerte történő biztosítása;

| 1. | kifejezi szolidaritását az egyiptomi néppel az ország demokratikus átmenetének e kulcsfontosságú időszakában; felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy biztosítsák az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartását, beleértve a nők jogait, a vallásszabadságot, a lelkiismeret és a gondolat szabadságát, a kisebbségek védelmét, a nemi irányultság alapján történő megkülönböztetés tilalmát, a sajtó és a média szabadságát, az egyesülés és a békés gyülekezés szabadságát, a szabályszerű bírósági eljárásokat, valamint a véleménynyilvánítás és a szólás szabadságát, mivel ezek a jogok a mélyreható demokrácia elengedhetetlen elemei; |
| --- | --- |

1.

kifejezi szolidaritását az egyiptomi néppel az ország demokratikus átmenetének e kulcsfontosságú időszakában; felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy biztosítsák az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartását, beleértve a nők jogait, a vallásszabadságot, a lelkiismeret és a gondolat szabadságát, a kisebbségek védelmét, a nemi irányultság alapján történő megkülönböztetés tilalmát, a sajtó és a média szabadságát, az egyesülés és a békés gyülekezés szabadságát, a szabályszerű bírósági eljárásokat, valamint a véleménynyilvánítás és a szólás szabadságát, mivel ezek a jogok a mélyreható demokrácia elengedhetetlen elemei;

| 2. | sürgeti a nem kormányzati szervezetek és a politikai alapítványok ellen felhozott büntetőjogi vádak azonnali ejtését; felszólítja az egyiptomi hatóságokat annak biztosítására, hogy a hazai vagy külföldi civil szervezetek ellen indított vizsgálatokat a teljes átláthatóság és pártatlanság tiszteletben tartásával végezzék, betartva a megfelelő jogi eljárásokat, valamint az emberi jogokkal és az alapvető szabadságjogokkal kapcsolatos nemzetközi normákat; úgy véli, hogy a jelenleg alkalmazott taktika a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya 22. cikkében lefektetett egyesülési szabadság súlyos megsértésének minősül; felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy fogadjanak el új, a nemzetközi emberi jogi normáknak megfelelő és a nem kormányzati szervezetekkel, valamint az emberi jogokért és a demokráciáért küzdő csoportokkal szoros együttműködésben kidolgozott egyesülési törvényt; teljes mértékben támogatja az ilyen szervezetek elkötelezettségét, valamint a civil társadalmat és az egyiptomi embereket támogató, a béke, a demokrácia és az emberi jogok előmozdítása érdekében általuk végzett magas színvonalú munkát; |
| --- | --- |

2.

sürgeti a nem kormányzati szervezetek és a politikai alapítványok ellen felhozott büntetőjogi vádak azonnali ejtését; felszólítja az egyiptomi hatóságokat annak biztosítására, hogy a hazai vagy külföldi civil szervezetek ellen indított vizsgálatokat a teljes átláthatóság és pártatlanság tiszteletben tartásával végezzék, betartva a megfelelő jogi eljárásokat, valamint az emberi jogokkal és az alapvető szabadságjogokkal kapcsolatos nemzetközi normákat; úgy véli, hogy a jelenleg alkalmazott taktika a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya 22. cikkében lefektetett egyesülési szabadság súlyos megsértésének minősül; felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy fogadjanak el új, a nemzetközi emberi jogi normáknak megfelelő és a nem kormányzati szervezetekkel, valamint az emberi jogokért és a demokráciáért küzdő csoportokkal szoros együttműködésben kidolgozott egyesülési törvényt; teljes mértékben támogatja az ilyen szervezetek elkötelezettségét, valamint a civil társadalmat és az egyiptomi embereket támogató, a béke, a demokrácia és az emberi jogok előmozdítása érdekében általuk végzett magas színvonalú munkát;

| 3. | sajnálatának ad hangot a Port Szaíd-i számtalan haláleset és sérülés miatt, valamint részvétét fejezi ki az áldozatok családjának; független vizsgálatot kér a tragédiához vezető eseményekkel kapcsolatban, továbbá a felelősök bíróság elé állítására szólít fel; |
| --- | --- |

3.

sajnálatának ad hangot a Port Szaíd-i számtalan haláleset és sérülés miatt, valamint részvétét fejezi ki az áldozatok családjának; független vizsgálatot kér a tragédiához vezető eseményekkel kapcsolatban, továbbá a felelősök bíróság elé állítására szólít fel;

| 4. | aggodalmát fejezi ki az összecsapások politikai indíttatásával kapcsolatos állítások miatt, és felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy mihamarabb indítsanak független vizsgálatot a 2012. február 1-jei események kapcsán; |
| --- | --- |

4.

aggodalmát fejezi ki az összecsapások politikai indíttatásával kapcsolatos állítások miatt, és felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy mihamarabb indítsanak független vizsgálatot a 2012. február 1-jei események kapcsán;

| 5. | határozottan támogatja Egyiptomban a demokrácia, a jogállamiság és a társadalmi igazságosság felé vezető, az egyiptomi emberek szándékaival megegyező reformokat; ismételten követeli a szükségállapot teljes feloldását; ismételten hangsúlyozza a helyes kormányzás, a korrupció elleni küzdelem, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásának jelentőségét Egyiptomban, továbbá felvilágosítást kér az alkotmányozási folyamattal, annak menetrendjével és alapelveivel kapcsolatban annak biztosítása érdekében, hogy az alkotmányos rendelkezések befogadóak legyenek, és ne nyújtsanak lehetőséget az egyiptomi társadalom bármely tagja elleni megkülönböztetésre; ismételten hangsúlyozza, hogy a legfelsőbb hatalmat a lehető leghamarabb át kell adni egy demokratikusan megválasztott civil kormánynak; |
| --- | --- |

5.

határozottan támogatja Egyiptomban a demokrácia, a jogállamiság és a társadalmi igazságosság felé vezető, az egyiptomi emberek szándékaival megegyező reformokat; ismételten követeli a szükségállapot teljes feloldását; ismételten hangsúlyozza a helyes kormányzás, a korrupció elleni küzdelem, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásának jelentőségét Egyiptomban, továbbá felvilágosítást kér az alkotmányozási folyamattal, annak menetrendjével és alapelveivel kapcsolatban annak biztosítása érdekében, hogy az alkotmányos rendelkezések befogadóak legyenek, és ne nyújtsanak lehetőséget az egyiptomi társadalom bármely tagja elleni megkülönböztetésre; ismételten hangsúlyozza, hogy a legfelsőbb hatalmat a lehető leghamarabb át kell adni egy demokratikusan megválasztott civil kormánynak;

| 6. | hangsúlyozza a szabad, tisztességes és átlátható választások jelentőségét, és ösztönzi az Uniót és tagállamait, hogy továbbra is támogassák és segítsék az egyiptomi hatóságokat, politikai pártokat és a civil társadalmat az e cél elérését szolgáló erőfeszítésekben; felszólítja a Fegyveres Erők Legfelsőbb Tanácsát annak lehetővé tételére, hogy a közelgő elnökválasztást független megfigyelők követhessék nyomon; felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy támogassa az Európai Parlamentet is bevonó munkacsoport létrehozását a demokratikus változások folyamatának támogatására, figyelembe véve a demokratikus változások mellett kiálló szereplők felhívásait, különösen a szabad és demokratikus választások, valamint az intézmények kialakítása tekintetében, beleértve a független igazságszolgáltatás kialakítását; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza a szabad, tisztességes és átlátható választások jelentőségét, és ösztönzi az Uniót és tagállamait, hogy továbbra is támogassák és segítsék az egyiptomi hatóságokat, politikai pártokat és a civil társadalmat az e cél elérését szolgáló erőfeszítésekben; felszólítja a Fegyveres Erők Legfelsőbb Tanácsát annak lehetővé tételére, hogy a közelgő elnökválasztást független megfigyelők követhessék nyomon; felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy támogassa az Európai Parlamentet is bevonó munkacsoport létrehozását a demokratikus változások folyamatának támogatására, figyelembe véve a demokratikus változások mellett kiálló szereplők felhívásait, különösen a szabad és demokratikus választások, valamint az intézmények kialakítása tekintetében, beleértve a független igazságszolgáltatás kialakítását;

| 7. | üdvözli a két bebörtönzött blogger, Aláa Abdelfattáh és Majkel Nabíl Szanad szabadon bocsátását; ismételten felhívja az egyiptomi hatóságokat annak biztosítására, hogy az országban egyetlen blogger, újságíró vagy emberi jogi aktivista se legyen kitéve közvetlen vagy közvetett zaklatásnak vagy megfélemlítésnek; üdvözli a politikai foglyok szabadon bocsátását, ugyanakkor megismétli, hogy eleve nem lett volna szabad katonai törvényszék elé állítani őket; úgy véli, hogy a szóban forgó foglyokat fel kellett volna menteni ahelyett, hogy kegyelemben részesítették őket; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a két bebörtönzött blogger, Aláa Abdelfattáh és Majkel Nabíl Szanad szabadon bocsátását; ismételten felhívja az egyiptomi hatóságokat annak biztosítására, hogy az országban egyetlen blogger, újságíró vagy emberi jogi aktivista se legyen kitéve közvetlen vagy közvetett zaklatásnak vagy megfélemlítésnek; üdvözli a politikai foglyok szabadon bocsátását, ugyanakkor megismétli, hogy eleve nem lett volna szabad katonai törvényszék elé állítani őket; úgy véli, hogy a szóban forgó foglyokat fel kellett volna menteni ahelyett, hogy kegyelemben részesítették őket;

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányának és parlamentjének, valamint az egyiptomi hatóságoknak. |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányának és parlamentjének, valamint az egyiptomi hatóságoknak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0518.

---

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/63 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/63

---

2012. február 16., csütörtökHalálbüntetés Japánban

P7_TA(2012)0065

Az Európai Parlament 2012. február 16-i állásfoglalása a halálbüntetésről Japánban (2012/2542(RSP))

2013/C 249 E/18

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 63/168 számú határozatára, amelyben az ENSZ Közgyűlésének a halálbüntetésre és a kivégzésekre vonatkozóan egyetemes moratórium bevezetésére felszólító, 2007. december 18-i 62/149 számú határozatának végrehajtását kéri, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 63/168 számú határozatára, amelyben az ENSZ Közgyűlésének a halálbüntetésre és a kivégzésekre vonatkozóan egyetemes moratórium bevezetésére felszólító, 2007. december 18-i 62/149 számú határozatának végrehajtását kéri,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumról szóló, 2010. december 21-i 65/206 számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumról szóló, 2010. december 21-i 65/206 számú határozatára,

| — | tekintettel a halálbüntetésről szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a halálbüntetésről szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel a halálbüntetésre vonatkozó egyetemes moratóriumról szóló 2007. szeptember 27-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a halálbüntetésre vonatkozó egyetemes moratóriumról szóló 2007. szeptember 27-i állásfoglalására (1),

| — | tekintetten a halálbüntetés Japánban, Dél-Koreában és Tajvanon való eltörléséről szóló 2002. június 13-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintetten a halálbüntetés Japánban, Dél-Koreában és Tajvanon való eltörléséről szóló 2002. június 13-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a halálbüntetés elleni világnapról szóló 2010. október 7-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a halálbüntetés elleni világnapról szóló 2010. október 7-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel Catherine Ashtonnak, az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és Thorbjørn Jaglandnak, az Európa Tanács Főtitkárának a halálbüntetés elleni európai és világnap, 2011. október 10. alkalmából tett együttes nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashtonnak, az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és Thorbjørn Jaglandnak, az Európa Tanács Főtitkárának a halálbüntetés elleni európai és világnap, 2011. október 10. alkalmából tett együttes nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Unió által 2011. április 6-án a halálbüntetés eltörléséről tett nyilatkozatra, amelyben az Európa Tanácsban megfigyelőként részt vevő államokat, többek között Japánt, a halálbüntetés eltörlésére bátorítja, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió által 2011. április 6-án a halálbüntetés eltörléséről tett nyilatkozatra, amelyben az Európa Tanácsban megfigyelőként részt vevő államokat, többek között Japánt, a halálbüntetés eltörlésére bátorítja,

| — | tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni ENSZ-egyezményre, amelyet Japán 1999-ben ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni ENSZ-egyezményre, amelyet Japán 1999-ben ratifikált,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Unió határozottan elkötelezte magát a halálbüntetés egyetemes eltörlése mellett, és az élethez való jog elvének egyetemes elfogadtatására törekszik; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió határozottan elkötelezte magát a halálbüntetés egyetemes eltörlése mellett, és az élethez való jog elvének egyetemes elfogadtatására törekszik;

| B. | mivel 1992 óta 2011 volt az első év, amikor Japánban nem hajtottak végre kivégzéseket; mivel azonban a sajtó tudósításai szerint az új igazságügy-miniszter, Tosió Ogava bejelentette, hogy nem kívánja folytatni elődje, Hiraoka Hideo „elővigyázatossági” politikáját, és újra kész kivégzési parancsokat aláírni; |
| --- | --- |

B.

mivel 1992 óta 2011 volt az első év, amikor Japánban nem hajtottak végre kivégzéseket; mivel azonban a sajtó tudósításai szerint az új igazságügy-miniszter, Tosió Ogava bejelentette, hogy nem kívánja folytatni elődje, Hiraoka Hideo „elővigyázatossági” politikáját, és újra kész kivégzési parancsokat aláírni;

| C. | mivel jelentős előrelépések történtek a halálbüntetés egyetemes eltörlése felé, és egyre több ország törli el a halálbüntetést; |
| --- | --- |

C.

mivel jelentős előrelépések történtek a halálbüntetés egyetemes eltörlése felé, és egyre több ország törli el a halálbüntetést;

| D. | mivel az, ha Japán mint Ázsia egyik vezető demokráciája és a nemzetközi közösség kulcsfontosságú tagja hivatalosan kötelezettséget vállalna a halálbüntetés eltörlésére, nemcsak a nemzetközi tendenciával állna összhangban, hanem világszerte azt a határozott üzenetet is közvetítené, hogy az élethez való jogot tiszteletben kell tartani és védeni kell; |
| --- | --- |

D.

mivel az, ha Japán mint Ázsia egyik vezető demokráciája és a nemzetközi közösség kulcsfontosságú tagja hivatalosan kötelezettséget vállalna a halálbüntetés eltörlésére, nemcsak a nemzetközi tendenciával állna összhangban, hanem világszerte azt a határozott üzenetet is közvetítené, hogy az élethez való jogot tiszteletben kell tartani és védeni kell;

| E. | mivel Japánban jelenleg mintegy 130 halálra ítélt van siralomházban; |
| --- | --- |

E.

mivel Japánban jelenleg mintegy 130 halálra ítélt van siralomházban;

| F. | mivel a fogvatartottakat és jogi képviselőjüket csak a kivégzés napján értesítik a kivégzésről, és a családok csak később értesülnek a történtekről, ami a siralomházban töltött hosszú évekre való tekintettel különös kegyetlenségnek minősül; |
| --- | --- |

F.

mivel a fogvatartottakat és jogi képviselőjüket csak a kivégzés napján értesítik a kivégzésről, és a családok csak később értesülnek a történtekről, ami a siralomházban töltött hosszú évekre való tekintettel különös kegyetlenségnek minősül;

| 1. | üdvözli, hogy az EU Japánnal fenntartott kapcsolatai a szabadság, a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok iránti közös elkötelezettségen alapulnak; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy az EU Japánnal fenntartott kapcsolatai a szabadság, a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok iránti közös elkötelezettségen alapulnak;

| 2. | üdvözli, hogy Japánban 2010 júliusa óta nem hajtottak végre kivégzéseket, és hogy az igazságügyi minisztériumban 2010-ben a halálbüntetést tanulmányozó munkacsoportot hoztak létre; |
| --- | --- |

2.

üdvözli, hogy Japánban 2010 júliusa óta nem hajtottak végre kivégzéseket, és hogy az igazságügyi minisztériumban 2010-ben a halálbüntetést tanulmányozó munkacsoportot hoztak létre;

| 3. | nyomatékosan felszólítja Tosió Ogava igazságügy-minisztert, hogy a jövőben ne hagyjon jóvá egyetlen kivégzési parancsot sem, és támogassa a munkacsoport tevékenységét; |
| --- | --- |

3.

nyomatékosan felszólítja Tosió Ogava igazságügy-minisztert, hogy a jövőben ne hagyjon jóvá egyetlen kivégzési parancsot sem, és támogassa a munkacsoport tevékenységét;

| 4. | felhívja Japánt, hogy tartsa fenn az 1989 novemberétől 1993 márciusáig hatályban lévő de facto moratórium visszaállítására irányuló erőfeszítéseit, és bátorítsa a közhatóságokat, a parlamenti képviselőket, a civil társadalmi szervezeteket és a médiát, hogy kezdeményezzenek nemzeti szintű vitát a halálbüntetés Japánban való alkalmazásáról; |
| --- | --- |

4.

felhívja Japánt, hogy tartsa fenn az 1989 novemberétől 1993 márciusáig hatályban lévő de facto moratórium visszaállítására irányuló erőfeszítéseit, és bátorítsa a közhatóságokat, a parlamenti képviselőket, a civil társadalmi szervezeteket és a médiát, hogy kezdeményezzenek nemzeti szintű vitát a halálbüntetés Japánban való alkalmazásáról;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ emberi jogi biztosának, Japán miniszterelnökének és igazságügy-miniszterének, valamint a japán országgyűlésnek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ emberi jogi biztosának, Japán miniszterelnökének és igazságügy-miniszterének, valamint a japán országgyűlésnek.

---

(1)  HL C 219. E, 2008.8.28., 306. o.

(2)  HL C 261. E, 2003.10.30., 597. o.

(3)  HL C 371. E, 2011.12.20., 5. o.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2012. február 15., szerda

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/66 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/66

---

2012. február 15., szerdaAz eljárási szabályzat saját kezdeményezésű jelentésekről szóló 48. cikke (2) bekezdésének módosítása

P7_TA(2012)0045

Az Európai Parlament 2012. február 15-i határozata az Európai Parlament eljárási szabályzata saját kezdeményezésű jelentésekről szóló 48. cikke (2) bekezdésének módosításáról (2011/2168(REG))

2013/C 249 E/19

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Elnökök Értekezletének a saját kezdeményezésű jelentésekről szóló, 2011. április 7-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökök Értekezletének a saját kezdeményezésű jelentésekről szóló, 2011. április 7-i határozatára,

| — | tekintettel az Európai Parlament elnöke által az Alkotmányügyi Bizottság elnökének küldött 2011. április 26-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament elnöke által az Alkotmányügyi Bizottság elnökének küldött 2011. április 26-i levélre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 211. és 212. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 211. és 212. cikkére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0399/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0399/2011),

| 1. | tudomásul veszi az Elnökök Értekezletének 2011. április 7-i határozatát, amely kimondja, hogy az Elnökök Értekezletének az eljárási szabályzat XVIII. mellékletét képező, 2002. december 12-i határozatához („2002. évi határozat”) csatolt 1. és 2. mellékletben felsorolt éves tevékenységi és ellenőrzési jelentések alapján készülő saját kezdeményezésű jelentéseket az eljárási szabályzat 48. cikke (2) bekezdése szerinti stratégiai jelentéseknek tekintik, és utasítja a Főtitkárt, hogy ezt a határozatot illessze bele a XVIII. mellékletbe; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi az Elnökök Értekezletének 2011. április 7-i határozatát, amely kimondja, hogy az Elnökök Értekezletének az eljárási szabályzat XVIII. mellékletét képező, 2002. december 12-i határozatához („2002. évi határozat”) csatolt 1. és 2. mellékletben felsorolt éves tevékenységi és ellenőrzési jelentések alapján készülő saját kezdeményezésű jelentéseket az eljárási szabályzat 48. cikke (2) bekezdése szerinti stratégiai jelentéseknek tekintik, és utasítja a Főtitkárt, hogy ezt a határozatot illessze bele a XVIII. mellékletbe;

| 2. | véleménye szerint a 2002. évi határozat 2. cikkének (4) bekezdése az Európai Parlament eljárási szabályzatának a képviselői statútum fényében történő módosításáról szóló 2007. november 13-i határozat (1) miatt elavult, ezért utasítja a Főtitkárt a XVIII. melléklet ennek megfelelő módosítására; |
| --- | --- |

2.

véleménye szerint a 2002. évi határozat 2. cikkének (4) bekezdése az Európai Parlament eljárási szabályzatának a képviselői statútum fényében történő módosításáról szóló 2007. november 13-i határozat (1) miatt elavult, ezért utasítja a Főtitkárt a XVIII. melléklet ennek megfelelő módosítására;

| 3. | úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát; |
| --- | --- |

3.

úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát;

| 4. | rámutat arra, hogy a módosítás a következő ülés első napján lépnek hatályba; |
| --- | --- |

4.

rámutat arra, hogy a módosítás a következő ülés első napján lépnek hatályba;

| 5. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| HATÁLYOS SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 6/rev |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata
  48 cikk – 2 bekezdés |
| (2)   A saját kezdeményezésű jelentésekben foglalt állásfoglalási indítványokat a Parlament a 139. cikk szerinti rövid ismertetési eljárásban vitatja meg. Az ilyen állásfoglalási indítványokhoz csak akkor fogadhatók el módosítások a plenáris ülésen történő megvitatás alkalmából, ha azokat az előadó új információ figyelembevétele céljából terjesztette elő, vagy legalább a parlamenti képviselők egytizede terjeszti elő. A képviselőcsoportok alternatív állásfoglalási indítványokat terjeszthetnek elő a 157. cikk (4) bekezdésének megfelelően.
  Ez a bekezdés
  nem alkalmazható, ha a jelentés tárgya alkalmas kiemelt plenáris vitára, ha a jelentést a 41. vagy a 42. cikkben említett kezdeményezési jog alapján készítették, vagy ha a jelentés
  az Elnökök Értekezlete által megállapított kritériumok szerint
  stratégiai
  jelentésnek tekinthető
  . | (2)   A saját kezdeményezésű jelentésekben foglalt állásfoglalási indítványokat a Parlament a 139. cikk szerinti rövid ismertetési eljárásban vitatja meg. Az ilyen állásfoglalási indítványokhoz csak akkor fogadhatók el módosítások a plenáris ülésen történő megvitatás alkalmából, ha azokat az előadó új információ figyelembevétele céljából terjesztette elő, vagy a parlamenti képviselők legalább egytizede terjeszti elő. A képviselőcsoportok alternatív állásfoglalási indítványokat terjeszthetnek elő a 157. cikk (4) bekezdésének megfelelően.
  A bizottság állásfoglalási indítványára és annak összes módosítására a 163. és 167. cikk alkalmazandó. A 167. cikk alkalmazandó az alternatív állásfoglalási indítványokról szóló egyetlen szavazásra. |
| | Az első albekezdés
  nem alkalmazható, ha a jelentés tárgya alkalmas kiemelt plenáris vitára, ha a jelentést a 41. vagy a 42. cikkben említett kezdeményezési jog alapján készítették, vagy ha a jelentést stratégiai
  jelentésként engedélyezték
  . |

HATÁLYOS SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 6/rev

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

48 cikk – 2 bekezdés

(2)   A saját kezdeményezésű jelentésekben foglalt állásfoglalási indítványokat a Parlament a 139. cikk szerinti rövid ismertetési eljárásban vitatja meg. Az ilyen állásfoglalási indítványokhoz csak akkor fogadhatók el módosítások a plenáris ülésen történő megvitatás alkalmából, ha azokat az előadó új információ figyelembevétele céljából terjesztette elő, vagy legalább a parlamenti képviselők egytizede terjeszti elő. A képviselőcsoportok alternatív állásfoglalási indítványokat terjeszthetnek elő a 157. cikk (4) bekezdésének megfelelően.
  Ez a bekezdés
  nem alkalmazható, ha a jelentés tárgya alkalmas kiemelt plenáris vitára, ha a jelentést a 41. vagy a 42. cikkben említett kezdeményezési jog alapján készítették, vagy ha a jelentés
  az Elnökök Értekezlete által megállapított kritériumok szerint
  stratégiai
  jelentésnek tekinthető
  .

(2)   A saját kezdeményezésű jelentésekben foglalt állásfoglalási indítványokat a Parlament a 139. cikk szerinti rövid ismertetési eljárásban vitatja meg. Az ilyen állásfoglalási indítványokhoz csak akkor fogadhatók el módosítások a plenáris ülésen történő megvitatás alkalmából, ha azokat az előadó új információ figyelembevétele céljából terjesztette elő, vagy a parlamenti képviselők legalább egytizede terjeszti elő. A képviselőcsoportok alternatív állásfoglalási indítványokat terjeszthetnek elő a 157. cikk (4) bekezdésének megfelelően.
  A bizottság állásfoglalási indítványára és annak összes módosítására a 163. és 167. cikk alkalmazandó. A 167. cikk alkalmazandó az alternatív állásfoglalási indítványokról szóló egyetlen szavazásra.

Az első albekezdés
  nem alkalmazható, ha a jelentés tárgya alkalmas kiemelt plenáris vitára, ha a jelentést a 41. vagy a 42. cikkben említett kezdeményezési jog alapján készítették, vagy ha a jelentést stratégiai
  jelentésként engedélyezték
  .

---

(1)  HL C 282. E, 2008.11.6., 106. o.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2012. február 14., kedd

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/68 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/68

---

2012. február 14., keddA Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) és a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelme ***I

P7_TA(2012)0032

Az Európai Parlament 2012. február 14-i jogalkotási állásfoglalása a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmével kapcsolatos egyes feladatokkal, köztük a közigazgatási és a magánszektor hamisítással és a szerzői jogi kalózkodással foglalkozó uniós megfigyelőközpont képviselőiként történő összehívásával való megbízásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0288 – C7-0136/2011 – 2011/0135(COD))

2013/C 249 E/20

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0288), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0288),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. és 118. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0136/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. és 118. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0136/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. szeptember 21-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. szeptember 21-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. december 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. december 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A7-0003/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A7-0003/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 376., 2011.12.22., 62. o.

---

2012. február 14., keddP7_TC1-COD(2011)0135

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. február 14-én került elfogadásra a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak (védjegyek és formatervezési minták) a szellemi tulajdonjogok érvényesítésével kapcsolatos feladatokkal, ideértve a közszféra és a magánszektor képviselőinek a szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontjaként történő összehívásával való megbízásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 386/2012/EU rendelet.)

---

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/69 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/69

---

2012. február 14., keddA központi nyilvántartások, a kereskedelmi nyilvántartások és a cégjegyzékek összekapcsolása ***I

P7_TA(2012)0033

Az Európai Parlament 2012. február 14-i jogalkotási állásfoglalása a 89/666/EGK, a 2005/56/EK és a 2009/101/EK irányelvnek a központi nyilvántartások, a kereskedelmi nyilvántartások és a cégjegyzékek összekapcsolása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0079 – C7-0059/2011 – 2011/0038(COD))

2013/C 249 E/21

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0079), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0079),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 50. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0059/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 50. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0059/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2011. június 15-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2011. június 15-i véleményére (1),

| — | tekintettel az európai adatvédelmi biztos 2011. május 6-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai adatvédelmi biztos 2011. május 6-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. január 27-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. január 27-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7-0022/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7-0022/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 248., 2011.8.25., 118. o.

(2)  HL C 220., 2011.7.26., 1. o.

---

2012. február 14., keddP7_TC1-COD(2011)0038

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. február 14-én került elfogadásra a 89/666/EGK tanácsi irányelvnek, valamint a 2005/56/EK és a 2009/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a központi nyilvántartások, a kereskedelmi nyilvántartások és a cégjegyzékek összekapcsolása tekintetében történő módosításáról szóló 2012/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2012/17/EU irányelv.)

---

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/70 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/70

---

2012. február 14., keddAz EU és Bissau-Guinea között létrejött jegyzőkönyv a halászati lehetőségekről ***

P7_TA(2012)0034

Az Európai Parlament 2012. február 14-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Bissau-guineai Köztársaság közötti, a két fél között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötésére vonatkozó tanácsi határozattervezetről (15178/2011 – C7-0003/2012 – 2011/0257(NLE))

2013/C 249 E/22

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács határozattervezetére (15178/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács határozattervezetére (15178/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Bissau-guineai Köztársaság közötti, a két fél között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (15179/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Bissau-guineai Köztársaság közötti, a két fél között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (15179/2011),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0003/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0003/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0017/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0017/2012),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy továbbítsa a Parlamentnek a megállapodás 10. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottság üléseinek jegyzőkönyvét és következtetéseit, valamint az új jegyzőkönyv 3. és 9. cikkében említett éves programozást és az ide vonatkozó éves jelentést; kéri a Bizottságot, hogy segítse elő a Parlament képviselőinek megfigyelőként történő részvételét a vegyes bizottság ülésein; felszólítja a Bizottságot, hogy az új jegyzőkönyv lejárta előtt nyújtson be értékelő jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a jegyzőkönyv végrehajtásáról, mellőzve a dokumentumhoz való hozzáférés felesleges korlátozását; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy továbbítsa a Parlamentnek a megállapodás 10. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottság üléseinek jegyzőkönyvét és következtetéseit, valamint az új jegyzőkönyv 3. és 9. cikkében említett éves programozást és az ide vonatkozó éves jelentést; kéri a Bizottságot, hogy segítse elő a Parlament képviselőinek megfigyelőként történő részvételét a vegyes bizottság ülésein; felszólítja a Bizottságot, hogy az új jegyzőkönyv lejárta előtt nyújtson be értékelő jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a jegyzőkönyv végrehajtásáról, mellőzve a dokumentumhoz való hozzáférés felesleges korlátozását;

| 3. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikkének (2) bekezdése és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (10) bekezdése értelmében hatásköreiken belül haladéktalanul és teljes körűen tájékoztassák a Parlamentet az új jegyzőkönyvvel és megújításával kapcsolatos eljárások valamennyi szakaszában; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikkének (2) bekezdése és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (10) bekezdése értelmében hatásköreiken belül haladéktalanul és teljes körűen tájékoztassák a Parlamentet az új jegyzőkönyvvel és megújításával kapcsolatos eljárások valamennyi szakaszában;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Bissau-guineai Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Bissau-guineai Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/71 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/71

---

2012. február 14., keddMarokkó uniós programokban való részvétele ***

P7_TA(2012)0035

Az Európai Parlament 2012. február 14-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a Marokkói Királyság uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyv elfogadására vonatkozó tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12712/2010 – C7-0430/2010 – 2010/0125(NLE))

2013/C 249 E/23

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12712/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12712/2010),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a Marokkói Királyság uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyvre (12711/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a Marokkói Királyság uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyvre (12711/2010),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával, valamint 218. cikkének (8) bekezdésével összefüggésben, a 217. cikkel összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0430/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával, valamint 218. cikkének (8) bekezdésével összefüggésben, a 217. cikkel összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0430/2010),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A7-0016/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A7-0016/2012),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyv megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a jegyzőkönyv megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Marokkói Királyság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Marokkói Királyság kormányának és parlamentjének.

---

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/72 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/72

---

2012. február 14., keddA kéknyelv-betegség elleni vakcinázás ***II

P7_TA(2012)0036

Az Európai Parlament 2012. február 14-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról a 2000/75/EK irányelvnek a kéknyelv-betegség elleni vakcinázás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása tekintetében (16696/1/2011 – C7-0011/2012 – 2010/0326(COD))

2013/C 249 E/24

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (16696/1/2011– C7–0011/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (16696/1/2011– C7–0011/2012),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. március 15-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. március 15-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2010)0666) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2010)0666) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 72. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 72. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7–0031/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7–0031/2012),

| 1. | jóváhagyja a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontját; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontját;

| 2. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták;

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust;

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy – annak ellenőrzése után, hogy valamennyi eljárás rendben lezajlott – írja alá a jogalkotási aktust, továbbá a Tanács főtitkárával egyetértésben intézkedjék az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről; |
| --- | --- |

4.

utasítja főtitkárát, hogy – annak ellenőrzése után, hogy valamennyi eljárás rendben lezajlott – írja alá a jogalkotási aktust, továbbá a Tanács főtitkárával egyetértésben intézkedjék az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 132., 2011.5.3., 92. o.

(2)  Elfogadott szövegek, 2011.4.7., P7_TA(2011)0147.

---

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/73 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/73

---

2012. február 14., keddAz euroátutalások és -beszedések technikai követelményei ***I

P7_TA(2012)0037

Az Európai Parlament 2012. február 14-i jogalkotási állásfoglalása az euroátutalások és -beszedések technikai követelményeinek megállapításáról és a 924/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0775 – C7-0434/2010 – 2010/0373(COD))

2013/C 249 E/25

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0775) |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0775)

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0434/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0434/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2011. április 7-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2011. április 7-i véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. május 5-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. május 5-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. december 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. december 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0292/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0292/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | tudomásul veszi az ezen állásfoglaláshoz csatolt bizottsági nyilatkozatokat; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi az ezen állásfoglaláshoz csatolt bizottsági nyilatkozatokat;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 155., 2011.5.25., 1. o.

(2)  HL C 218., 2011.7.23., 74. o.

---

2012. február 14., keddP7_TC1-COD(2010)0373

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2012. február 14-én került elfogadásra az euroátutalások és -beszedések technikai és üzleti követelményeinek megállapításáról és a 924/2009/EK rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 260/2012/EU rendelet.)

---

2012. február 14., keddMelléklet a jogalkotási állásfoglaláshoz

A Bizottság nyilatkozata a SEPA irányításáról:

A SEPA-ba való zökkenőmentes átlépés érdekében, valamint azért, hogy a tágabb SEPA-projekt teljes potenciálját kiaknázhassa, rendkívül fontos, hogy valamennyi érdekelt fél és különösen a felhasználók, köztük a fogyasztók maximálisan részt vegyenek a projektben és teljes mértékben betöltsék szerepüket. Míg a SEPA-projekt irányítása szempontjából jelentős javulást jelent a SEPA Tanács felállítása, a SEPA-ba való átlépést mostanáig nagyrészt a kínálati oldal alakította, különösen az európai bankok az Európai Pénzforgalmi Tanács (EPC) égisze alatt. Ezért a Bizottság a SEPA Tanács működésének 2012-es felülvizsgálata során megvizsgálja a teljes SEPA-projekt irányítását, valamint különösen azt, hogyan vehetők jobban figyelembe a fogyasztók, a kis- és középvállalkozások, kiskereskedők és más felhasználók érdekei. A Bizottság többek között megvizsgálja az EPC összetételét, az EPC és egy átfogó irányítási struktúra – például az EPA Tanács – közötti kölcsönhatást, illetve ezen átfogó struktúra szerepét. Ha a bizottsági értékelés megerősíti, hogy a SEPA irányításának javításához további kezdeményezések szükségesek, a Bizottság fontolóra veszi javaslatok beterjesztését.

A Bizottság nyilatkozata a pénzforgalmi irányelv felülvizsgálatáról:

A Bizottság elismeri, hogy a SEPA széles körű támogatottságának biztosítása érdekében alapvető fontosságú a fizető felek magas szintű védelme, különösen a beszedési műveletek esetében. A Bizottság megjegyzi, hogy manapság számos fogyasztó rendelkezik feltételek nélküli visszatérítéshez való joggal saját nemzeti beszedési rendszere keretében. Hozzáteszi továbbá, hogy a fogyasztók számára létező egyetlen páneurópai fogyasztói beszedési rendszer nyolc héten át feltételek nélküli visszatérítéshez való jogot biztosít az engedélyezett fizetési műveletek esetében. A visszatérítéshez való fenti jog tágabb, mint a pénzforgalmi irányelvben (2007/64/EK irányelv) előírt minimum. Ezért tekintettel arra, hogy nagyobb fokú fogyasztóvédelmet kell biztosítani, továbbá figyelembe véve az Unióban fennálló piaci helyzetet, valamint a SEPA-ról szóló politikai vitában a Parlament által megfogalmazott, a visszatérítéshez való jog javítására vonatkozó kérést, a Bizottság az említett irányelv 87. cikke szerinti jelentésébe beilleszti a beszedési rendszerekkel kapcsolatos visszatérítéshez való, az Unióban érvényes jogok felülvizsgálatát. A Bizottság legkésőbb 2012. november 1-jéig benyújtja a fenti jelentést az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és az Európai Központi Banknak. Amennyiben a pénzforgalmi irányelv 87. cikke értelmében benyújtott bizottsági jelentés alátámasztja, hogy szükséges az említett irányelv felülvizsgálata, különös tekintettel a visszatérítéshez való jogokra, a Bizottság fontolóra veszi javaslatok beterjesztését.

A Bizottság nyilatkozata a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról:

A Bizottság úgy véli, hogy az EUMSZ 290. cikke úgy értelmezendő, hogy a Bizottság önállóságot élvez a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és elfogadása tekintetében. A három intézmény által elfogadott közös megegyezés szaktanácsadásról szóló standard preambulumbekezdése a fenti értelmezést tükrözi. A Bizottság ezért sajnálatának ad hangot, amiért e rendelet 22. preambulumbekezdése eltér a közös megegyezésben foglaltaktól.

---

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/75 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/75

---

2012. február 14., keddA Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Baudilio Tomé Muguruza

P7_TA(2012)0038

Az Európai Parlament 2012. február 14-i határozata a Baudilio Tomé Muguruza számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0015/2012 – 2012/0801(NLE))

2013/C 249 E/26

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0015/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0015/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0036/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0036/2012),

| A. | mivel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit; |
| --- | --- |

A.

mivel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

| B. | mivel ugyanezen bizottság a továbbiakban – 2012. február 9-én – meghallgatta a Tanács által a Számvevőszék tagjának jelölt személyt, |
| --- | --- |

B.

mivel ugyanezen bizottság a továbbiakban – 2012. február 9-én – meghallgatta a Tanács által a Számvevőszék tagjának jelölt személyt,

| 1. | kedvezően véleményezi a Tanács Baudilio Tomé Muguruza számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát; |
| --- | --- |

1.

kedvezően véleményezi a Tanács Baudilio Tomé Muguruza számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.

---

2012. február 15., szerda

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/76 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/76

---

2012. február 15., szerdaIzland, Liechtenstein, Norvégia és Svájc, valamint a schengeni vívmányok ***

P7_TA(2012)0040

Az Európai Parlament 2012. február 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió, valamint az Izlandi Köztársaság, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség közötti, ezen államoknak az Európai Bizottságot a schengeni vívmányok végrehajtását, alkalmazását és fejlesztését érintő végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában segítő bizottságok munkájában való részvételéről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (07763/2010 – C7-0272/2011 – 2009/0168(NLE))

2013/C 249 E/27

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07763/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07763/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió, valamint az Izlandi Köztársaság, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség közötti, ezen államoknak az Európai Bizottságot a schengeni vívmányok végrehajtását, alkalmazását és fejlesztését érintő végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában segítő bizottságok munkájában való részvételéről szóló megállapodás tervezetére (07763/2010), valamint a megállapodás 5. cikke (1) bekezdése első lábjegyzetének helyesbítésére (13573/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió, valamint az Izlandi Köztársaság, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség közötti, ezen államoknak az Európai Bizottságot a schengeni vívmányok végrehajtását, alkalmazását és fejlesztését érintő végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában segítő bizottságok munkájában való részvételéről szóló megállapodás tervezetére (07763/2010), valamint a megállapodás 5. cikke (1) bekezdése első lábjegyzetének helyesbítésére (13573/2011),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 74., 77., 79. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0272/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 74., 77., 79. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0272/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A7-0013/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A7-0013/2012),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Izlandi Köztársaság, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Izlandi Köztársaság, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség kormányának és parlamentjének.

---

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/76 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/76

---

2012. február 15., szerdaA tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatások *

P7_TA(2012)0041

Az Európai Parlament 2012. február 15-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0813 – C7-0500/2011 – 2011/0390(CNS))

2013/C 249 E/28

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0813), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0813),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 148. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0500/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 148. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0500/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikke (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikke (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A7-0011/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A7-0011/2012),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha a Parlament által jóváhagyott szöveget lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha a Parlament által jóváhagyott szöveget lényegesen módosítani kívánja;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/77 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/77

---

2012. február 15., szerdaAz Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás ***II

P7_TA(2012)0042

Az Európai Parlament 2012. február 15-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjáról az 1290/2005/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (18733/1/2011 – C7-0022/2012 – 2008/0183(COD))

2013/C 249 E/29

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjára (18733/1/2011– C7–0022/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjára (18733/1/2011– C7–0022/2012),

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a dán parlament, a svéd parlament és a brit Lordok Háza által benyújtott, indokolással ellátott véleményekre, amelyek azt hangsúlyozzák, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a dán parlament, a svéd parlament és a brit Lordok Háza által benyújtott, indokolással ellátott véleményekre, amelyek azt hangsúlyozzák, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. január 20-i (1) és 2011. december 8-i (2) véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. január 20-i (1) és 2011. december 8-i (2) véleményére,

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2011. január 27-i véleményére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2011. január 27-i véleményére (3),

| — | tekintettel 2009. március 26-i álláspontjára (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2009. március 26-i álláspontjára (4),

| — | tekintettel „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásai (COM(2009)0665) – »gyűjtőjavaslat«)” című, 2010. május 5-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásai (COM(2009)0665) – »gyűjtőjavaslat«)” című, 2010. május 5-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a Bizottság módosított javaslataira (COM(2010)0486 és COM(2011)0634), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság módosított javaslataira (COM(2010)0486 és COM(2011)0634),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 72. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 72. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7–0032/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7–0032/2012),

| 1. | jóváhagyja a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontját; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontját;

| 2. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták;

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust;

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy – annak ellenőrzése után, hogy valamennyi eljárás rendben lezajlott – írja alá a jogalkotási aktust, továbbá a Tanács főtitkárával egyetértésben intézkedjék az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről; |
| --- | --- |

4.

utasítja főtitkárát, hogy – annak ellenőrzése után, hogy valamennyi eljárás rendben lezajlott – írja alá a jogalkotási aktust, továbbá a Tanács főtitkárával egyetértésben intézkedjék az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 84., 2011.3.17., 49. o.

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(3)  HL C 104., 2011.4.2., 44. o.

(4)  HL C 117 E., 2010.5.6., 258. o.

(5)  HL C 81 E., 2011.3.15., 1. o.

---

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/78 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/78

---

2012. február 15., szerdaRádióspektrum-politika ***II

P7_TA(2012)0043

Az Európai Parlament 2012. február 15-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról egy többéves rádióspektrum-politikai program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása tekintetében (16226/1/2011 – C7-0012/2012 – 2010/0252(COD))

2013/C 249 E/30

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (16226/1/2011 – C7-0012/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (16226/1/2011 – C7-0012/2012),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. február 16-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. február 16-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2010)0471) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2010)0471) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 72. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 72. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0019/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0019/2012),

| 1. | jóváhagyja a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontját; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontját;

| 2. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták;

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust;

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy – annak ellenőrzése után, hogy valamennyi eljárás rendben lezajlott – írja alá a jogalkotási aktust, továbbá a Tanács főtitkárával egyetértésben intézkedjék az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről; |
| --- | --- |

4.

utasítja főtitkárát, hogy – annak ellenőrzése után, hogy valamennyi eljárás rendben lezajlott – írja alá a jogalkotási aktust, továbbá a Tanács főtitkárával egyetértésben intézkedjék az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 107., 2011.4.6., 53. o.

(2)  Elfogadott szövegek 2011.5.11., P7_TA(2011)0220.

---

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/79 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/79

---

2012. február 15., szerdaTej- és tejtermék-ágazati szerződéses kapcsolatok ***I

P7_TA(2012)0044

Az Európai Parlament 2012. február 15-i jogalkotási állásfoglalása az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a tej- és tejtermék-ágazati szerződéses kapcsolatok tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0728 – C7-0408/2010 – 2010/0362(COD))

2013/C 249 E/31

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0728), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0728),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 42. cikkének első albekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0408/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 42. cikkének első albekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0408/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a lengyel szejm által benyújtott, indokolással ellátott véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a lengyel szejm által benyújtott, indokolással ellátott véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. május 4-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. május 4-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. december 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. december 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0262/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0262/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 218., 2011.7.23., 110. o.

---

2012. február 15., szerdaP7_TC1-COD(2010)0362

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. február 15-én került elfogadásra az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a tej- és tejtermék-ágazati szerződéses kapcsolatok tekintetében történő módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 261/2012/EU rendelet.)

---

2012. február 16., csütörtök

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/81 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/81

---

2012. február 16., csütörtökA betétbiztosítási rendszerek ***I

P7_TA(2012)0049

Az Európai Parlament 2012. február 16-i jogalkotási állásfoglalása a betétbiztosítási rendszerekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2010)0368 – C7-0177/2010 – 2010/0207(COD))

2013/C 249 E/32

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0368), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0368),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 53. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0177/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 53. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0177/2010),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapról szóló véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapról szóló véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a dán Parlament, a német Bundestag, a német Bundesrat, valamint a svéd Parlament által benyújtott, indokolással ellátott véleményekre, amelyek azt hangsúlyozzák, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a dán Parlament, a német Bundestag, a német Bundesrat, valamint a svéd Parlament által benyújtott, indokolással ellátott véleményekre, amelyek azt hangsúlyozzák, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2011. február 16-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2011. február 16-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel az eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdése alapján a Jogi Bizottság által az Gazdasági és Monetáris Bizottságnak küldött, 2011. február 24-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdése alapján a Jogi Bizottság által az Gazdasági és Monetáris Bizottságnak küldött, 2011. február 24-i levélre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87., 55. és 37. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87., 55. és 37. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0225/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0225/2011),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli, egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli, egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelemmel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásaira; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelemmel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásaira;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 99., 2011.3.31., 1. o.

(2)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

2012. február 16., csütörtökP7_TC1-COD(2010)0207

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. február 16-án került elfogadásra a betétbiztosítási rendszerekről szóló 2012/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 53. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

a rendes jogalkotási eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A betétbiztosítási rendszerekről szóló, 1994. május 30-i 94/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (3) jelentősen módosítani kell. Az áttekinthetőség érdekében szükség van a szöveg átdolgozására. |
| --- | --- |

(1)

A betétbiztosítási rendszerekről szóló, 1994. május 30-i 94/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (3) jelentősen módosítani kell. Az áttekinthetőség érdekében szükség van a szöveg átdolgozására.

| (2) | A hitelintézeti tevékenység megkezdésének és folytatásának megkönnyítése érdekében elengedhetetlen a tagállamok hitelintézetekre alkalmazandó, a betétbiztosítási rendszerekre vonatkozó jogszabályai között fennálló,
  a piac működését zavaró
  különbségek felszámolása. [Mód 1] |
| --- | --- |

(2)

A hitelintézeti tevékenység megkezdésének és folytatásának megkönnyítése érdekében elengedhetetlen a tagállamok hitelintézetekre alkalmazandó, a betétbiztosítási rendszerekre vonatkozó jogszabályai között fennálló,
  a piac működését zavaró
  különbségek felszámolása. [Mód 1]

| (2a) | A betétbiztosítási rendszerekkel szembeni, jövőben támasztandó követelések megelőzése érdekében a megelőző fellépésre és felügyeletre kellene nagy hangsúlyt helyezni, biztosítva az új és már meglevő szereplők üzleti modelljeinek koordinált és átlátható, az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete

   (4)

  értelmében létrehozott európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) és az illetékes hatóságok által egyeztetett közös megközelítésben történő értékelését, ami további felügyeleti követelményeket, a tevékenységek korlátozását, illetve az üzleti modellek kötelező változtatását vagy akár a felelőtlen kockázatokat felvállaló hitelintézetek kizárását eredményezheti. [Mód 2] |
| --- | --- |

(2a)

A betétbiztosítási rendszerekkel szembeni, jövőben támasztandó követelések megelőzése érdekében a megelőző fellépésre és felügyeletre kellene nagy hangsúlyt helyezni, biztosítva az új és már meglevő szereplők üzleti modelljeinek koordinált és átlátható, az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete

   (4)

  értelmében létrehozott európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) és az illetékes hatóságok által egyeztetett közös megközelítésben történő értékelését, ami további felügyeleti követelményeket, a tevékenységek korlátozását, illetve az üzleti modellek kötelező változtatását vagy akár a felelőtlen kockázatokat felvállaló hitelintézetek kizárását eredményezheti. [Mód 2]

| (3) | Ez az irányelv nélkülözhetetlen eszközét képezi a belső piac megvalósításának a hitelintézeti tevékenység területén mind a letelepedés, mind a pénzügyi szolgáltatások nyújtásának szabadsága szempontjából, miközben fokozza a bankrendszer stabilitását és a betétesek védelmét.
  Tekintetbe véve a hitelintézetek csődjének összgazdasági költségeit és a pénzügyi stabilitásra, valamint a befektetői bizalomra gyakorolt hatásait, a puszta kártérítési funkció mellett a betétesek számára megfelelő rugalmasságot kell teremteni a megelőzést és támogatást szolgáló intézkedések betétbiztosítási rendszerek révén történő végrehajtásához. Mivel ebben ez esetben a rendszerhez csatlakozó hitelintézetek maguk fedezik a betétbiztosítási rendszerek költségeit, megfelelő ösztönzők léteznek a csatlakozott hitelintézményeknél jelentkező problémák idejekorán való felismerésére és a biztonsági szint fenyegető csökkenésének ellensúlyozására olyan megfelelő intézkedésekkel, mint például a szerkezetátalakításra vonatkozó kötelezettségek. A betétbiztosítási intézmények, amelyek a megelőzés terén is tevékenykedhetnek, ebből következően a felügyeletek tevékenységének fontos kiegészítői a folyamatos felügyelet során és a hitelintézetek rendezett felszámolása keretében. A betétbiztosítási rendszerek által hozott támogatási intézkedéseket ugyanakkor mindig feltételekhez kell kötni, és tevékenységüknek mindig összhangban kell állnia a versenyjoggal. [Mód 3] |
| --- | --- |

(3)

Ez az irányelv nélkülözhetetlen eszközét képezi a belső piac megvalósításának a hitelintézeti tevékenység területén mind a letelepedés, mind a pénzügyi szolgáltatások nyújtásának szabadsága szempontjából, miközben fokozza a bankrendszer stabilitását és a betétesek védelmét.
  Tekintetbe véve a hitelintézetek csődjének összgazdasági költségeit és a pénzügyi stabilitásra, valamint a befektetői bizalomra gyakorolt hatásait, a puszta kártérítési funkció mellett a betétesek számára megfelelő rugalmasságot kell teremteni a megelőzést és támogatást szolgáló intézkedések betétbiztosítási rendszerek révén történő végrehajtásához. Mivel ebben ez esetben a rendszerhez csatlakozó hitelintézetek maguk fedezik a betétbiztosítási rendszerek költségeit, megfelelő ösztönzők léteznek a csatlakozott hitelintézményeknél jelentkező problémák idejekorán való felismerésére és a biztonsági szint fenyegető csökkenésének ellensúlyozására olyan megfelelő intézkedésekkel, mint például a szerkezetátalakításra vonatkozó kötelezettségek. A betétbiztosítási intézmények, amelyek a megelőzés terén is tevékenykedhetnek, ebből következően a felügyeletek tevékenységének fontos kiegészítői a folyamatos felügyelet során és a hitelintézetek rendezett felszámolása keretében. A betétbiztosítási rendszerek által hozott támogatási intézkedéseket ugyanakkor mindig feltételekhez kell kötni, és tevékenységüknek mindig összhangban kell állnia a versenyjoggal. [Mód 3]

| (3a) | Az ösztönzők különösen akkor megfelelőek a betétbiztosítási rendszerek eredményes működéséhez, ha hatáskörük, amennyire lehetséges, egybeesik azzal a területtel, ahol a hitelintézeti csődből adódó költségek felmerülnek. A belső piac fokozódó integrációjának figyelembevétele érdekében meg kell teremteni annak lehetőségét, hogy különböző tagállamok betétbiztosítási rendszereit összevonják, vagy önkéntes alapon külön határokon átnyúló rendszerek jöjjenek létre. Az illetékes hatóságok általi engedélyezés előfeltételeként ügyelni kell az új, illetve már létező betétbiztosítási rendszerek megfelelő stabilitására és kiegyensúlyozott összetételére. A pénzügyi stabilitást befolyásoló negatív hatásokat el kell kerülni, például azt, amikor több olyan magas kockázatú hitelintézetet egyesítenek, amelyek saját betétbiztosítási rendszerükön belül csak átlagos kockázatot jelentenének, miközben a meglévő biztosítási rendszerből kivonnák a hozzájárulásokat. [Mód 4] |
| --- | --- |

(3a)

Az ösztönzők különösen akkor megfelelőek a betétbiztosítási rendszerek eredményes működéséhez, ha hatáskörük, amennyire lehetséges, egybeesik azzal a területtel, ahol a hitelintézeti csődből adódó költségek felmerülnek. A belső piac fokozódó integrációjának figyelembevétele érdekében meg kell teremteni annak lehetőségét, hogy különböző tagállamok betétbiztosítási rendszereit összevonják, vagy önkéntes alapon külön határokon átnyúló rendszerek jöjjenek létre. Az illetékes hatóságok általi engedélyezés előfeltételeként ügyelni kell az új, illetve már létező betétbiztosítási rendszerek megfelelő stabilitására és kiegyensúlyozott összetételére. A pénzügyi stabilitást befolyásoló negatív hatásokat el kell kerülni, például azt, amikor több olyan magas kockázatú hitelintézetet egyesítenek, amelyek saját betétbiztosítási rendszerükön belül csak átlagos kockázatot jelentenének, miközben a meglévő biztosítási rendszerből kivonnák a hozzájárulásokat. [Mód 4]

| (4) | A betétbiztosítási rendszerekről szóló 94/19/EK irányelvnek a fedezeti szint és a kifizetési határidő tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. március 11-i 2009/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) előírta a Bizottság számára, hogy adott esetben nyújtson be javaslatokat a 94/19/EK irányelv módosítására vonatkozóan. Ez az irányelv magában foglalja a betétbiztosítási rendszerek finanszírozási mechanizmusának összehangolását, a kockázatalapú befizetések bevezetésének lehetséges modelljeit, egy uniós betétbiztosítási rendszer esetleges bevezetésének előnyeit és költségeit, a beszámítással és a viszontkeresettel kapcsolatos eltérő jogszabályoknak a rendszer hatékonyságára gyakorolt hatását, a fedezet hatálya alá tartozó termékek és biztosított betétesek körének összehangolását. |
| --- | --- |

(4)

A betétbiztosítási rendszerekről szóló 94/19/EK irányelvnek a fedezeti szint és a kifizetési határidő tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. március 11-i 2009/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) előírta a Bizottság számára, hogy adott esetben nyújtson be javaslatokat a 94/19/EK irányelv módosítására vonatkozóan. Ez az irányelv magában foglalja a betétbiztosítási rendszerek finanszírozási mechanizmusának összehangolását, a kockázatalapú befizetések bevezetésének lehetséges modelljeit, egy uniós betétbiztosítási rendszer esetleges bevezetésének előnyeit és költségeit, a beszámítással és a viszontkeresettel kapcsolatos eltérő jogszabályoknak a rendszer hatékonyságára gyakorolt hatását, a fedezet hatálya alá tartozó termékek és biztosított betétesek körének összehangolását.

| (5) | A 94/19/EK irányelv a minimális harmonizáció elvén alapult. Következésképpen az Unióban sokféle, igen eltérő jellemzőkkel bíró betétbiztosítási rendszer jött létre. Ez a hitelintézetek számára piactorzulást okozott, a betétesek számára pedig korlátozta

  létezik. A betétbiztosítási rendszerekre vonatkozó
  ,
  az egész Unióban hatályos, közös követelmények megállapítása, amely követelmények többek között
  a
  fedezett betétekre, a fedezeti szintre, a célszintre, az eszközök felhasználásának feltételeire és a visszafizetési módozatokra vonatkoznak, az Unió egészében egységes védelmi szintet garantál
  a
  betétbiztosítási rendszerek azonos mértékű stabilitásának biztosítása mellett. Ugyanakkor a betétbiztosítási rendszerekre vonatkozó közös követelmények végrehajtása kiemelkedően fontos a piactorzulás megszüntetésére. Az irányelv ezért hozzájárul
  a belső piac előnyeit

  kiteljesítéséhez
  . [Mód 5] |
| --- | --- |

(5)

A 94/19/EK irányelv a minimális harmonizáció elvén alapult. Következésképpen az Unióban sokféle, igen eltérő jellemzőkkel bíró betétbiztosítási rendszer jött létre. Ez a hitelintézetek számára piactorzulást okozott, a betétesek számára pedig korlátozta

  létezik. A betétbiztosítási rendszerekre vonatkozó
  ,
  az egész Unióban hatályos, közös követelmények megállapítása, amely követelmények többek között
  a
  fedezett betétekre, a fedezeti szintre, a célszintre, az eszközök felhasználásának feltételeire és a visszafizetési módozatokra vonatkoznak, az Unió egészében egységes védelmi szintet garantál
  a
  betétbiztosítási rendszerek azonos mértékű stabilitásának biztosítása mellett. Ugyanakkor a betétbiztosítási rendszerekre vonatkozó közös követelmények végrehajtása kiemelkedően fontos a piactorzulás megszüntetésére. Az irányelv ezért hozzájárul
  a belső piac előnyeit

  kiteljesítéséhez
  . [Mód 5]

| (6) | Az irányelvnek egyenlő feltételeket kell biztosítania a hitelintézetek számára, lehetővé kell tennie a betétesek számára, hogy könnyen megértsék a betétbiztosítási rendszerek jellemzőit, valamint a pénzügyi stabilitás érdekében

  a betétesek tájékoztatását kell szolgálnia a fedezett és fedezetlen pénzügyi termékekre vonatkozóan és biztosítania kell a betétbiztosítási rendszerek működésére vonatkozó tájékoztatást. A lehetőség arra, hogy a betétbiztosítási rendszerek megfelelő intézkedéseivel megelőzzék a hitelintézetek csődjét, védi a pénzügyi stabilitásba vetett bizalmat, és a lakossági betétesek, a védelemre szoruló önkormányzatok és mindenekelőtt a kis- és középvállalkozások (kkv-k) érdekét kellene szolgálnia. Így a hitelintézetek fizetésképtelenségéből származó negatív következmények – például a bankkal való kapcsolat hirtelen megszűnése – nagy hányada elkerülhető. Ezen irányelv a biztosított kifizetés esedékessé válásakor
  a szilárd és hiteles betétbiztosítási rendszer révén meg kell könnyítenie a gyors visszafizetést a betéteseknek. Ezért a betétvédelmet a lehető legnagyobb mértékben harmonizálni és egyszerűsíteni kell

  a betétesek számára gyors visszafizetést tesz lehetővé
  . [Mód 6] |
| --- | --- |

(6)

Az irányelvnek egyenlő feltételeket kell biztosítania a hitelintézetek számára, lehetővé kell tennie a betétesek számára, hogy könnyen megértsék a betétbiztosítási rendszerek jellemzőit, valamint a pénzügyi stabilitás érdekében

  a betétesek tájékoztatását kell szolgálnia a fedezett és fedezetlen pénzügyi termékekre vonatkozóan és biztosítania kell a betétbiztosítási rendszerek működésére vonatkozó tájékoztatást. A lehetőség arra, hogy a betétbiztosítási rendszerek megfelelő intézkedéseivel megelőzzék a hitelintézetek csődjét, védi a pénzügyi stabilitásba vetett bizalmat, és a lakossági betétesek, a védelemre szoruló önkormányzatok és mindenekelőtt a kis- és középvállalkozások (kkv-k) érdekét kellene szolgálnia. Így a hitelintézetek fizetésképtelenségéből származó negatív következmények – például a bankkal való kapcsolat hirtelen megszűnése – nagy hányada elkerülhető. Ezen irányelv a biztosított kifizetés esedékessé válásakor
  a szilárd és hiteles betétbiztosítási rendszer révén meg kell könnyítenie a gyors visszafizetést a betéteseknek. Ezért a betétvédelmet a lehető legnagyobb mértékben harmonizálni és egyszerűsíteni kell

  a betétesek számára gyors visszafizetést tesz lehetővé
  . [Mód 6]

| (7) | Egy fizetésképtelen hitelintézet bezárása esetén a hitelintézet székhelye szerinti országon kívül más tagállamban lévő bármely fióktelepének betéteseit ugyanolyan betétbiztosítási rendszernek kell védenie, mint a hitelintézet más betéteseit. |
| --- | --- |

(7)

Egy fizetésképtelen hitelintézet bezárása esetén a hitelintézet székhelye szerinti országon kívül más tagállamban lévő bármely fióktelepének betéteseit ugyanolyan betétbiztosítási rendszernek kell védenie, mint a hitelintézet más betéteseit.

| (8) | Ezen irányelv alapvetően megköveteli minden hitelintézettől, hogy csatlakozzon egy betétbiztosítási rendszerhez; A harmadik országban székhellyel rendelkező hitelintézet fióktelepét engedélyező tagállam dönti el, hogy miként érvényesíti ezt az irányelvet az ilyen fióktelepekre, és figyelembe veszi a betétesek védelmének és a pénzügyi rendszer integritása megőrzésének igényét; Fontos, hogy a betétesek az ilyen fióktelepeknél teljesen tisztában legyenek az őket érintő biztosítási feltételekkel. |
| --- | --- |

(8)

Ezen irányelv alapvetően megköveteli minden hitelintézettől, hogy csatlakozzon egy betétbiztosítási rendszerhez; A harmadik országban székhellyel rendelkező hitelintézet fióktelepét engedélyező tagállam dönti el, hogy miként érvényesíti ezt az irányelvet az ilyen fióktelepekre, és figyelembe veszi a betétesek védelmének és a pénzügyi rendszer integritása megőrzésének igényét; Fontos, hogy a betétesek az ilyen fióktelepeknél teljesen tisztában legyenek az őket érintő biztosítási feltételekkel.

| (9) | Bár alapvetően valamennyi hitelintézetnek betétbiztosítási rendszer tagjának kellene lennie, fel kell ismerni, hogy vannak olyan rendszerek, amelyek magukat a hitelintézeteket védik (intézményvédelmi rendszerek) és különösen azok likviditását és fizetőképességét biztosítják. Az ilyen rendszerek a betétbiztosítási rendszer által nyújtott védelmen túlmutató védelmet biztosítanak a betétesek számára. Ha ezek a rendszerek elkülönülnek a betétbiztosítási rendszerektől, a tagok rendszerbe teljesített befizetésének meghatározásakor figyelembe kell venni azoknak a rendszerekkel kapcsolatos kiegészítő védelmi szerepét. Célszerű, hogy a harmonizált fedezeti szint ne érintse a magát a hitelintézetet védő rendszereket, kivéve, ha visszafizetést végeznek a betétesek számára. Indokolt, hogy a betétesek valamennyi rendszerhez nyújthassanak be követelést, különösen, ha kölcsönös garanciarendszer révén nem biztosítható védelem. Így egyetlen rendszert sem szabad kizárni ezen irányelv hatálya alól.
  [Mód 7] |
| --- | --- |

(9)

Bár alapvetően valamennyi hitelintézetnek betétbiztosítási rendszer tagjának kellene lennie, fel kell ismerni, hogy vannak olyan rendszerek, amelyek magukat a hitelintézeteket védik (intézményvédelmi rendszerek) és különösen azok likviditását és fizetőképességét biztosítják. Az ilyen rendszerek a betétbiztosítási rendszer által nyújtott védelmen túlmutató védelmet biztosítanak a betétesek számára. Ha ezek a rendszerek elkülönülnek a betétbiztosítási rendszerektől, a tagok rendszerbe teljesített befizetésének meghatározásakor figyelembe kell venni azoknak a rendszerekkel kapcsolatos kiegészítő védelmi szerepét. Célszerű, hogy a harmonizált fedezeti szint ne érintse a magát a hitelintézetet védő rendszereket, kivéve, ha visszafizetést végeznek a betétesek számára. Indokolt, hogy a betétesek valamennyi rendszerhez nyújthassanak be követelést, különösen, ha kölcsönös garanciarendszer révén nem biztosítható védelem. Így egyetlen rendszert sem szabad kizárni ezen irányelv hatálya alól.
  [Mód 7]

| (9a) | Minden hitelintézetnek az ezen irányelv értelmében elismert betétbiztosítási rendszerhez kell tartoznia, ezáltal biztosítva a magas szintű fogyasztóvédelmet és a hitelintézetek egyenlő versenyfeltételeit, valamint megelőzve a szabályozási versenyt. A betétbiztosítási rendszereknek bármikor biztosítaniuk kell ezt a védelmet. [Mód 8] |
| --- | --- |

(9a)

Minden hitelintézetnek az ezen irányelv értelmében elismert betétbiztosítási rendszerhez kell tartoznia, ezáltal biztosítva a magas szintű fogyasztóvédelmet és a hitelintézetek egyenlő versenyfeltételeit, valamint megelőzve a szabályozási versenyt. A betétbiztosítási rendszereknek bármikor biztosítaniuk kell ezt a védelmet. [Mód 8]

| (9b) | A betétbiztosítási rendszerek kulcsfeladata a betétesek megóvása a hitelintézetek fizetésképtelenségének következményeitől. A betétbiztosítási rendszereknek különböző módokon kell biztosítaniuk ezt a védelmet. A betétbiztosítási rendszerek tevékenységi spektrumának egyik végén ezért olyan rendszereknek kell lenniük, amelyek puszta kártérítési („paybox”) szerepet töltenek be. [Mód 9] |
| --- | --- |

(9b)

A betétbiztosítási rendszerek kulcsfeladata a betétesek megóvása a hitelintézetek fizetésképtelenségének következményeitől. A betétbiztosítási rendszereknek különböző módokon kell biztosítaniuk ezt a védelmet. A betétbiztosítási rendszerek tevékenységi spektrumának egyik végén ezért olyan rendszereknek kell lenniük, amelyek puszta kártérítési („paybox”) szerepet töltenek be. [Mód 9]

| (9c) | Azonban lehetőséget kell biztosítani a betétbiztosítási intézmények számára arra, hogy a csatlakozott hitelintézményektől származó további információk begyűjtésével és ezek alapján korai riasztási rendszerek kialakításával túllépjenek a puszta kártérítési szerepen. Ily módon lehetségessé válik a kockázatfüggő hozzájárulások időben történő kiigazítása vagy a felismert kockázatokkal szembeni megelőző intézkedések meghozatala. Fenyegető egyensúlyhiányok esetén a betétbiztosítási rendszereknek támogatási intézkedésekről kell dönteniük vagy forrásaik felhasználásával segíteniük kell a problémás hitelintézmények rendezett felszámolását annak érdekében, hogy elkerüljék a betétesek kártalanításának költségeit és a fizetésképtelenség más kedvezőtlen hatásait. [Mód 10] |
| --- | --- |

(9c)

Azonban lehetőséget kell biztosítani a betétbiztosítási intézmények számára arra, hogy a csatlakozott hitelintézményektől származó további információk begyűjtésével és ezek alapján korai riasztási rendszerek kialakításával túllépjenek a puszta kártérítési szerepen. Ily módon lehetségessé válik a kockázatfüggő hozzájárulások időben történő kiigazítása vagy a felismert kockázatokkal szembeni megelőző intézkedések meghozatala. Fenyegető egyensúlyhiányok esetén a betétbiztosítási rendszereknek támogatási intézkedésekről kell dönteniük vagy forrásaik felhasználásával segíteniük kell a problémás hitelintézmények rendezett felszámolását annak érdekében, hogy elkerüljék a betétesek kártalanításának költségeit és a fizetésképtelenség más kedvezőtlen hatásait. [Mód 10]

| (9d) | A tevékenységi spektrumuk másik végén a betétbiztosítási rendszereknek intézményvédelmi rendszerekként kell működniük hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 80. cikkének (8) bekezdése alapján

   (6).
  Ezen intézményvédelmi rendszerek magát a hitelintézetet védik, biztosítva különösen annak likviditását és fizetőképességét. Az illetékes hatóságoknak e rendszereket betétbiztosítási rendszerekként kell elismerniük, amennyiben teljesítik a 2006/48/EK irányelv 80. cikke (8) bekezdésében és az ezen irányelvben rögzített feltételeket. E feltételek elsősorban azt garantálják, hogy más betétbiztosítási rendszerekhez hasonlóan potenciális visszafizetés esetén állandóan elegendő forrás álljon rendelkezésre. [Mód 11] |
| --- | --- |

(9d)

A tevékenységi spektrumuk másik végén a betétbiztosítási rendszereknek intézményvédelmi rendszerekként kell működniük hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 80. cikkének (8) bekezdése alapján

   (6).
  Ezen intézményvédelmi rendszerek magát a hitelintézetet védik, biztosítva különösen annak likviditását és fizetőképességét. Az illetékes hatóságoknak e rendszereket betétbiztosítási rendszerekként kell elismerniük, amennyiben teljesítik a 2006/48/EK irányelv 80. cikke (8) bekezdésében és az ezen irányelvben rögzített feltételeket. E feltételek elsősorban azt garantálják, hogy más betétbiztosítási rendszerekhez hasonlóan potenciális visszafizetés esetén állandóan elegendő forrás álljon rendelkezésre. [Mód 11]

| (10) | A hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozott szöveg) (7) 80. cikkének (8) bekezdése határozza meg az intézményvédelmi rendszereket és azokat az illetékes hatóságok betétbiztosítási rendszerként ismerhetik el, ha teljesítik az említett cikkben és ebben az irányelvben meghatározott összes kritériumot. [Mód 12] |
| --- | --- |

(10)

A hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozott szöveg) (7) 80. cikkének (8) bekezdése határozza meg az intézményvédelmi rendszereket és azokat az illetékes hatóságok betétbiztosítási rendszerként ismerhetik el, ha teljesítik az említett cikkben és ebben az irányelvben meghatározott összes kritériumot. [Mód 12]

| (11) | A jelenlegi pénzügyi válságban az Unión belüli fedezeti szintek koordinálatlan emelése következtében
  néhány esetben
  a betétesek olyan országok bankjaiba helyezték át a pénzüket, ahol magasabb betétgaranciát nyújtottak. Ezen koordinálatlan emelések likviditást vontak el a bankoktól a válság időszakában. Stabilitás idején előfordulhat, hogy a betétesek az eltérő fedezeti szintek miatt a legmagasabb betétvédelmet választják a számukra legmegfelelőbb betéti termék helyett. Az eltérő fedezeti szintek versenytorzulást okozhatnak a belső piacon. A betétvédelem harmonizált szintjének biztosítása ezért

  Ezért
  mindenütt szükséges
  a betétbiztosítás
  harmonizált szintjének az
  elismert betétbiztosítási rendszerek általi
  biztosítása, ahol betétek találhatók az Unión belül. Mindazonáltal a betétesek személyes helyzetéhez kapcsolódó bizonyos betétek fedezeti szintje magasabb lehet, de csak korlátozott időre. [Mód 13] |
| --- | --- |

(11)

A jelenlegi pénzügyi válságban az Unión belüli fedezeti szintek koordinálatlan emelése következtében
  néhány esetben
  a betétesek olyan országok bankjaiba helyezték át a pénzüket, ahol magasabb betétgaranciát nyújtottak. Ezen koordinálatlan emelések likviditást vontak el a bankoktól a válság időszakában. Stabilitás idején előfordulhat, hogy a betétesek az eltérő fedezeti szintek miatt a legmagasabb betétvédelmet választják a számukra legmegfelelőbb betéti termék helyett. Az eltérő fedezeti szintek versenytorzulást okozhatnak a belső piacon. A betétvédelem harmonizált szintjének biztosítása ezért

  Ezért
  mindenütt szükséges
  a betétbiztosítás
  harmonizált szintjének az
  elismert betétbiztosítási rendszerek általi
  biztosítása, ahol betétek találhatók az Unión belül. Mindazonáltal a betétesek személyes helyzetéhez kapcsolódó bizonyos betétek fedezeti szintje magasabb lehet, de csak korlátozott időre. [Mód 13]

| (11a) | A pénzügyi válság idején bebizonyosodott, hogy a meglévő betétbiztosítási rendszerek nem képesek a betétesek védelme céljából az összes veszteség viselésére. Ezért elengedhetetlen, hogy a betétbiztosítási rendszerek rendelkezésre álló pénzügyi eszközei elérjenek egy meghatározott célszintet, és hogy lehetőség legyen rendkívüli befizetések beszedésére. Szükség esetén a betétbiztosítási rendszereknek megfelelő alternatív finanszírozási megoldásokkal kell rendelkezniük, amelyek lehetővé teszik számukra, hogy a velük szemben felmerülő követelések teljesítéséhez rövid távú finanszírozáshoz jussanak. [Mód 14] |
| --- | --- |

(11a)

A pénzügyi válság idején bebizonyosodott, hogy a meglévő betétbiztosítási rendszerek nem képesek a betétesek védelme céljából az összes veszteség viselésére. Ezért elengedhetetlen, hogy a betétbiztosítási rendszerek rendelkezésre álló pénzügyi eszközei elérjenek egy meghatározott célszintet, és hogy lehetőség legyen rendkívüli befizetések beszedésére. Szükség esetén a betétbiztosítási rendszereknek megfelelő alternatív finanszírozási megoldásokkal kell rendelkezniük, amelyek lehetővé teszik számukra, hogy a velük szemben felmerülő követelések teljesítéséhez rövid távú finanszírozáshoz jussanak. [Mód 14]

| (12) | Minden
  betétest minden tagállamban
  azonos fedezeti szint vonatkozik,
  kártérítési igény illet meg a betétbiztosítási rendszerrel kapcsolatban az ezen irányelvben rögzített fedezeti szint keretében
  függetlenül attól, hogy az adott tagállam valutája az euro-e vagy sem és hogy az adott hitelintézet már tagja-e egy olyan rendszernek, amely magát a hitelintézetet védi. Az euroövezeten kívüli tagállamok számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy – a betétesek egyenlő védelmének sérelme nélkül – az átváltással számított összeget kerekítsék. [Mód 15] |
| --- | --- |

(12)

Minden
  betétest minden tagállamban
  azonos fedezeti szint vonatkozik,
  kártérítési igény illet meg a betétbiztosítási rendszerrel kapcsolatban az ezen irányelvben rögzített fedezeti szint keretében
  függetlenül attól, hogy az adott tagállam valutája az euro-e vagy sem és hogy az adott hitelintézet már tagja-e egy olyan rendszernek, amely magát a hitelintézetet védi. Az euroövezeten kívüli tagállamok számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy – a betétesek egyenlő védelmének sérelme nélkül – az átváltással számított összeget kerekítsék. [Mód 15]

| (13) | Egyrészt az ezen irányelvben előírt fedezeti szint nem hagyhatja védelem nélkül a betétek túlságosan nagy arányát a fogyasztók védelme és a pénzügyi rendszer stabilitása érdekében, másrészt számításba kell venni a betétbiztosítási rendszerek finanszírozásának a költségét. Ésszerűnek tűnik ezért a harmonizált fedezeti szintjének 100 000 EUR összegben történő megállapítása. |
| --- | --- |

(13)

Egyrészt az ezen irányelvben előírt fedezeti szint nem hagyhatja védelem nélkül a betétek túlságosan nagy arányát a fogyasztók védelme és a pénzügyi rendszer stabilitása érdekében, másrészt számításba kell venni a betétbiztosítási rendszerek finanszírozásának a költségét. Ésszerűnek tűnik ezért a harmonizált fedezeti szintjének 100 000 EUR összegben történő megállapítása.

| (14) | Ezen irányelv betétesenként és nem a betétenként megállapított harmonizált összeg alapelvét követi. Ezért megfelelő az azon betétesek által elhelyezett betétek figyelembe vétele, akik nincsenek számlatulajdonosként nyilvántartva vagy nem kizárólagos tulajdonosok. A határösszeget ezért minden egyes azonosítható betétesre alkalmazni kell. Ez nem vonatkozhat a különleges védelmi szabályok szerint meghatározott kollektív befektetési formákra, amelyek nem érintik az előbb említett betéteket. |
| --- | --- |

(14)

Ezen irányelv betétesenként és nem a betétenként megállapított harmonizált összeg alapelvét követi. Ezért megfelelő az azon betétesek által elhelyezett betétek figyelembe vétele, akik nincsenek számlatulajdonosként nyilvántartva vagy nem kizárólagos tulajdonosok. A határösszeget ezért minden egyes azonosítható betétesre alkalmazni kell. Ez nem vonatkozhat a különleges védelmi szabályok szerint meghatározott kollektív befektetési formákra, amelyek nem érintik az előbb említett betéteket.

| (15) | A tagállamokat nem szabad megakadályozni olyan

  tagállamoknak továbbá biztosítaniuk kell, hogy a betétbiztosítási
  rendszerek létrehozásában

  a bizonyos tranzakciókból származó betéteket előre meghatározott ideig teljes mértékben fedezzék. Ide tartoznak a magánhasználatú lakóingatlanok vételével vagy eladásával kapcsolatos betétek, a hazai jogban meghatározott bizonyos szociális szempontok alapján védelmet élvező betétek
  ,
  az élet olyan eseményeivel összefüggő betétek, mint a születés, házasságkötés, válás és különösen a nyugdíj
  , általánosságban védik a nyugdíjakat, és amelyeknek a betétbiztosítási rendszerektől elkülönülten kell működniük. A tagállamokat nem szabad betétek védelmében, amelyek szociális célból,és a
  biztosítási juttatásokból
  vagy magánlakást érintő ingatlanügylethez kapcsolódóan jöttek létre

  kártérítésekből származó betétek
  . Az állami támogatásokra vonatkozó szabályokat minden esetben be kell tartani. [Mód 16] |
| --- | --- |

(15)

A tagállamokat nem szabad megakadályozni olyan

  tagállamoknak továbbá biztosítaniuk kell, hogy a betétbiztosítási
  rendszerek létrehozásában

  a bizonyos tranzakciókból származó betéteket előre meghatározott ideig teljes mértékben fedezzék. Ide tartoznak a magánhasználatú lakóingatlanok vételével vagy eladásával kapcsolatos betétek, a hazai jogban meghatározott bizonyos szociális szempontok alapján védelmet élvező betétek
  ,
  az élet olyan eseményeivel összefüggő betétek, mint a születés, házasságkötés, válás és különösen a nyugdíj
  , általánosságban védik a nyugdíjakat, és amelyeknek a betétbiztosítási rendszerektől elkülönülten kell működniük. A tagállamokat nem szabad betétek védelmében, amelyek szociális célból,és a
  biztosítási juttatásokból
  vagy magánlakást érintő ingatlanügylethez kapcsolódóan jöttek létre

  kártérítésekből származó betétek
  . Az állami támogatásokra vonatkozó szabályokat minden esetben be kell tartani. [Mód 16]

| (16) | Szükséges a betétbiztosítási rendszerek vagy a hitelintézetek finanszírozási módszereinek harmonizálása. Egyrészt e rendszerek finanszírozási költségét elsősorban

  elvileg
  a hitelintézeteknek kell viselniük; másrészt e rendszerek pénzügyi teherbíró képességének arányban kell állnia a felelősségükkel. Annak biztosítása érdekében, hogy a betétesek

  betétbiztosítási rendszerek
  valamennyi tagállamban hasonlóan magas szintű védelmet élvezzenek, és hogy a betétbiztosítási rendszerek csak akkor nyújtsanak kölcsönt egymásnak, ha az érintett betétbiztosítási rendszer jelentős pénzügyi erőfeszítést tett, a betétbiztosító rendszerek finanszírozását magas szinten harmonizálni kell. Ez azonban nem veszélyeztetheti az érintett tagállam bankrendszerének stabilitását

  stabilitást nyújtsanak, minden betétbiztosító rendszer esetében elő kell irányozni egy egységes, előzetes finanszírozási célszintet
  . [Mód 17] |
| --- | --- |

(16)

Szükséges a betétbiztosítási rendszerek vagy a hitelintézetek finanszírozási módszereinek harmonizálása. Egyrészt e rendszerek finanszírozási költségét elsősorban

  elvileg
  a hitelintézeteknek kell viselniük; másrészt e rendszerek pénzügyi teherbíró képességének arányban kell állnia a felelősségükkel. Annak biztosítása érdekében, hogy a betétesek

  betétbiztosítási rendszerek
  valamennyi tagállamban hasonlóan magas szintű védelmet élvezzenek, és hogy a betétbiztosítási rendszerek csak akkor nyújtsanak kölcsönt egymásnak, ha az érintett betétbiztosítási rendszer jelentős pénzügyi erőfeszítést tett, a betétbiztosító rendszerek finanszírozását magas szinten harmonizálni kell. Ez azonban nem veszélyeztetheti az érintett tagállam bankrendszerének stabilitását

  stabilitást nyújtsanak, minden betétbiztosító rendszer esetében elő kell irányozni egy egységes, előzetes finanszírozási célszintet
  . [Mód 17]

| (17) | Annak érdekében, hogy a betétbiztosítás mértéke a jogi áttekinthetőség és a betétesek számára átláthatóság biztosítására korlátozódjon és hogy elkerülhető legyen a befektetési kockázatoknak a betétbiztosítási rendszerekre való átvitele, egyes, befektetési jellegű pénzügyi termékeket ki kell zárni a fedezet hatálya alól, különösen azokat, amelyek nem fizethetők vissza névértéken, valamint azokat, amelyeknek
  tulajdonosra és nem névre szólnak
  . [Mód 37] |
| --- | --- |

(17)

Annak érdekében, hogy a betétbiztosítás mértéke a jogi áttekinthetőség és a betétesek számára átláthatóság biztosítására korlátozódjon és hogy elkerülhető legyen a befektetési kockázatoknak a betétbiztosítási rendszerekre való átvitele, egyes, befektetési jellegű pénzügyi termékeket ki kell zárni a fedezet hatálya alól, különösen azokat, amelyek nem fizethetők vissza névértéken, valamint azokat, amelyeknek
  tulajdonosra és nem névre szólnak
  . [Mód 37]

| (18) | Egyes betéteseket nem kell bevonni a betétvédelembe, különösen állami hatóságokat vagy más pénzügyi intézményeket. E betétesek többi betéteshez viszonyított korlátozott száma miatt a bank fizetésképtelensége minimális hatással járna a pénzügyi stabilitásra nézve. A hatóságok sokkal könnyebben jutnak hitelhez, mint az állampolgárok.
  A tagállamoknak azonban biztosítaniuk kell, hogy a védelemre szoruló önkormányzatok betétei is fedezettel rendelkezzenek.
  A nem pénzügyi vállalkozásokat méretüktől függetlenül alapvetően indokolt bevonni a betétvédelembe. [Mód 18] |
| --- | --- |

(18)

Egyes betéteseket nem kell bevonni a betétvédelembe, különösen állami hatóságokat vagy más pénzügyi intézményeket. E betétesek többi betéteshez viszonyított korlátozott száma miatt a bank fizetésképtelensége minimális hatással járna a pénzügyi stabilitásra nézve. A hatóságok sokkal könnyebben jutnak hitelhez, mint az állampolgárok.
  A tagállamoknak azonban biztosítaniuk kell, hogy a védelemre szoruló önkormányzatok betétei is fedezettel rendelkezzenek.
  A nem pénzügyi vállalkozásokat méretüktől függetlenül alapvetően indokolt bevonni a betétvédelembe. [Mód 18]

| (19) | A pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) 1. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében pénzmosást végző betéteseket ki kell zárni a betétbiztosítási rendszerek általi kifizetésekből. |
| --- | --- |

(19)

A pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) 1. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében pénzmosást végző betéteseket ki kell zárni a betétbiztosítási rendszerek általi kifizetésekből.

| (20) | A betétbiztosítási rendszerben való hitelintézeti részvétel költsége nincs összefüggésben azzal a költséggel, amely akkor merülne fel, ha azt követően, hogy a betétesek bizalma a bankrendszer épségét illetően megrendült, a bankbetéteket nem csak a nehézségekkel küzdő hitelintézetektől vonnák el tömegesen, hanem a jól működő hitelintézetektől is. |
| --- | --- |

(20)

A betétbiztosítási rendszerben való hitelintézeti részvétel költsége nincs összefüggésben azzal a költséggel, amely akkor merülne fel, ha azt követően, hogy a betétesek bizalma a bankrendszer épségét illetően megrendült, a bankbetéteket nem csak a nehézségekkel küzdő hitelintézetektől vonnák el tömegesen, hanem a jól működő hitelintézetektől is.

| (21) | Szükséges, hogy a betétbiztosítási rendszerek rendelkezésre álló pénzügyi eszközei elérjenek egy meghatározott célszintet, és hogy lehetőség legyen rendkívüli befizetések beszedésére. Szükség esetén a betétbiztosítási rendszereknek megfelelő alternatív finanszírozási megoldásokkal kell rendelkezniük, amelyek lehetővé teszik számukra, hogy a velük szemben felmerülő követelések teljesítéséhez rövid távú finanszírozáshoz jussanak. |
| --- | --- |

(21)

Szükséges, hogy a betétbiztosítási rendszerek rendelkezésre álló pénzügyi eszközei elérjenek egy meghatározott célszintet, és hogy lehetőség legyen rendkívüli befizetések beszedésére. Szükség esetén a betétbiztosítási rendszereknek megfelelő alternatív finanszírozási megoldásokkal kell rendelkezniük, amelyek lehetővé teszik számukra, hogy a velük szemben felmerülő követelések teljesítéséhez rövid távú finanszírozáshoz jussanak.

| (22) | A betétbiztosítási rendszerek pénzügyi eszközeit elsősorban

  rendszereknek valamely hitelintézet fizetésképtelensége esetén
  a betétesek kifizetésére

  kifizetéséhez elegendő pénzügyi eszközzel
  kell használni

  rendelkezniük
  .
  Sokszor azonban egy hitelintézet fizetésképtelenségének elhárítására támogató intézkedéseket kell alkalmazni, mivel azok gyakran hatékonyabbak a betétek biztosítására, mint a betétesek kártalanítása. Ezekkel az intézkedésekkel emellett elkerülhetők a további költségek és a pénzügyi stabilitásra gyakorolt kedvezőtlen hatások, és növelhető a betétesek bizalma. Ezért lehetővé kell tenni, hogy a betétbiztosítási rendszerek eszközeit támogatási intézkedések céljából is felhasználhassák. A támogatási intézkedéseket mindig a támogatott intézmény által teljesítendő feltételekhez kell kötni. Ezen intézkedéseknek m
  indazonáltal felhasználhatók a más hitelintézethez történő betéttranszfer finanszírozására

  felhasználhatóknak kell lenniük a hitelintézetek rendezett felszámolásával összefüggésben is
  , feltéve, hogy
  ez a betétbiztosítási rendszer számára a legolcsóbb megoldást jelenti. A betétbiztosítási rendszer
  által viselt költségek
  ezért
  nem
  haladhatják

  haladják meg az érintett hitelintézetnél lévő fedezett betétek összegét. Az irányelvben körülírtak szerint bizonyos mértékig a bankok fizetésképtelenségének megelőzésére is felhasználhatók. Az ilyen intézkedések során be kell tartani az állami támogatásokra vonatkozó szabályokat.
  A betétbiztosítási rendszerek fenti cselekvési lehetőségei nem lehetnek

  Mindez nincs joghatással a nemzeti bankszanálási alapok létrehozására vonatkozó jövőbeli bizottsági szakpolitikára. [Mód 19] |
| --- | --- |

(22)

A betétbiztosítási rendszerek pénzügyi eszközeit elsősorban

  rendszereknek valamely hitelintézet fizetésképtelensége esetén
  a betétesek kifizetésére

  kifizetéséhez elegendő pénzügyi eszközzel
  kell használni

  rendelkezniük
  .
  Sokszor azonban egy hitelintézet fizetésképtelenségének elhárítására támogató intézkedéseket kell alkalmazni, mivel azok gyakran hatékonyabbak a betétek biztosítására, mint a betétesek kártalanítása. Ezekkel az intézkedésekkel emellett elkerülhetők a további költségek és a pénzügyi stabilitásra gyakorolt kedvezőtlen hatások, és növelhető a betétesek bizalma. Ezért lehetővé kell tenni, hogy a betétbiztosítási rendszerek eszközeit támogatási intézkedések céljából is felhasználhassák. A támogatási intézkedéseket mindig a támogatott intézmény által teljesítendő feltételekhez kell kötni. Ezen intézkedéseknek m
  indazonáltal felhasználhatók a más hitelintézethez történő betéttranszfer finanszírozására

  felhasználhatóknak kell lenniük a hitelintézetek rendezett felszámolásával összefüggésben is
  , feltéve, hogy
  ez a betétbiztosítási rendszer számára a legolcsóbb megoldást jelenti. A betétbiztosítási rendszer
  által viselt költségek
  ezért
  nem
  haladhatják

  haladják meg az érintett hitelintézetnél lévő fedezett betétek összegét. Az irányelvben körülírtak szerint bizonyos mértékig a bankok fizetésképtelenségének megelőzésére is felhasználhatók. Az ilyen intézkedések során be kell tartani az állami támogatásokra vonatkozó szabályokat.
  A betétbiztosítási rendszerek fenti cselekvési lehetőségei nem lehetnek

  Mindez nincs joghatással a nemzeti bankszanálási alapok létrehozására vonatkozó jövőbeli bizottsági szakpolitikára. [Mód 19]

| (22a) | A betétbiztosítási rendszer pénzeszközeit fel kell tudni használni az intézmény fedezett betétei egy része tekintetében a folyamatos számlafenntartás finanszírozására. [Mód 20] |
| --- | --- |

(22a)

A betétbiztosítási rendszer pénzeszközeit fel kell tudni használni az intézmény fedezett betétei egy része tekintetében a folyamatos számlafenntartás finanszírozására. [Mód 20]

| (23) | A befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 2006. június 14-i 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) I. melléklete 14. pontjának 1. táblázata meghatározza egyes eszköztételek kockázatát. Ezt a táblázatot figyelembe kell venni annak biztosításához, hogy a betétbiztosítási rendszerek csak alacsony kockázatú eszközökbe fektessenek be. |
| --- | --- |

(23)

A befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 2006. június 14-i 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) I. melléklete 14. pontjának 1. táblázata meghatározza egyes eszköztételek kockázatát. Ezt a táblázatot figyelembe kell venni annak biztosításához, hogy a betétbiztosítási rendszerek csak alacsony kockázatú eszközökbe fektessenek be.

| (24) | A betétbiztosítási rendszerekbe teljesített befizetéseket a tagjaik által viselt kockázat mértéke alapján kell meghatározni. Ez lehetővé tenné az egyes bankok –
  többek között az eltérő üzleti modellek
  – kockázati profiljának tükrözését, és a befizetések méltányos kiszámítását eredményezné, valamint ösztönözné a kevésbé kockázatos üzleti modell alkalmazását.
  Ehhez meg kell határozni a betétbiztosítási rendszerekbe teljesített kockázatalapú befizetések megállapítására és kiszámítására vonatkozó standard módszert.
  Valamennyi tagállam számára kötelező,
  az EBH és az illetékes hatóságok által egyeztetett közös megközelítésen alapuló
  alapmutatók és opcionális kiegészítő mutatók kidolgozása fokozatosan vezetné be ezt a harmonizációt.
  A kapcsolt hitelintézetek vállalt kockázatainak jellege azonban a piaci adottságoktól és a hitelintézetek üzleti tevékenységétől függően változhat. Indokolt ezért saját kockázatalapú módszerek alkalmazását lehetővé tenni a betétbiztosítási rendszerek számára a standard módszer mellett, feltéve, hogy ezen alternatív kockázatalapú módszerek teljesítik az EBH által a Betétbiztosítók Európai Fórumával (EFDI) való konzultációt követően kidolgozandó iránymutatásokat. Ezek az alternatív kockázatalapú módszerek tekintetbe veszik az egyes bankok kockázati profilját, a tagállamokban a befizetések mértékének pontosabb, a piaci adottságoknak jobban megfelelő kiszámításához vezetnek, és ösztönzik a kevésbé kockázatos üzleti modellek alkalmazását. A hitelezés külön jogszabályokkal szabályozott, különösen alacsony kockázatú területeinek figyelembevétele érdekében elő kell írni a befizetések megfelelő csökkentését. [Mód 21] |
| --- | --- |

(24)

A betétbiztosítási rendszerekbe teljesített befizetéseket a tagjaik által viselt kockázat mértéke alapján kell meghatározni. Ez lehetővé tenné az egyes bankok –
  többek között az eltérő üzleti modellek
  – kockázati profiljának tükrözését, és a befizetések méltányos kiszámítását eredményezné, valamint ösztönözné a kevésbé kockázatos üzleti modell alkalmazását.
  Ehhez meg kell határozni a betétbiztosítási rendszerekbe teljesített kockázatalapú befizetések megállapítására és kiszámítására vonatkozó standard módszert.
  Valamennyi tagállam számára kötelező,
  az EBH és az illetékes hatóságok által egyeztetett közös megközelítésen alapuló
  alapmutatók és opcionális kiegészítő mutatók kidolgozása fokozatosan vezetné be ezt a harmonizációt.
  A kapcsolt hitelintézetek vállalt kockázatainak jellege azonban a piaci adottságoktól és a hitelintézetek üzleti tevékenységétől függően változhat. Indokolt ezért saját kockázatalapú módszerek alkalmazását lehetővé tenni a betétbiztosítási rendszerek számára a standard módszer mellett, feltéve, hogy ezen alternatív kockázatalapú módszerek teljesítik az EBH által a Betétbiztosítók Európai Fórumával (EFDI) való konzultációt követően kidolgozandó iránymutatásokat. Ezek az alternatív kockázatalapú módszerek tekintetbe veszik az egyes bankok kockázati profilját, a tagállamokban a befizetések mértékének pontosabb, a piaci adottságoknak jobban megfelelő kiszámításához vezetnek, és ösztönzik a kevésbé kockázatos üzleti modellek alkalmazását. A hitelezés külön jogszabályokkal szabályozott, különösen alacsony kockázatú területeinek figyelembevétele érdekében elő kell írni a befizetések megfelelő csökkentését. [Mód 21]

| (24a) | Egyes esetekben a nyereségességet kockázatcsökkentő mutatóként használták a kockázati alapú díjak esetében. Ez nem veszi figyelembe a nyereségmaximalizálásra nem törekvő kölcsönösségi alapon működő rendszerek üzleti modelljét. Továbbá a nyereség felhajtásának célja fordított, kockázatosabb stratégiák elfogadására sarkalló ösztönzőt hozhat létre. Az üzleti modell megbízhatóságára vonatkozó holisztikus szemlélet szükséges. [Mód 22] |
| --- | --- |

(24a)

Egyes esetekben a nyereségességet kockázatcsökkentő mutatóként használták a kockázati alapú díjak esetében. Ez nem veszi figyelembe a nyereségmaximalizálásra nem törekvő kölcsönösségi alapon működő rendszerek üzleti modelljét. Továbbá a nyereség felhajtásának célja fordított, kockázatosabb stratégiák elfogadására sarkalló ösztönzőt hozhat létre. Az üzleti modell megbízhatóságára vonatkozó holisztikus szemlélet szükséges. [Mód 22]

| (25) | A betétvédelem a belső piac kiteljesítésének alapvető eleme és a hitelintézetek felügyeleti rendszerének nélkülözhetetlen kiegészítője az adott pénzügyi piacon az összes intézet között kialakult szolidaritás következtében bármelyikük fizetőképtelensége esetén. Ezért a betétbiztosítási rendszereknek képeseknek kell lenniük arra, hogy szükség esetén kölcsönt nyújtsanak egymásnak. |
| --- | --- |

(25)

A betétvédelem a belső piac kiteljesítésének alapvető eleme és a hitelintézetek felügyeleti rendszerének nélkülözhetetlen kiegészítője az adott pénzügyi piacon az összes intézet között kialakult szolidaritás következtében bármelyikük fizetőképtelensége esetén. Ezért a betétbiztosítási rendszereknek képeseknek kell lenniük arra, hogy szükség esetén kölcsönt nyújtsanak egymásnak.

| (26) | A 2010. december 31-től legfeljebb hathetes kifizetési időszak, ellentétes a betétesek bizalmának fenntartására irányuló céllal és nem felel meg az igényeiknek. A kifizetési határidőt ezért egy hétre

  öt munkanapra de nem kevesebb, mint egy hétre
  kell csökkenteni. [Mód 23 és 150/rev] |
| --- | --- |

(26)

A 2010. december 31-től legfeljebb hathetes kifizetési időszak, ellentétes a betétesek bizalmának fenntartására irányuló céllal és nem felel meg az igényeiknek. A kifizetési határidőt ezért egy hétre

  öt munkanapra de nem kevesebb, mint egy hétre
  kell csökkenteni. [Mód 23 és 150/rev]

| (26a) | A rövid visszafizetési határidőhöz szükséges eljárások ugyanakkor még sokszor nem állnak rendelkezésre. Ha azonban a betétesek számára rövid visszafizetési időszakot biztosítanak, majd a hitelintézet csődje esetén nem tartják be a határidőt, akkor a betétesek betétbiztosítási rendszerbe vetett bizalma tartósan megrendülhet, ami aláássa e rendszerek stabilizáló hatását és célját. A tagállamok számára ezért biztosítani kell a lehetőséget, hogy 2016. december 31-ig átmenetileg 20 munkanapos visszafizetési határidőt állapítsanak meg, ha az illetékes felügyeleti hatóság vizsgálata alapján megállapítást nyer, hogy a rövid visszafizetési határidő nem valósítható meg. Ebben az esetben az öt munkanapos kifizetési időszakhoz szükséges eljárásokat 2016. december 31-ig kell kidolgozni és kipróbálni. Annak garantálása érdekében, hogy a 2016. december 31-ig tartó átmeneti időszakban a befektetők hitelintézetük csődje esetén ne kerüljenek pénzügyi nehézségek közé, biztosítani kell számukra a lehetőséget, hogy az illetékes betétbiztosítási rendszer biztosított betétjüket öt munkanapon belül de nem kevesebb, mint egy héten belül legfeljebb 5 000 euró összegig kifizesse. [Mód 24 és 150/rev] |
| --- | --- |

(26a)

A rövid visszafizetési határidőhöz szükséges eljárások ugyanakkor még sokszor nem állnak rendelkezésre. Ha azonban a betétesek számára rövid visszafizetési időszakot biztosítanak, majd a hitelintézet csődje esetén nem tartják be a határidőt, akkor a betétesek betétbiztosítási rendszerbe vetett bizalma tartósan megrendülhet, ami aláássa e rendszerek stabilizáló hatását és célját. A tagállamok számára ezért biztosítani kell a lehetőséget, hogy 2016. december 31-ig átmenetileg 20 munkanapos visszafizetési határidőt állapítsanak meg, ha az illetékes felügyeleti hatóság vizsgálata alapján megállapítást nyer, hogy a rövid visszafizetési határidő nem valósítható meg. Ebben az esetben az öt munkanapos kifizetési időszakhoz szükséges eljárásokat 2016. december 31-ig kell kidolgozni és kipróbálni. Annak garantálása érdekében, hogy a 2016. december 31-ig tartó átmeneti időszakban a befektetők hitelintézetük csődje esetén ne kerüljenek pénzügyi nehézségek közé, biztosítani kell számukra a lehetőséget, hogy az illetékes betétbiztosítási rendszer biztosított betétjüket öt munkanapon belül de nem kevesebb, mint egy héten belül legfeljebb 5 000 euró összegig kifizesse. [Mód 24 és 150/rev]

| (27) | Az olyan tagállamokban működő betétbiztosítási rendszereknek, amelyekben egy hitelintézet fióktelepet létesített vagy amelyekben közvetlenül szolgáltatást nyújt, annak a tagállamnak a rendszere nevében kell tájékoztatniuk és kifizetniük a betéteseket, ahol a hitelintézetet engedélyezték. Azoknak a betétbiztosítási rendszereknek, amelyek érintettek lehetnek, előre megállapodásokat kell kötniük, hogy megkönnyítsék ezeknek a feladatoknak az elvégzését. |
| --- | --- |

(27)

Az olyan tagállamokban működő betétbiztosítási rendszereknek, amelyekben egy hitelintézet fióktelepet létesített vagy amelyekben közvetlenül szolgáltatást nyújt, annak a tagállamnak a rendszere nevében kell tájékoztatniuk és kifizetniük a betéteseket, ahol a hitelintézetet engedélyezték. Azoknak a betétbiztosítási rendszereknek, amelyek érintettek lehetnek, előre megállapodásokat kell kötniük, hogy megkönnyítsék ezeknek a feladatoknak az elvégzését.

| (28) | A tájékoztatás a betétesek védelmének alapvető elemét képezi. Ezért célszerű a betéteseket számlakivonatukon tájékoztatni a fedezetükről és az illetékes rendszerről, a leendő betétesekkel pedig egy szabványosított tájékoztató lapot ellenjegyeztetni. A tájékoztatásnak az összes betétes és leendő betétes esetében azonos tartalmúnak kell lennie. A betétbiztosítási rendszer összegére és terjedelmére történő utalások hirdetésben való szabályozatlan felhasználása befolyásolhatja a bankrendszer stabilitását vagy a betétesek bizalmát. Ezért a betétbiztosítási rendszerekre való utalást hirdetésekben rövid tényszerű utalásra kell korlátozni. A magát a hitelintézetet védő rendszereknek egyértelmű tájékoztatást kell nyújtaniuk a betéteseknek funkciójukról

  az ezen irányelvben előírt fedezeti szintig terjedő kártérítési igényükről és a rendszer működéséről
  , anélkül, hogy korlátlan betétvédelmet ígérnének. [Mód 25] |
| --- | --- |

(28)

A tájékoztatás a betétesek védelmének alapvető elemét képezi. Ezért célszerű a betéteseket számlakivonatukon tájékoztatni a fedezetükről és az illetékes rendszerről, a leendő betétesekkel pedig egy szabványosított tájékoztató lapot ellenjegyeztetni. A tájékoztatásnak az összes betétes és leendő betétes esetében azonos tartalmúnak kell lennie. A betétbiztosítási rendszer összegére és terjedelmére történő utalások hirdetésben való szabályozatlan felhasználása befolyásolhatja a bankrendszer stabilitását vagy a betétesek bizalmát. Ezért a betétbiztosítási rendszerekre való utalást hirdetésekben rövid tényszerű utalásra kell korlátozni. A magát a hitelintézetet védő rendszereknek egyértelmű tájékoztatást kell nyújtaniuk a betéteseknek funkciójukról

  az ezen irányelvben előírt fedezeti szintig terjedő kártérítési igényükről és a rendszer működéséről
  , anélkül, hogy korlátlan betétvédelmet ígérnének. [Mód 25]

| (29) | A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) alkalmazandó a személyes adatok ezen irányelv szerinti feldolgozására. |
| --- | --- |

(29)

A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) alkalmazandó a személyes adatok ezen irányelv szerinti feldolgozására.

| (30) | Ezen irányelv nem eredményezheti azt, hogy a tagállamokat vagy a hatáskörrel rendelkező hatóságaikat terhelje a felelősség a betétesekkel szemben, amennyiben a betéteket vagy a hitelintézeteket garantáló egy vagy több olyan rendszer bevezetését és hivatalos elismerését biztosították, amelyek az ezen irányelvben leírt feltételek mellett biztosítják a betétesek kártalanítását vagy védelmét. |
| --- | --- |

(30)

Ezen irányelv nem eredményezheti azt, hogy a tagállamokat vagy a hatáskörrel rendelkező hatóságaikat terhelje a felelősség a betétesekkel szemben, amennyiben a betéteket vagy a hitelintézeteket garantáló egy vagy több olyan rendszer bevezetését és hivatalos elismerését biztosították, amelyek az ezen irányelvben leírt feltételek mellett biztosítják a betétesek kártalanítását vagy védelmét.

| (31) | A Bizottság az Európai Bankfelügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 2009. szeptember 23-i javaslatában (11) a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerét létrehozó jogszabályok kidolgozására tett javaslatot és részletezte az új felügyeleti keret felépítését, többek között az Európai Bankfelügyeleti Hatóság megalakításával. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság az Európai Bankfelügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 2009. szeptember 23-i javaslatában (11) a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerét létrehozó jogszabályok kidolgozására tett javaslatot és részletezte az új felügyeleti keret felépítését, többek között az Európai Bankfelügyeleti Hatóság megalakításával.

| (32) | A betétbiztosítási rendszerek tagállamok általi felügyeletének tiszteletben tartása mellett az Európai Bankfelügyeleti Hatóságnak oly módon kell hozzájárulnia azon célkitűzés megvalósításához, hogy a hitelintézetek számára könnyebbé váljon tevékenységük megkezdése és folytatása, hogy egyúttal biztosítható legyen a betétesek hatékonyabb védelme
  és minimumra lehessen szorítani az adófizetők kockázatát
  is. E célból a Hatóság megerősíti, hogy a betétbiztosítási rendszerek közötti kölcsönnyújtás ezen irányelvben meghatározott feltételei teljesülnek, és az ezen irányelv által rögzített szigorú korlátokon belül meghatározza az egyes rendszerek által kölcsönzendő összegeket, a kezdeti kamatlábat és a kölcsön futamidejét. E tekintetben az
  EBH-nak a betétbiztosítási rendszerekre vonatkozó

  Európai Bankfelügyeleti Hatóságnak ezenkívül információt kell gyűjteniea betétbiztosítási rendszerekről, mindenekelőtt az általuk fedezett betétek összegéről, amelyet az illetékes hatóságok megerősítettek.A Hatóságnak tájékoztatnia kell a többi betétbiztosítási rendszert kölcsönnyújtási kötelezettségükről
  [Mód 26] |
| --- | --- |

(32)

A betétbiztosítási rendszerek tagállamok általi felügyeletének tiszteletben tartása mellett az Európai Bankfelügyeleti Hatóságnak oly módon kell hozzájárulnia azon célkitűzés megvalósításához, hogy a hitelintézetek számára könnyebbé váljon tevékenységük megkezdése és folytatása, hogy egyúttal biztosítható legyen a betétesek hatékonyabb védelme
  és minimumra lehessen szorítani az adófizetők kockázatát
  is. E célból a Hatóság megerősíti, hogy a betétbiztosítási rendszerek közötti kölcsönnyújtás ezen irányelvben meghatározott feltételei teljesülnek, és az ezen irányelv által rögzített szigorú korlátokon belül meghatározza az egyes rendszerek által kölcsönzendő összegeket, a kezdeti kamatlábat és a kölcsön futamidejét. E tekintetben az
  EBH-nak a betétbiztosítási rendszerekre vonatkozó

  Európai Bankfelügyeleti Hatóságnak ezenkívül információt kell gyűjteniea betétbiztosítási rendszerekről, mindenekelőtt az általuk fedezett betétek összegéről, amelyet az illetékes hatóságok megerősítettek.A Hatóságnak tájékoztatnia kell a többi betétbiztosítási rendszert kölcsönnyújtási kötelezettségükről
  [Mód 26]

| (33) | A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó harmonizált technikai standardok létrehozása céljából hatékony eszközre van szükség, amellyel Európa-szerte biztosítható a versenyfeltételek egyenlősége, valamint a betétesek megfelelő védelme. Ezeket a standardokat a kockázatalapú befizetések kiszámításának egységesítése érdekében kell kidolgozni.
  [Mód 27] |
| --- | --- |

(33)

A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó harmonizált technikai standardok létrehozása céljából hatékony eszközre van szükség, amellyel Európa-szerte biztosítható a versenyfeltételek egyenlősége, valamint a betétesek megfelelő védelme. Ezeket a standardokat a kockázatalapú befizetések kiszámításának egységesítése érdekében kell kidolgozni.
  [Mód 27]

| (34) | A betétbiztosítási rendszerek hatékony és eredményes működésének biztosítása céljából és a különböző tagállamokbeli helyzetük kiegyensúlyozott figyelembevétele érdekében az EBH-nak képesnek kell lennie a betétbiztosítási rendszerek közötti nézetkülönbségek kötelező erejű rendezésére. |
| --- | --- |

(34)

A betétbiztosítási rendszerek hatékony és eredményes működésének biztosítása céljából és a különböző tagállamokbeli helyzetük kiegyensúlyozott figyelembevétele érdekében az EBH-nak képesnek kell lennie a betétbiztosítási rendszerek közötti nézetkülönbségek kötelező erejű rendezésére.

| (34a) | A banki ágazatban a határokon átnyúló válságkezelésről szóló, és a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó 2010. július 7-i európai parlamenti állásfoglalásban az Európai Parlament kiemelte, hogy szükség van a bankválság megoldását célzó európai mechanizmusra. E mechanizmus nem érintheti a betétesek betétbiztosítási rendszereken keresztül történő védelmét. [Mód 28] |
| --- | --- |

(34a)

A banki ágazatban a határokon átnyúló válságkezelésről szóló, és a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó 2010. július 7-i európai parlamenti állásfoglalásban az Európai Parlament kiemelte, hogy szükség van a bankválság megoldását célzó európai mechanizmusra. E mechanizmus nem érintheti a betétesek betétbiztosítási rendszereken keresztül történő védelmét. [Mód 28]

| (35) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően a Bizottságot fel kell jogosítani jogi aktusok elfogadására az 5. cikk (5) bekezdése tekintetében jogi

  aktusok elfogadására annak érdekében, hogy az ebben az irányelvben ugyanazon betétes valamennyi betétére vonatkozóan megállapított fedezeti szintet az Unióban a fogyasztói árindex változásai alapján tapasztalható inflációnak megfelelően kiigazítsa
  .
  Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról
  . [Mód 29] |
| --- | --- |

(35)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően a Bizottságot fel kell jogosítani jogi aktusok elfogadására az 5. cikk (5) bekezdése tekintetében jogi

  aktusok elfogadására annak érdekében, hogy az ebben az irányelvben ugyanazon betétes valamennyi betétére vonatkozóan megállapított fedezeti szintet az Unióban a fogyasztói árindex változásai alapján tapasztalható inflációnak megfelelően kiigazítsa
  .
  Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról
  . [Mód 29]

| (35a) | A Bizottságra továbbá hatáskört kellene ruházni, hogy az 1093/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban elfogadhassa az EBH szabályozástechnikai standardtervezeteit a hitelintézetek betétbiztosítási rendszerekbe teljesítendő, kockázatalapú befizetéseinek kiszámítására vonatkozó meghatározások és standard módszer tekintetében. Az EBH-nak ki kell dolgoznia és jóváhagyásra 2012. december 31-ig a Bizottság elé kell terjesztenie a szabályozástechnikai standardokat. [Mód 30] |
| --- | --- |

(35a)

A Bizottságra továbbá hatáskört kellene ruházni, hogy az 1093/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban elfogadhassa az EBH szabályozástechnikai standardtervezeteit a hitelintézetek betétbiztosítási rendszerekbe teljesítendő, kockázatalapú befizetéseinek kiszámítására vonatkozó meghatározások és standard módszer tekintetében. Az EBH-nak ki kell dolgoznia és jóváhagyásra 2012. december 31-ig a Bizottság elé kell terjesztenie a szabályozástechnikai standardokat. [Mód 30]

| (36) | Az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően a végrehajtandó intézkedések céljai, nevezetesen a betétbiztosítási rendszerek működésére vonatkozó szabályok harmonizálása csak uniós szinten érhető el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban az irányelv nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(36)

Az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően a végrehajtandó intézkedések céljai, nevezetesen a betétbiztosítási rendszerek működésére vonatkozó szabályok harmonizálása csak uniós szinten érhető el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban az irányelv nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

| (37) | Ezen irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek tartalma a korábbi irányelvekhez képest jelentősen módosult. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség a korábbi irányelvekből következik. |
| --- | --- |

(37)

Ezen irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek tartalma a korábbi irányelvekhez képest jelentősen módosult. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség a korábbi irányelvekből következik.

| (38) | Ez az irányelv nem érinti a IV. mellékletben felsorolt irányelvek nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket, |
| --- | --- |

(38)

Ez az irányelv nem érinti a IV. mellékletben felsorolt irányelvek nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez az irányelv a
  nemzeti
  betétbiztosítási rendszerek
  európai rendszerének
  működésére vonatkozó szabályokat határoz meg
  azzal a céllal, hogy legyen egy közös biztonsági háló, amely magas fokú védelmet biztosít a betéteseknek az Unióban
  . [Mód 31]

(2)   Ez az irányelv a
  3. cikk (1) bekezdésének értelmében elismert valamennyi betétbiztosítási rendszerre valamint a csatlakozott hitelintézményekre alkalmazandó. A betétbiztosítási rendszerek lehetnek
  jogszabályi, illetve szerződéses alapon létrehozott,
  valamint a 2006/48/EK irányelv 80. cikkének (8) bekezdése értelmében

  valamennyi betétbiztosítási rendszerre, és a betétbiztosítási rendszerként elismert intézményvédelmi rendszerekre alkalmazandó

  rendszerek
  . [Mód 32]

(3)   Az illetékes hatóságok akkor ismerhetik el betétbiztosítási rendszerként a 2006/48/EK irányelv 80. cikkének (8) bekezdésében meghatározott intézményvédelmi rendszereket, ha azok teljesítik az említett cikkben és ebben az irányelvben meghatározott összes kritériumot.
  [Mód 33]

(4)   
  Ezen irányelv alkalmazásában
  a
  3. cikk
  (
  1) bekezdése

  A (3) bekezdés szerint el nem ismert intézményvédelmi rendszerek, amelyek nem biztosítanak betéteket, nem tartoznak ennek az irányelvnek a hatálya alá, a 14. cikk (5) bekezdése második albekezdésének,
  a 14. cikk (6a) bekezdésének
  és a III. melléklet (9) bekezdésének kivételével. [Mód 34]

(4a)
     
  Abban az esetben, ha felállítanak egy európai alapot a banki válságok megoldására, az Európai Bizottságnak az EBH-val együtt biztosítania kell, hogy a betétesek védelme magas fokú maradjon.

  [Mód 35]

2. cikk

Fogalommeghatározások

1.   Ezen irányelv alkalmazásában:

a)   „betét”:

| i. | a számlán tartott pénzeszközök egyenlege, vagy szokásos banki ügyletből keletkező átmeneti helyzet eredménye,
  ideértve a lekötött betéteket, a takarékbetéteket és a névre szóló betétkönyveket
  , amelyet a hitelintézetnek a vonatkozó jogszabályi és szerződéses feltételek mellett vissza kell fizetnie. |
| --- | --- |

i.

a számlán tartott pénzeszközök egyenlege, vagy szokásos banki ügyletből keletkező átmeneti helyzet eredménye,
  ideértve a lekötött betéteket, a takarékbetéteket és a névre szóló betétkönyveket
  , amelyet a hitelintézetnek a vonatkozó jogszabályi és szerződéses feltételek mellett vissza kell fizetnie.

| ii. | bármely olyan tartozás, amelyet egy hitelintézet által kibocsátott okirat tanúsít
  . [Mód 36] |
| --- | --- |

ii.

bármely olyan tartozás, amelyet egy hitelintézet által kibocsátott okirat tanúsít
  . [Mód 36]

Az Egyesült Királyság és Írország lakás-takarékpénztárainak minden olyan részvénye betétnek minősül, amely a 2. cikk szerint nem képezi a tőke részét.

Valamely eszköz nem minősül betétnek a következő körülmények bármelyikének fennállása esetén:

| — | az eszköz
  tulajdonosra és nem névre szól

  létezését csak számlakivonattól eltérő okirattal lehet bizonyítani; [Mód 37] |
| --- | --- |

—

az eszköz
  tulajdonosra és nem névre szól

  létezését csak számlakivonattól eltérő okirattal lehet bizonyítani; [Mód 37]

| — | az eszköz tőkeösszegét nem kell névértéken visszafizetni; |
| --- | --- |

—

az eszköz tőkeösszegét nem kell névértéken visszafizetni;

| — | az eszköz tőkeösszegét csak a hitelintézet vagy harmadik fél által nyújtott meghatározott garancia vagy megállapodás keretében kell névértéken visszafizetni; |
| --- | --- |

—

az eszköz tőkeösszegét csak a hitelintézet vagy harmadik fél által nyújtott meghatározott garancia vagy megállapodás keretében kell névértéken visszafizetni;

b)   „biztosítható betétek”: olyan betétek, amelyek a 4. cikk alapján nincsenek kizárva a védelemből;

c)   „fedezett betét”: a biztosítható betét azon része, amely nem lépi túl az 5. cikkben említett fedezeti szintet;

ca)
     
  „betétes”
  :
  a betét tulajdonosa, illetve közös számlák esetében a betét minden egyes tulajdonosa
  ; [Mód 38]

d)   „közös számla”: két vagy több személy nevére nyitott számla, vagy amely felett két vagy több személy jogosult rendelkezni, vagy amely felett e személyek közül kettő vagy több rendelkezik aláírási jogosultsággal;

e)   „befagyasztott betét”: esedékes és kifizetendő betét, melyet a hitelintézet nem fizetett ki az alkalmazandó jogi és szerződéses feltételek mellett abban az esetben, ha:

Az illetékes hatóságok a határozatot a lehető leghamarabb, de minden esetben legkésőbb öt munkanappal azt követően hozzák meg, hogy először meggyőződtek arról, hogy egy hitelintézet elmulasztotta az esedékes és kifizetendő betétek kifizetését; vagy

f)   „hitelintézet”: a 2006/48/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett vállalkozás;

f-a)
     
  „megelőző és támogató intézkedések”
  :
  a betétbiztosítási rendszereken keresztül a csatlakozó hitelintézetek banki fizetésképtelenségének megakadályozására tett intézkedések, köztük az alábbiak:

fa)
     
  „a hitelintézetek rendezett felszámolásával összefüggő intézkedések”
  :
  a betétbiztosítási rendszerek igénybevételének megelőzése érdekében hozott intézkedések, beleértve:

g)   „fióktelep”: a 2006/48/EK irányelv 4. cikkének (3) bekezdése értelmében vett fióktelep;

h)   „célszint”: a biztosítható

  fedezett
  betétek 1,5 %-a, amelyek fedezetéért valamely betétbiztosítási rendszer felelős; [Mód 41]

i)   „rendelkezésre álló pénzügyi eszközök”: készpénz, betétek és alacsony kockázatú eszközöka végső lejáratig 24 hónap vagy annál kevesebb hátralevő futamidővel, amelyeket a 7. cikk (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül
  és legfeljebb a zálogjoggal terhelt eszközök 10 %-áig
  likviddé lehet tenni; [Mód 42]

ia)
     
  „zálogjoggal terhelt eszközök”
  :
  olyan fizetési kötelezettségvállalások, amelyeket kiváló minőségű és az alábbi feltételeknek megfelelő biztosítékkal kellően alátámasztottak:

j)   „alacsony kockázatú eszközök”: olyan eszköztételek, amelyek a 2006/49/EK irányelv I. melléklete 14. pontjának 1. táblázatában szereplő első és második kategóriában meghatározott kategóriák valamelyikébe sorolhatók, ugyanezen melléklet 15. pontjában említett egyéb minőségi tételek kivételével;

k)   „székhely szerinti tagállam”: 2006/48/EK irányelv 4. cikkének (7) bekezdése értelmében vett székhely szerinti tagállam;

l)   „fogadó tagállam”: 2006/48/EK irányelv 4. cikkének (8) bekezdése értelmében vett fogadó tagállam;

m)   „illetékes hatóságok”: a 2006/48/EK irányelv 4. cikkének (4) bekezdése értelmében vett illetékes hatóságok;

2.   Amennyiben ez az irányelv az 1093/2010/EU rendeletre hivatkozik, a betétbiztosítási rendszereket működtető szervek e rendelet alkalmazásában az 1093/2010/EU rendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerinti illetékes hatóságoknak tekintendők.

3. cikk

Tagság és felügyelet

(1)   Valamennyi tagállam biztosítja, hogy területén egy vagy több betétbiztosítási rendszert vezessenek be és ismerjenek el hivatalosan.

Ez nem zárja ki
  határokon átnyúló betétbiztosítási rendszerek létrehozását a tagállamok által vagy
  különböző tagállamok rendszereinek egyesítését.
  Ezekben az esetekben jóváhagyást kell kérni az illetékes hatóságoktól az EBH részvételével. [Mód 44]

A betétbiztosítási rendszerek hivatalos elismerésének mérlegelésekor az illetékes hatóság különös figyelmet fordít azok kielégítő stabilitására és biztosítja tagságuk kiegyensúlyozott. [Mód 45]

A hitelintézet kizárólag akkor gyűjthet betétet, ha egy ilyen rendszer tagja.

(2)   Amennyiben a hitelintézet nem teljesíti a rá, mint a betétbiztosítási rendszer tagjára vonatkozó kötelezettségeket,
  azonnal
  értesítik az engedélyét kiadó hatóságokat, és a betétbiztosítási rendszerrel együttműködésben
  haladéktalanul
  meghozzák mindazokat a megfelelő intézkedéseket, ideértve szankciók alkalmazását is, amelyek biztosítják, hogy a hitelintézet teljesítse kötelezettségeit. [Mód 46]

(3)   Ha ezen intézkedések nem vezetnek a hitelintézet részéről a kötelezettségek teljesítéséhez, amennyiben a nemzeti jog megengedi egy tag kizárását, a betétbiztosítási rendszer az illetékes hatóságok kifejezett hozzájárulásával legalább 1 hónapos felmondási határidővel értesíti a hitelintézetet a tagságából való kizárási szándékáról. A betétbiztosítási rendszer továbbra is teljes mértékben garantálja a felmondási idő lejárta előtt elhelyezett betétek védelmét. Ha a hitelintézet a felmondási idő lejártáig nem teljesítette kötelezettségeit, a biztosítási rendszer végrehajtja a kizárást.

(4)   Ha a 2006/48/EK irányelv 6. cikke szerint engedélyezett hitelintézet engedélyét visszavonják, a betétbiztosítási rendszer továbbra is vonatkozik a betétekre.

(5)   Az illetékes hatóságok,
  az európai pénzügyi felügyeleti rendszer (ESFS) szabályainak megfelelően
  folyamatosan felügyelik az 1. cikkben említett valamennyi betétbiztosítási rendszert az ennek az irányelvnek való megfelelés tekintetében. [Mód 47]

A határokon átnyúló betétbiztosítási rendszerek felügyeletét az Európai Bankfelügyeleti Hatóság gyakorolja egy olyan testülettel együttműködve, amely a csatlakozó hitelintézetek mindenkori székhely szerinti tagállamaiban illetékes hatóságok képviselőiből áll.

  [Mód 48]

(6)   A tagállamok biztosítják,
  hogy a betétbiztosítási rendszerek által a 11. cikk (3a) bekezdése alapján elfogadott alternatív módszerek összhangban álljanak az említett cikk rendelkezéseivel, valamint az Európai Bankfelügyeleti Hatóság által a 11. cikk (5) bekezdése értelmében kidolgozott iránymutatásokkal
  , hogy betétbiztosítási rendszereik terhelési próbát végezzenek és
  haladéktalanul
  tájékoztatást kapjanak, amennyiben az illetékes hatóságok valamely hitelintézetnél olyan problémákat észlelnek, amelyek a betétbiztosítási rendszerek beavatkozását valószínűsítik.
  Az EBH összehangolja a tagállamok lépéseit. [Mód 49]

Ilyen próbákat legalább
  évente vagy ennél gyakrabban
  kell végezni, vagy ha a körülmények megkövetelik. Az első próbára 2013. december 31-ig kerül sor. [Mód 50]

Az Európai Bankfelügyeleti Hatóság átadja a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásárólszóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (12)

  létrehozott Európai Rendszerkockázati Testületnek – saját kezdeményezésre vagy a Testület kérésére – azokat a betétbiztosítási rendszerekkel kapcsolatos adatokat, amelyek szükségesek a rendszerkockázatok elemzéséhez. [Mód 51]

Az Európai Bankfelügyeleti Hatóság e tekintetben rendszeresen

  legalább ötévente
  szakértői értékelést végez a [EBA-rendelet] 15.

  1093/2010/EU rendelet 30.
  cikke alapján.
  A szakértői értékelés kiterjed a (7a) bekezdés szerinti vállalatirányítási rendszerekre is.
  A betétbiztosítási rendszereket az Európai Bankfelügyeleti Hatósággal folytatott információcsere során az említett rendelet 56. cikkében említett szakmai titoktartási kötelezettség köti.

Az Európai Bankfelügyeleti Hatóság jogosult a betétbiztosítási rendszer stressztűrő képességének évenkénti vizsgálatára frissített adatok alapján, előre meghatározott kritikus értékek szerinti különféle helyzetekben, annak megállapítása érdekében, hogy az aktuális számítási modellt és célszintet ki kell-e módosítani. Ezzel összefüggésben a stresszteszteknek egy alacsony, egy közepes és egy jelentős kihatású helyzeten kell alapulniuk.

  [Mód 52]

(7)   A tagállamok biztosítják, hogy a betétbiztosítási rendszerek kérésükre bármikor megkapjanak tagjaiktól minden ahhoz szükséges információt – beleértve a 4. cikk (2) bekezdése szerinti jelöléseket is –, hogy előkészítsék a betéteseknek a visszafizetést. A stressztesztek végzéséhez szükséges információkat folyamatosan kell továbbítani a betétbiztosítási rendszerekhez. Az ilyen információkat anonimmá kell tenni. A kapott információkat kizárólag stressztesztek elvégzéséhez
  és a betétbiztosítási rendszer ellenálló képessége korábbi alakulásának elemzéséhez
  vagy visszafizetések előkészítéséhez lehet felhasználni, és
  azok titkosságát

  nem őrizhetők meg
  kell őrizni

  az említett célokhoz szükségesnél hosszabb ideig. [Mód 53]

(7a)   
  A tagállamok biztosítják, hogy betétbiztosítási rendszereik megbízható vállalatirányítási gyakorlatokat alkalmaznak,és különösen:

| a) | igazgatóságukban legalább egy nem ügyvezető tag van, és a kinevezési eljárás nyitott és átlátható; |
| --- | --- |

a)

igazgatóságukban legalább egy nem ügyvezető tag van, és a kinevezési eljárás nyitott és átlátható;

| b) | tevékenységükről éves jelentést készítenek.

  [Mód 54] |
| --- | --- |

b)

tevékenységükről éves jelentést készítenek.

  [Mód 54]

4. cikk

A betétek biztosíthatósága

(1)   A biztosítási rendszerekből történő visszafizetésekből a következőket ki kell zárni:

| a) | a 6. cikk (3) bekezdésének megfelelően, a más hitelintézet által saját nevében és saját számlájára elhelyezett betétjét, |
| --- | --- |

a)

a 6. cikk (3) bekezdésének megfelelően, a más hitelintézet által saját nevében és saját számlájára elhelyezett betétjét,

| b) | valamennyi olyan fizetőeszközt, amely a „szavatoló tőke” meghatározás alá tartozik a 2006/48/EK irányelv 57. cikke értelmében, |
| --- | --- |

b)

valamennyi olyan fizetőeszközt, amely a „szavatoló tőke” meghatározás alá tartozik a 2006/48/EK irányelv 57. cikke értelmében,

| c) | az azon ügyletekből keletkező betéteket, amelyekkel kapcsolatban pénzmosás miatt büntetőítélet született 91/308/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének c) pontjában

  a 2005/60/EK irányelv1. cikkének (2) bekezdése értelmében, [Mód 55] |
| --- | --- |

c)

az azon ügyletekből keletkező betéteket, amelyekkel kapcsolatban pénzmosás miatt büntetőítélet született 91/308/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének c) pontjában

  a 2005/60/EK irányelv1. cikkének (2) bekezdése értelmében, [Mód 55]

| ca) | azon betétek, amelyek tekintetében a betétes és a hitelintézet szerződésben rögzítette, hogy a betét a betétes hitelintézet vagy harmadik személy felé fennálló adott kötelezettségeinek teljesítésére szolgál, feltéve, hogy jogszabály vagy szerződés alapján a betét összegét a betétes beszámíthatja, vagy az automatikusan beszámításra kerül e kötelezettségekbe olyan körülmények között, amelyeknél a betét egyébként befagyott betétté válna
  ; [Mód 56] |
| --- | --- |

ca)

azon betétek, amelyek tekintetében a betétes és a hitelintézet szerződésben rögzítette, hogy a betét a betétes hitelintézet vagy harmadik személy felé fennálló adott kötelezettségeinek teljesítésére szolgál, feltéve, hogy jogszabály vagy szerződés alapján a betét összegét a betétes beszámíthatja, vagy az automatikusan beszámításra kerül e kötelezettségekbe olyan körülmények között, amelyeknél a betét egyébként befagyott betétté válna
  ; [Mód 56]

| d) | a 2006/48/EK irányelv 4. cikkének 5. pontjában bekezdésében meghatározott pénzügyi intézmények betétjeit; |
| --- | --- |

d)

a 2006/48/EK irányelv 4. cikkének 5. pontjában bekezdésében meghatározott pénzügyi intézmények betétjeit;

| e) | a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott befektetési vállalkozások betétjeit; |
| --- | --- |

e)

a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott befektetési vállalkozások betétjeit;

| f) | olyan betéteket, amelyeknek tulajdonosát soha nem

  a betétbiztosítás aktiválásakor, annak kifizetése alatt és azt követően nem
  azonosították a
  2005/60/EK irányelv 8
  .
  cikkének (1) bekezdésével összhangban

  alapjánamikor a betétek befagytak; [Mód 57] |
| --- | --- |

f)

olyan betéteket, amelyeknek tulajdonosát soha nem

  a betétbiztosítás aktiválásakor, annak kifizetése alatt és azt követően nem
  azonosították a
  2005/60/EK irányelv 8
  .
  cikkének (1) bekezdésével összhangban

  alapjánamikor a betétek befagytak; [Mód 57]

| g) | biztosítók betétjeit; |
| --- | --- |

g)

biztosítók betétjeit;

| h) | kollektív befektetési vállalkozások betétjeit; |
| --- | --- |

h)

kollektív befektetési vállalkozások betétjeit;

| i) | nyugdíjalapok betétjeit,
  a nem nagyvállalat foglalkoztató személyes vagy foglalkoztatói nyugdíjrendszereiben tartott betétek kivételével; [Mód 58] |
| --- | --- |

i)

nyugdíjalapok betétjeit,
  a nem nagyvállalat foglalkoztató személyes vagy foglalkoztatói nyugdíjrendszereiben tartott betétek kivételével; [Mód 58]

| j) | az állam és a központi, illetve regionális és helyi
  hatóságok betétjeit; [Mód 59] |
| --- | --- |

j)

az állam és a központi, illetve regionális és helyi
  hatóságok betétjeit; [Mód 59]

| k) | hitelintézet által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat és a saját váltókból és kötelezvényekből származó tartozásokat. |
| --- | --- |

k)

hitelintézet által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat és a saját váltókból és kötelezvényekből származó tartozásokat.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a hitelintézetek olyan módon jelöljék meg az (1) bekezdésben említett betéteket, amely lehetővé teszi az ilyen betétek azonnali azonosítását.

(2a)
     
  A tagállamok azonban biztosítják, hogy a helyi hatóságok betétjeire is vonatkozzanak a betétbiztosítási rendszer visszafizetései, amennyiben az alábbi feltétel közül valamelyik fennáll:

| a) | nem alkalmaznak rendszeresen professzionális pénztárost; vagy |
| --- | --- |

a)

nem alkalmaznak rendszeresen professzionális pénztárost; vagy

| b) | a betétek elvesztése komolyan veszélyeztetné a helyi önkormányzati szolgáltatások folytonos biztosítását.

  [Mód 60] |
| --- | --- |

b)

a betétek elvesztése komolyan veszélyeztetné a helyi önkormányzati szolgáltatások folytonos biztosítását.

  [Mód 60]

5. cikk

Fedezeti szint

(1)   A tagállamok garantálják, hogy az egyes betétesek összevont betéteit 100 000 EUR összegig biztosítják arra az esetre, ha a betétek befagytak.

(1a)
     
  Mindezen felül a tagállamok biztosítják, hogy a következő betétek teljes egészükben biztosítva legyenek:

| a) | magántulajdonú lakóingatlant érintő ingatlanügyletekből származó betétek az összeg jóváírását követően legfeljebb 12 hónapig attól számítva, hogy az összegeket jóváírták vagy a betétek jogilag átruházhatóvá váltak; |
| --- | --- |

a)

magántulajdonú lakóingatlant érintő ingatlanügyletekből származó betétek az összeg jóváírását követően legfeljebb 12 hónapig attól számítva, hogy az összegeket jóváírták vagy a betétek jogilag átruházhatóvá váltak;

| b) | a nemzeti jogban meghatározott célokat szolgáló betétek, amelyek meghatározott eseményekhez – például a betétes házasságához, válásához, nyugdíjba vonulásához, elbocsátásához, végkielégítéséhez, rokkantságához vagy elhalálozásához – kötődnek, az összeg jóváírását követően legfeljebb 12 hónapig; |
| --- | --- |

b)

a nemzeti jogban meghatározott célokat szolgáló betétek, amelyek meghatározott eseményekhez – például a betétes házasságához, válásához, nyugdíjba vonulásához, elbocsátásához, végkielégítéséhez, rokkantságához vagy elhalálozásához – kötődnek, az összeg jóváírását követően legfeljebb 12 hónapig;

| c) | a nemzeti jogban meghatározott célokat szolgáló és biztosítási szolgáltatások vagy bűncselekmények vagy rosszhiszeműség után járó kártérítések kifizetésén alapuló betétek, az összeg jóváírását vagy az ilyen betétek jogilag átruházhatóvá válását követően legfeljebb 12 hónapig. [Mód 61] |
| --- | --- |

c)

a nemzeti jogban meghatározott célokat szolgáló és biztosítási szolgáltatások vagy bűncselekmények vagy rosszhiszeműség után járó kártérítések kifizetésén alapuló betétek, az összeg jóváírását vagy az ilyen betétek jogilag átruházhatóvá válását követően legfeljebb 12 hónapig. [Mód 61]

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a betétbiztosítási rendszerek ne térjenek el

  a betétesek jogosultak legyenek
  az (1) bekezdésben meghatározott fedezeti szintreszinttől. Mindazonáltal a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az alábbi betéteket fedezik, feltéve, hogy az ilyen visszafizetések költségei nem tartoznak a 9., 10. és 11. cikk hatálya alá

  szintre

  :
  [Mód 62]

| a) | magánlakást érintő ingatlanügyletekből származó betétek az összeg jóváírását követően legfeljebb 12 hónapig;
  [Mód 63] |
| --- | --- |

a)

magánlakást érintő ingatlanügyletekből származó betétek az összeg jóváírását követően legfeljebb 12 hónapig;
  [Mód 63]

| b) | a nemzeti jogban meghatározott szociális megfontolásoknak megfelelő betétek, amelyek az élet meghatározott eseményeihez – például a betétes házasságához, válásához, rokkantságához vagy elhalálozásához – kötődnek. A fedezet nem lépheti túl az ilyen eseményt követő 12 hónapos időtartamot.
  [Mód 64] |
| --- | --- |

b)

a nemzeti jogban meghatározott szociális megfontolásoknak megfelelő betétek, amelyek az élet meghatározott eseményeihez – például a betétes házasságához, válásához, rokkantságához vagy elhalálozásához – kötődnek. A fedezet nem lépheti túl az ilyen eseményt követő 12 hónapos időtartamot.
  [Mód 64]

(3)   A (2)

  Az (1)
  bekezdés nem gátolja meg a tagállamokat olyan rendszerek fenntartásában vagy bevezetésében, amelyek az időskori előtakarékossági termékeket és a nyugdíjakat védik, feltéve, hogy ezek a rendszerek nemcsak a betéteket fedezik, hanem átfogó fedezetet kínálnak az e tekintetben releváns összes termékre és helyzetre. [Mód 65]

(3a)
     
  A hitelintézeteknél vagy külföldi hitelintézetek tagállamokbeli fiókjainál 2010. december 31. előtt elhelyezett betétek, valamint a valamely tagállamban állandó lakóhellyel rendelkező betétesek által elhelyezett olyan betétek vonatkozásában, amelyekre 2008. január 1. előtt alapszabályban rögzített, 100 000 és 300 000 euró betétenkénti fix fedezetet biztosító betétbiztosítási rendszer vonatkozott, az érintett tagállamok dönthetnek úgy, hogy az (1) bekezdéstől eltérve az eddigi fix fedezeti szint továbbra is változatlanul érvényes marad. Ebben az esetben a hitelintézetek célszintjét és kockázatalapú befizetéseiket megfelelően ki kell igazítani.

  [Mód 66]

(4)   A betéteket
  euróban vagy annak a tagállamnak a valutájában

  abban a valutában kell kifizetni, amelyben

  ahol
  a számlát fenntartották. Ha az (1) bekezdésben említett, euroban megállapított összegeket más valutára számítják át, a betétesek részére ténylegesen kifizetett összegek megegyeznek az ebben az irányelvben meghatározottakkal

  Amennyiben a betéteket más valutában tartották nyilván, a betétes döntheti el, hogy az összeget
  :

| a) | abban a valutában fizessék ki, amelyben a számlát egy adott, az illetékes hatósággal egyeztetett és a 7. cikk (1) bekezdésében meghatározott határidőnél későbbi időpontban vezették, vagy |
| --- | --- |

a)

abban a valutában fizessék ki, amelyben a számlát egy adott, az illetékes hatósággal egyeztetett és a 7. cikk (1) bekezdésében meghatározott határidőnél későbbi időpontban vezették, vagy

| b) | abban a tagállami valutában fizessék ki, amelyben a számlát vezették. |
| --- | --- |

b)

abban a tagállami valutában fizessék ki, amelyben a számlát vezették.

Az első albekezdés b) pontjában meghatározott esetben az alkalmazott átváltási árfolyam azon valutatípusra vonatkozó árfolyam lesz, amelyben a betétet tartották addig a napig, amelyen az illetékes hatóságok a 2. cikk (1) bekezdése e) pontjának i. alpontjában említett megállapítást megteszik vagy a bíróság a 2. cikk (1) bekezdése e) pontjának ii. alpontjában említett határozatot meghozza.

  [Mód 67]

(5)   Azok a tagállamok, amelyek az euróban kifejezett összegeket átszámítják nemzeti valutájukra, az átszámításkor a kezdeti időszakban ...-án (14) érvényes átváltási árfolyamot kell alkalmazniuk.

A tagállamok az átszámítás eredményeként kapott összegeket kerekíthetik, ha az ilyen kerekítés nem haladja meg a 2 500 eurót.

A második bekezdés sérelme nélkül a más valutára átszámított fedezeti szinteket a tagállamok ötévenként hozzáigazítják az (1) bekezdésben említett összeghez. A tagállamok a Bizottsággal való konzultációt követően korábban is elvégezhetik a fedezeti szintek kiigazítását, előre nem látható események – például árfolyam-ingadozások – bekövetkezését követően.

(6)   Az (1) bekezdésben említett összeget a Bizottság
  az Európai Bankfelügyeleti Hatósággal együttműködve
  időszakonként, legalább ötévente felülvizsgálja. Amennyiben megfelelő, a Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak javaslatot terjeszt be egy irányelvre az (1) bekezdésben említett összeg módosítására, különös tekintettel a bankszektorban és az Unió gazdasági és pénzügyi helyzetében bekövetkezett fejleményekre. Az első időszakos felülvizsgálat 2015. december 31. előtt nem következhet be, kivéve, ha előre nem látható események korábbi felülvizsgálatot tesznek szükségessé. [Mód 68]

(7)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 16. cikknek megfelelően legalább ötévente felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdésben említett összegnek – a Bizottság által
  az előző kiigazítást követően
  közzétett harmonizált fogyasztóiár-index
  változás alapján
  mért uniós infláció mértékének megfelelő –, a (6) bekezdésben említett időszakos felülvizsgálatára vonatkozóan.

Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló ilyen intézkedést a 16. cikkel összhangban kell elfogadni
  [Mód 69]

6. cikk

A visszafizetendő összeg meghatározása

(1)   Az 5. cikk (1) bekezdésében szereplő összegek az egy hitelintézetnél elhelyezett összes betétre vonatkoznak, függetlenül a betétek számától, pénznemétől és Unión belüli elhelyezkedésétől.

(2)   Az 5. cikk (1) bekezdésében megállapított összegek kiszámításakor figyelembe veszik az egyes betétesek közös számlából való részesedését.

Különös rendelkezések hiányában az ilyen számlát egyenlően kell felosztani a betétesek között.

Az 5. cikk (1) bekezdésében megállapított összegek kiszámításának céljából a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az olyan számlán elhelyezett betéteket, amelyek tekintetében két vagy több személy jogosult, mint jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, társulás vagy hasonló természetű csoportosulás tagja, összevonhatók és egyetlen betétes betétjeként kezelhetők legyenek.

(3)   Ha a betétes nem jogosult a számlán elhelyezett összegek fölött kizárólagosan rendelkezni, a biztosítás a kizárólagos jogosultra vonatkozik, feltéve, hogy azt a személyt azonosították, vagy azonosítható, mielőtt az illetékes hatóságok a 2. cikk (1) bekezdése e) pontjának i. alpontjában foglalt megállapításokat megteszik, vagy a bíróság a 2. cikk (1) bekezdés e) pontjának ii. alpontjában foglalt határozatot meghozza. Amennyiben több kizárólagos jogosult van, az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott összegek kiszámításakor az összegek kezelésére vonatkozó megállapodás szerinti egyéni részesedést kell figyelembe venni.

(4)   A visszafizetendő összeg kiszámításának referencia-időpontja az a nap, amelyen az illetékes hatóságok a 2. cikk (1) bekezdése e) pontjának i. alpontjában említett megállapítást megteszik vagy a bíróság a 2. cikk (1) bekezdése e) pontjának ii. alpontjában említett határozatot meghozza. A visszafizetendő összeg kiszámításánál nem szabad figyelembe venni a betétesnek a hitelintézettel szembeni kötelezettségeit,
  kivéve, ha a betétesnek a referencia-időpontkor esedékes kötelezettségeiről van szó
  . [Mód 70]

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy a betétbiztosítási rendszerek bármikor felkérhessék a hitelintézeteket arra, hogy adjanak tájékoztatást az összes betétes betéteinek összevont összegéről.

(6)   A betétbiztosítási rendszer megtéríti a betétek kamatát, amely felhalmozódott, de nem került jóváírásra addig a napig, amelyen az illetékes hatóságok a 2. cikk (1) bekezdése e) pontjának i. alpontjában említett megállapítást megteszik vagy a bíróság a 2. cikk (1) bekezdése e) pontjának ii. alpontjában említett határozatot meghozza. Az 5. cikk (1) bekezdésében említett korlát nem léphető túl.

Ha a kamat más pénzügyi eszköz értékétől függ és ezért nem határozható meg anélkül, hogy ne veszélyeztetné a 7. cikk (1) bekezdésében említett határidőn belüli kifizetést, akkor az ilyen kamat megtérítése a nemzeti jog szerinti késedelmi kamatra korlátozódik.

(7)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a nemzeti jogban meghatározott szociális célnak megfelelő bizonyos betétkategóriákat, amelyeket az állami támogatásra vonatkozó szabályok betartása mellett harmadik fél biztosít, nem veszik figyelembe az (1) bekezdésben említett, egy betétes által egy hitelintézetnél elhelyezett betétek összevonásánál. Ilyen esetekben a harmadik fél általi biztosítást az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott fedezeti szintre kell korlátozni.

(7a)
     
  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a 7. cikk (1) bekezdése szerinti visszafizetés tekintetében egy betétesnek ugyanazon hitelintézetnél elhelyezett betétjeit nem vonják össze, amennyiben a tagállam jogszabályai engedélyezik, hogy az egyes hitelintézetek több különböző márkanevet használjanak. Az ugyanazon hitelintézetnél ugyanazon márkanév alatt elhelyezett betéteket össze kell vonni, és ezekre az 5. cikk (1) bekezdésében rögzített fedezeti szintet kell alkalmazni. Ha ez a számítás az 5. cikkben rögzített, betétesenként és hitelintézetenként fedezett betéti összegnél magasabb összeget eredményez, akkor a betétbiztosítási rendszerbe történő, a 9. és 11. cikk alapján kiszámított befizetéseket megfelelően növelni kell.

Amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy nem engedélyez azonos hitelintézet különböző márkanevű termékei tekintetében külön betétvédelmet, a betétes és a márkanevek nincsenek külön biztosítva. Határokon átnyúló helyzetekben nem érvényesül az ugyanazon hitelintézet különböző márkanevei tekintetében történő betétösszevonás.

Az e rendelkezést alkalmazó tagállamok hitelintézeteinek olyan tagállamokban működő leányvállalatai, amelyek nem teszik lehetővé, hogy egy hitelintézet több márkanév alatt működjön, nem nyújthatnak ilyen fedezeteti szintet.

  [Mód 71]

7. cikk

Visszafizetés

(1)   A betétbiztosítási rendszereknek képesnek kell lenniük arra, hogy a befagyott betéteket visszafizessék attól a naptól számított 7 napon

  öt munkanapon és nem kevesebb, mint egy héten
  belül, amely napon az illetékes hatóságok a 2. cikk (1) bekezdése e) pontjának i. alpontja szerinti megállapítást megteszik, vagy a bíróság a 2. cikk (1) bekezdése e) pontjának ii. alpontja szerinti határozatot meghozza.

A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a 6. cikk (3) bekezdésében említett betétekre hosszabb visszafizetési időtartam vonatkozik. Mindazonáltal ez az időtartam nem lehet hosszabb attól a naptól számított 3 hónapnál, amelyen az illetékes hatóságok a 2. cikk (1) bekezdése e) pontjának i. alpontjában említett megállapítást megteszik vagy a bíróság a 2. cikk (1) bekezdése e) pontjának ii. alpontjában említett határozatot meghozza.

A tagállamok dönthetnek úgy, hogy 2016. december 31-ig 20 munkanapos visszafizetési időszakot alkalmaznak, amennyiben az illetékes hatóságok részletes vizsgálat alapján megállapítják, hogy a betétbiztosítási rendszer még nem áll készen az öt munkanapos és legfeljebb egy hetes visszafizetési időszak biztosítására.

Az első albekezdésben említett határidőn belül kell kifizetni azt a betétest, aki nem jogosult a 6. cikk (3) bekezdésében említett számlákon elhelyezett összegek fölött kizárólagosan rendelkezni. Ezt a kifizetést figyelembe kell venni a kizárólagos jogosultak kifizetésekor.

(1a)
     
  Amennyiben a tagállamok az (1) bekezdés harmadik albekezdésének megfelelően úgy döntöttek, hogy 2016. december 31-ig a 20 munkanapos visszafizetési időszakot alkalmazzák, a betétbiztosítási rendszer a betétes kérésére öt munkanapon és legfeljebb egy héten belül legfeljebb 5 000 EUR összegű egyszeri kifizetést eszközöl a biztosítható követelés terhére.

  [Mód 150]

(1b)
     
  Az (1) bekezdésben említett visszafizetést vagy kifizetéseket csak a következő esetekben lehet késleltetni:

| a) | bizonytalan, hogy a személy jog szerint jogosult a visszafizetés felvételére vagy a betét jogvita tárgyát képezi; |
| --- | --- |

a)

bizonytalan, hogy a személy jog szerint jogosult a visszafizetés felvételére vagy a betét jogvita tárgyát képezi;

| b) | a betétre a nemzeti kormányok vagy nemzetközi szervezetek által kirótt gazdasági szankció vonatkozik; |
| --- | --- |

b)

a betétre a nemzeti kormányok vagy nemzetközi szervezetek által kirótt gazdasági szankció vonatkozik;

| c) | az utolsó 24 hónapban nem történt tranzakció a betét vonatkozósában (alvószámla); |
| --- | --- |

c)

az utolsó 24 hónapban nem történt tranzakció a betét vonatkozósában (alvószámla);

| d) | a visszafizetendő összeg az 5. cikk (1a) bekezdése szerinti ideiglenesen magas egyenleg részének tekinthető; |
| --- | --- |

d)

a visszafizetendő összeg az 5. cikk (1a) bekezdése szerinti ideiglenesen magas egyenleg részének tekinthető;

| e) | a visszafizetendő összeget a 12. cikk (2) bekezdése értelmében a fogadó tagállam betétbiztosítási rendszere révén kell kifizetni. [Mód 75] |
| --- | --- |

e)

a visszafizetendő összeget a 12. cikk (2) bekezdése értelmében a fogadó tagállam betétbiztosítási rendszere révén kell kifizetni. [Mód 75]

(2)   A betéteseket anélkül ki kell fizetni, hogy szükség lenne a betétbiztosítási rendszerhez intézett kérelemre. E célból a hitelintézet továbbítja a betétekre és a betétesekre vonatkozó szükséges információt, amint azt a betétbiztosítási rendszer kéri.

(3)   A betétbiztosítási rendszer és a betétes közötti minden levelezést
  az EU azon hivatalos nyelvén kell megfogalmazni, amelyet a bank, amelynél a biztosított betétet elhelyezték, a betétessel folytatott kommunikáció során használ, illetve ennek hiányában
  , annak a tagállamnak a hivatalos nyelvén vagy nyelvein kell megfogalmazni , amely tagállamban a biztosított betét található. Ha egy bank közvetlenül egy másik tagallamban működik, létesített fióktelepek nélkül, az információkat azon a nyelven kell biztosítani, amelyet a betétes a számla megnyitásakor választott. [Mód 76]

(4)   Az (1) bekezdésben meghatározott határidőktől függetlenül, amennyiben a számlán elhelyezett összeg tekintetében jogosult vagy érdekelt betétest a 94/308/EGK irányelv 1. cikkében

  1. cikkének (2) bekezdésében
  meghatározott pénzmosással vagy azzal összefüggésben gyanúsították, a bíróság határozatának meghozataláig a biztosítási rendszer
  a betétest megillető
  minden kifizetést felfüggeszthet. [Mód 77]

(4a)
     
  Nem kerül sor visszafizetésre, ha az utolsó 24 hónapban nem történt tranzakció a betét vonatkozásában és a betét értéke alacsonyabb, mint a visszafizetés esetleges adminisztratív költségei lennének.

  [Mód 78]

8. cikk

A betétbiztosítási rendszerrel szembeni követelések

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a betétes kártalanítási joga a betétes által a betétbiztosítási rendszer ellen indított eljárás tárgyát képezhesse. [Mód 79]

(2)   A nemzeti jogban biztosított egyéb jogok sérelme nélkül a és a (3) bekezdésre figyelemmel

  nemzeti szintű
  biztosítás keretében kifizetéseket teljesítő betétbiztosítási rendszerek jogosultak, hogy kifizetéseikkel egyenlő mértékig átvegyék a betéteseket megillető jogokat a felszámolási eljárásban.

Az ebben a bekezdésben említett jogátvételi jog alá tartozó jogokat közvetlenül az (1) bekezdésében említett betétesi jog után kell besorolni, és a felszámolóval szembeni minden más jog előtt. [Mód 80]

(3)   Ha a betétbiztosítási rendszerek a 10. cikkben említett eljárás keretében kölcsönt nyújtanak egy másik rendszernek, a kölcsönt nyújtó betétbiztosítási rendszerek jogosultak, hogy a kölcsönzött összeggel arányosan átvegyék a betéteseket megillető jogokat a felszámolási eljárásban.

A jogátvételi jog nem gyakorolható a kölcsön 10. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti esedékessége előtt. Ha a felszámolási eljárás az említett időpont előtt befejeződik, a jogátvételi jog kiterjed a kölcsönt felvevő rendszernek kifizetett felszámolási bevételekre.

Az ebben a bekezdésben említett jogátvételi jog alá tartozó jogokat közvetlenülaz (1) bekezdésében említett betétesi jog után kell besorolni, és a felszámolóval szembeni minden más jog előtt.

(4)   A tagállamok korlátozhatják azt az időtartamot, amelyen belül azok a betétesek, akiknek a betéteit a rendszer nem fizette vissza vagy nem ismerte el a 7. cikk (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül, követelhetik betéteik visszafizetését. Az ilyen határidőt azzal a nappal kell meghatározni, amelyen a betétbiztosítási rendszer által az (2) bekezdésnek megfelelően átvett jogokat nyilvántartásba kell venni a nemzeti jog szerinti felszámolási eljárás során.

A határidő meghatározásakor a tagállamok figyelembe veszik azt az időt, amelyre a betétbiztosítási rendszernek az említett nyilvántartásba vétel előtt a követelések összegyűjtéséhez szüksége van.

9. cikk

A betétbiztosítási rendszerek finanszírozása

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a betétbiztosítási rendszerek potenciális kötelezettségeik meghatározásához megfelelő rendszerekkel rendelkezzenek. A betétbiztosítási rendszer rendelkezésre álló pénzügyi eszközeinek ezekkel a kötelezettségekkel arányosnak kell lennie.

A betétbiztosítási rendszerek a rendelkezésre álló pénzügyi eszközöket a tagjaiktól származó, minden év június 30-án és december 30-án

  évente legalább egyszer
  teljesített rendszeres befizetésből teremtik elő. Ez nem gátolja a más forrásból származó kiegészítő finanszírozást. Egyszeri belépési díj nem írható elő. [Mód 81]

A rendelkezésre álló pénzügyi eszközöknek el kell érniük legalább a célszintet. Ha a finanszírozási kapacitás elmarad a célszinttől, a befizetést legalább addig kell folytatni, amíg újra el nem érik a célszintet.
  A rendszeres hozzájárulásnak kellőképpen figyelembe kell vennie az üzleti ciklust, és nem lehet alacsonyabb, mint a fedezett betét 0,1 %-a. A hozzájárulás fizetésére vonatkozó kötelezettséget csak akkor kell alkalmazni, ha a betétbiztosítási rendszer által tartott pénzeszközök a célszintet nem érik el. A célszint első alkalommal történő elérését követően, ha
  a rendelkezésre álló pénzügyi eszközök
  a kifizetések miatt
  a célszint kevesebb, mint kétharmadát teszik ki, a rendszeres befizetés nem lehet kevesebb a biztosítható

  fedezett
  betétek 0,25 %-ánál. [Mód 82]

(2)   Az egyetlen jogalanyhoz kapcsolódó rendszer betéteinek és befektetéseinek kumulált összege nem haladhatja meg rendelkezésre álló pénzügyi eszközeinek 5 %-át.

  A betétbiztosítási rendszerek rendelkezésre álló pénzügyi eszközeit alacsony kockázattal és kellően diverzifikált módon kell befektetni, és nem haladhatják meg a rendszer rendelkezésre álló pénzügyi eszközeinek 5 %-át, kivéve, ha e betétek vagy befektetések tekintetében nem a 2006/48/EK irányelv VI. melléklete alapján megállapított 0 %-os kockázati súlyt kell alkalmazni.
  Az olyan társaságok, amelyek a 83/349/EGK tanácsi irányelv (15) értelmében összevont (konszolidált) éves beszámolók elkészítése szempontjából vagy az elfogadott nemzetközi számviteli szabályokkal összhangban egy vállalkozáscsoporthoz tartoznak,
  a fenti célból

  az említett korlát számítása céljából egy jogalanynak minősülnek. [Mód 83]

(3)   Ha valamely betétbiztosítási rendszer rendelkezésre álló pénzügyi eszközei nem elegendőek a betétesek kifizetéséhez amikor a betétek befagynak, tagjai naptári évenként a biztosítható

  fedezett
  betéteik 0,5 %-át meg nem haladó rendkívüli befizetést teljesítenek. Ezt a befizetést a 7. cikk (1) bekezdésében említett határidő előtt egy nappal kell teljesíteni. [Mód 84]

(4)   Az (1) és 2

  (3)
  bekezdésben említett befizetések kumulatív összege nem haladhatja meg naptári évenként a biztosítható

  fedezett
  betétek 1 %-át. [Mód 85]

Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen

  ideiglenesen
  mentesíthetnek egy hitelintézetet a (2) bekezdésben említett kötelezettség alól, ha az (1) és (2) bekezdésben említett befizetések összege veszélyeztetné más hitelezők vele szembeni követeléseinek rendezését. Az ilyen mentességet legfeljebb 6 hónapos időtartamra lehet megadni, de a hitelintézet kérésére megújítható.
  Az érintett összeget későbbi időpontban kell befizetni, amikor a fizetés többé nem veszélyezteti a többi hitelező igényének kielégítését. Az (1), (2) és (3) bekezdésben említett pénzügyi eszközöket elsősorban a betétesek ezen irányelv szerinti visszafizetései céljára kell biztosítani és felhasználni. A rendelkezésre álló pénzügyi eszközöknek legfeljebb egyharmadát lehet az ezen irányelv alkalmazásában vett megelőzési és támogatási intézkedésekre felhasználni. Ebben az esetben a betétbiztosítási rendszer egy hónapon belül jelentést nyújt be az illetékes hatóságnak, amelyben bizonyítja, hogy betartotta a rendelkezésre álló eszközök egyharmadában megállapított korlátot. [Mód 86]

(5)   Az e cikk (1), (2) és (3) bekezdésében említett pénzügyi eszközöket elsősorban a betétesek ezen irányelv szerinti visszafizetései céljára kell felhasználni.

Mindazonáltal felhasználhatók más hitelintézethez történő betéttranszfer finanszírozására is, feltéve, hogy a betétbiztosítási rendszer által viselt költségek nem haladják meg az érintett hitelintézetnél lévő fedezett betétek összegét. Ebben az esetben a betétbiztosítási rendszer a betéttranszfertől számított egy hónapon belül jelentést nyújt be az Európai Bankfelügyeleti Hatósághoz, amelyben bizonyítja, hogy nem lépte túl a fent említett korlátot.
  [Mód 87]

A tagállamok engedélyezhetik a betétbiztosítási rendszerek számára, hogy pénzügyi eszközeiket a bankok fizetésképtelenségének elkerülésére használják fel anélkül, hogy más hitelintézethez történő betéttranszferre lennének korlátozva, feltéve, hogy a következő feltételek teljesülnek:
  [Mód 88]

| a) | a rendszer pénzügyi eszközei az intézkedést követően meghaladják a biztosítható betétek 1 %-át;
  [Mód 89] |
| --- | --- |

a)

a rendszer pénzügyi eszközei az intézkedést követően meghaladják a biztosítható betétek 1 %-át;
  [Mód 89]

| b) | a betétbiztosítási rendszer az ilyen intézkedés meghozatalára vonatkozó döntésétől számított egy hónapon belül jelentést nyújt be az Európai Bankfelügyeleti Hatósághoz, amelyben bizonyítja, hogy nem lépte túl a fent említett korlátot.
  [Mód 90] |
| --- | --- |

b)

a betétbiztosítási rendszer az ilyen intézkedés meghozatalára vonatkozó döntésétől számított egy hónapon belül jelentést nyújt be az Európai Bankfelügyeleti Hatósághoz, amelyben bizonyítja, hogy nem lépte túl a fent említett korlátot.
  [Mód 90]

Az a) pontban említett százalékos arány eseti alapon és az érintett betétbiztosítási rendszer indokolással ellátott kérelme nyomán az illetékes hatóság engedélyétől függően 0,75 és 1 % között állapítható meg.
  [Mód 91]

(5a)
     
  A betétbiztosítási rendszerek akkor alkalmazhatják az (5) bekezdés szerinti megelőzési és támogatási intézkedésekre vonatkozó küszöbértéket, ha az alábbi feltételek teljesülnek:

| a) | a betétbiztosítási rendszer a csatlakozott hitelintézettel szemben megfelelő rendszerekkel rendelkezik a kockázatok megfigyelésére és besorolására a befolyásgyakorlás megfelelő lehetőségeivel; |
| --- | --- |

a)

a betétbiztosítási rendszer a csatlakozott hitelintézettel szemben megfelelő rendszerekkel rendelkezik a kockázatok megfigyelésére és besorolására a befolyásgyakorlás megfelelő lehetőségeivel;

| b) | a betétbiztosítási rendszer rendelkezik a megelőzési és támogatási intézkedések kiválasztásához, végrehajtásához és ellenőrzéséhez szükséges eljárásokkal és struktúrákkal; |
| --- | --- |

b)

a betétbiztosítási rendszer rendelkezik a megelőzési és támogatási intézkedések kiválasztásához, végrehajtásához és ellenőrzéséhez szükséges eljárásokkal és struktúrákkal;

| c) | a megelőzési és támogatási intézkedések betétbiztosítási rendszer révén történő biztosítása függ a támogatott hitelintézetek számára megszabott feltételektől, köztük legalább a betétbiztosítási rendszer megerősített kockázatfigyelésre és szélesebb körű vizsgálatra való jogosultságától; |
| --- | --- |

c)

a megelőzési és támogatási intézkedések betétbiztosítási rendszer révén történő biztosítása függ a támogatott hitelintézetek számára megszabott feltételektől, köztük legalább a betétbiztosítási rendszer megerősített kockázatfigyelésre és szélesebb körű vizsgálatra való jogosultságától;

| d) | a csatlakozott hitelintézetek a betétbiztosítási rendszer javára betétkártalanítás esetén megelőzési és támogatási intézkedésekre felhasznált eszközöket bocsátanak azonnal rendelkezésre rendkívüli hozzájárulások formájában, amennyiben a betétesek kártalanítására van szükség és a betétbiztosítási rendszer pénzügyi eszközei a célszint kevesebb, mint kétharmadát teszik ki; és |
| --- | --- |

d)

a csatlakozott hitelintézetek a betétbiztosítási rendszer javára betétkártalanítás esetén megelőzési és támogatási intézkedésekre felhasznált eszközöket bocsátanak azonnal rendelkezésre rendkívüli hozzájárulások formájában, amennyiben a betétesek kártalanítására van szükség és a betétbiztosítási rendszer pénzügyi eszközei a célszint kevesebb, mint kétharmadát teszik ki; és

| e) | a csatlakozott hitelintézeteknek a rendkívüli hozzájárulások d) pont szerinti kifizetésére vonatkozó képessége az illetékes hatóságok értékelése szerint biztosított.

  [Mód 92] |
| --- | --- |

e)

a csatlakozott hitelintézeteknek a rendkívüli hozzájárulások d) pont szerinti kifizetésére vonatkozó képessége az illetékes hatóságok értékelése szerint biztosított.

  [Mód 92]

(5b)
     
  A pénzügyi eszközök a hitelintézetek rendezett felszámolásával összefüggő intézkedésekhez is felhasználhatók, feltéve, hogy a betétbiztosítási rendszer által viselt költségek nem haladják meg az érintett hitelintézetnél lévő fedezett betétek összegét. Ha a felszámolás így történik, a betétbiztosítási rendszer a betéttranszfertől számított egy hónapon belül jelentést nyújt be az Európai Bankfelügyeleti Hatósághoz, amelyben megerősíti, hogy a viselt költségek nem haladják meg az érintett hitelintézetnél lévő fedezett betétek összegét.

  [Mód 93]

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy a betétbiztosítási rendszerek megfelelő alternatív finanszírozási megoldásokkal rendelkezzenek, amelyek lehetővé teszik számukra a rövid távú finanszírozáshoz jutást, ha ez a szóban forgó betétbiztosítási rendszerekkel szembeni követelések teljesítéséhez szükséges.

(7)   A tagállamok havonta

  negyedévente
  tájékoztatják az Európai Bankfelügyeleti Hatóságot a tagállamban lévő biztosítható betétek és fedezett betétek összegéről, valamint a betétbiztosítási rendszereik rendelkezésre álló pénzügyi eszközeinek összegéről. Ezt az információt az illetékes hatóságok megerősítik, és ezzel a megerősítéssel együtt minden hónap végétől számított 10 napon

  egy hónapon
  belül eljuttatják az Európai Bankfelügyeleti Hatóságnak. [Mód 94]

A tagállamok biztosítják, hogy az első albekezdésben említett információt legalább évente közzétegyék a betétbiztosítási rendszerek,
  valamint az Európai Bankfelügyeleti Hatóság
  honlapján. [Mód 95]

(7a)
     
  A betétbiztosítási rendszereknek sajátos irányítási szabályoknak kell megfelelniük és felügyeletüket a betétbiztosítási rendszer magas rangú képviselőiből, tagjaiból és az illetékes hatóságokból álló külön testület látja el, amely a pénzügyi eszközök tekintetében átlátható befektetési iránymutatást dolgoz ki és fogad el. Ez az iránymutatás figyelembe veszi a következő tényeket: a befektetések megfelelő időtartama, minősége, diverzifikációja és korrelációja.

  [Mód 96]

10. cikk

A betétbiztosítási rendszerek közötti kölcsönnyújtás

(1)   A rendszerek jogosultak kölcsönt felvenni az 1. cikk (2) bekezdésében említett,

  A tagállamok engedélyezhetik a betétbiztosítási rendszerek számára, hogy az
  Unión belüli összes többi betétbiztosítási rendszertől

  belül önkéntes alapon más betétbiztosítási rendszereknek hitelt biztosítanak
  , feltéve, hogy az összes következő feltétel teljesül: [Mód 97]

| a) | a kölcsönt felvevő rendszer nem képes teljesíteni a 8. cikk (1) bekezdése szerinti kötelezettségeit a 9. cikk (5) bekezdése bekezdésének első és második albekezdése alá tartozó korábbi kifizetések miatt; [Mód 87] |
| --- | --- |

a)

a kölcsönt felvevő rendszer nem képes teljesíteni a 8. cikk (1) bekezdése szerinti kötelezettségeit a 9. cikk (5) bekezdése bekezdésének első és második albekezdése alá tartozó korábbi kifizetések miatt; [Mód 87]

| b) | az a) pontban említett helyzet oka a 9. cikkben említett rendelkezésre álló pénzügyi eszközök hiánya; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett helyzet oka a 9. cikkben említett rendelkezésre álló pénzügyi eszközök hiánya;

| c) | a kölcsönt felvevő rendszer igénybe vette a 9. cikk (3) bekezdésében említett rendkívüli befizetést; |
| --- | --- |

c)

a kölcsönt felvevő rendszer igénybe vette a 9. cikk (3) bekezdésében említett rendkívüli befizetést;

| d) | a kölcsönt felvevő rendszer jogi kötelezettséget vállal arra, hogy a kölcsönvett pénzeszközöket a 8. cikk (1) bekezdése szerinti követelések kifizetésére fordítja; |
| --- | --- |

d)

a kölcsönt felvevő rendszer jogi kötelezettséget vállal arra, hogy a kölcsönvett pénzeszközöket a 8. cikk (1) bekezdése szerinti követelések kifizetésére fordítja;

| e) | a kölcsönt felvevő rendszernek jelenleg nincs e cikk alapján más betétbiztosítási rendszerek felé fennálló kölcsönvisszafizetési kötelezettsége; |
| --- | --- |

e)

a kölcsönt felvevő rendszernek jelenleg nincs e cikk alapján más betétbiztosítási rendszerek felé fennálló kölcsönvisszafizetési kötelezettsége;

| f) | a kölcsönt felvevő rendszer nyilatkozik
  az illetékes hatóságoknak
  a kért pénzösszegről; [Mód 98] |
| --- | --- |

f)

a kölcsönt felvevő rendszer nyilatkozik
  az illetékes hatóságoknak
  a kért pénzösszegről; [Mód 98]

| g) | a kölcsön teljes összege nem haladja meg a kölcsönt felvevő rendszer biztosítható

  fedezett
  betéteinek 0,5 %-át; [Mód 99] |
| --- | --- |

g)

a kölcsön teljes összege nem haladja meg a kölcsönt felvevő rendszer biztosítható

  fedezett
  betéteinek 0,5 %-át; [Mód 99]

| h) | a kölcsönt felvevő rendszer haladéktalanul tájékoztatja az Európai Bankfelügyeleti Hatóságot és ismerteti az ezen albekezdésben lefektetett feltételek teljesülését alátámasztó érveket, valamint a kért pénzösszeget. |
| --- | --- |

h)

a kölcsönt felvevő rendszer haladéktalanul tájékoztatja az Európai Bankfelügyeleti Hatóságot és ismerteti az ezen albekezdésben lefektetett feltételek teljesülését alátámasztó érveket, valamint a kért pénzösszeget.

Az első albekezdés f) pontjában említett összeget következőképpen kell meghatározni:

[a 8. cikk (1) bekezdése értelmében visszafizetendő fedezett betétek összege] – [rendelkezésre álló pénzügyi eszközök] + [a 9. cikk (3) bekezdésében említett rendkívüli befizetés maximális összege]
  [Mód 100]

A többi betétbiztosítási rendszer kölcsönt nyújtó rendszerként lép fel. E célból azok a tagállamok, amelyekben egynél több rendszer jött létre, kijelölnek egy rendszert, amely az adott tagállam kölcsönt nyújtó rendszereként működik, és erről tájékoztatják az Európai Bankfelügyeleti Hatóságot. A tagállamok eldönthetik, hogy a kölcsönt nyújtó rendszer számára az ugyanabban a tagállamban letelepedett más betétbiztosítási rendszerek a kölcsönnyújtást megtérítik-e és hogyan.
  [Mód 101]

Az e cikk alapján más betétbiztosítási rendszerek felé kölcsönvisszafizetési kötelezettséggel rendelkező betétbiztosítási rendszerek nem nyújtanak kölcsönt más betétbiztosítási rendszereknek.

(2)   A kölcsön feltételei a következők:

| a) | minden rendszer az egyes rendszereknél lévő biztosítható betétek összegével arányos összeget kölcsönöz, a kölcsönt felvevő rendszer és az a) pontban említett betétbiztosítási rendszerek figyelembevétele nélkül. Az összegeket a 9. cikk (7) bekezdésében említett, legutolsó megerősített havi tájékoztatás alapján kell kiszámítani;
  [Mód 102] |
| --- | --- |

a)

minden rendszer az egyes rendszereknél lévő biztosítható betétek összegével arányos összeget kölcsönöz, a kölcsönt felvevő rendszer és az a) pontban említett betétbiztosítási rendszerek figyelembevétele nélkül. Az összegeket a 9. cikk (7) bekezdésében említett, legutolsó megerősített havi tájékoztatás alapján kell kiszámítani;
  [Mód 102]

| b) | a kölcsönt felvevő rendszer legkésőbb 5 év múlva visszafizeti a kölcsönt, beleértve az éves részletfizetést is, a kamat megfizetése pedig csak a visszafizetéskor esedékes; |
| --- | --- |

b)

a kölcsönt felvevő rendszer legkésőbb 5 év múlva visszafizeti a kölcsönt, beleértve az éves részletfizetést is, a kamat megfizetése pedig csak a visszafizetéskor esedékes;

| c) | a kamat mértéke

  mértékét
  megegyezik a hitel időtartama alatt az Európai Központi Bank által meghatározott aktív oldali rendelkezésre állás
  kamatlábához kell igazítani [Mód 103] |
| --- | --- |

c)

a kamat mértéke

  mértékét
  megegyezik a hitel időtartama alatt az Európai Központi Bank által meghatározott aktív oldali rendelkezésre állás
  kamatlábához kell igazítani [Mód 103]

| ca) | a kölcsönt felvevő rendszer tájékoztatja az EBH-t a kezdeti kamatlábról és a kölcsön futamidejéről.

  [Mód 104] |
| --- | --- |

ca)

a kölcsönt felvevő rendszer tájékoztatja az EBH-t a kezdeti kamatlábról és a kölcsön futamidejéről.

  [Mód 104]

(3)   Az
  EBH
  megerősíti, hogy az (1)
  és (2)
  bekezdésben említett követelmények teljesülnekmegállapítja az egyes rendszerek által nyújtandó kölcsön (2) bekezdés a) pontja alapján kiszámított összegét és a (2) bekezdés c) pontja szerint fizetendő kezdeti kamatlábat, valamint a kölcsön futamidejét. [Mód 105]

Az
  EBH
  a megerősítését az (1) bekezdés h) pontjában említett információkkal együtt eljuttatja a kölcsönt nyújtó betétbiztosítási rendszereknek. A rendszereknek 2 munkanapon belül meg kell kapniuk a megerősítést és az információkat.A kölcsönt nyújtó betétbiztosítási rendszerek a kézhezvételt követően haladéktalanul, de legkésőbb további 2 munkanapon belül teljesítik a kölcsön kifizetését a kölcsönt felvevő rendszer felé.
  [Mód 106]

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy a kölcsönt felvevő rendszer által előírt befizetések elegendőek legyenek a kölcsönvett összeg visszafizetéséhez és a célszint mielőbbi visszaállításához.

11. cikk

A betétbiztosítási rendszerekbe teljesítendő befizetések kiszámítása

(1)   A betétbiztosítási rendszerek 9. cikkben említett befizetéseit minden egyes tag vonatkozásában az általa viselt kockázat mértéke alapján

  mértékével arányosan
  kell meghatározni. A hitelintézetek nem fizetnek azon összeg 75 %-ánál kevesebbet vagy
  250
   %-ánál többet, amelyet egy átlagos kockázattal rendelkező banknak kellene befizetnie. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az 1. cikk (3) és (4) bekezdésében említett
  intézményvédelmi
  rendszerek tagjai a betétbiztosítási rendszerekbe kevesebb befizetést teljesítsenek, de ez nem lehet kevesebb azon összeg 37,5 %-ánál, amelyet egy átlagos kockázattal rendelkező banknak kellene befizetnie.

A tagállamok a nemzeti jogszabályok alapján működő, alacsony kockázatú szektorok számára kisebb mértékű befizetéseket írhatnak elő [Mód 107].

(1a)
     
  A tagállamok engedélyezhetik, hogy valamennyi olyan hitelintézetre, amely a 2006/48/EK irányelv 3. cikkének (1) bekezdése szerinti, ugyanazon központi szervhez csatlakozik, a központi szervre és csatlakozó intézményeire konszolidált alapon meghatározott kockázati súlyozás vonatkozzon. A tagállamok előírhatják, hogy a hitelintézetek minimumhozzájárulást fizetnek, függetlenül a fedezett betéteik összegétől.

  [Mód 112]

(2)   
  Az I. és a II. melléklet tartalmazza a tagok által
  viselt kockázat mértékének
  meghatározására
  és a
  tagok a betétbiztosítási rendszer javára teljesített befizetéseinek
  kiszámítására az I. és a II. mellékletben említett elemek alapján kell elvégezni

  vonatkozó standard módszert
  . [Mód 108]

(3)   A (2) bekezdés nem alkalmazandó az 1. cikk (2) bekezdésében említett betétbiztosítási rendszerekre.
  [Mód 109]

(3a)
     
  Az (1) és (2) bekezdés ellenére a betétbiztosítási rendszerek saját alternatív kockázatalapú módszereket alkalmazhatnak a tagok kockázatalapú befizetéseinek meghatározásához és kiszámításához. A befizetések kiszámítása az adott tag üzleti kockázatával arányosan történik és megfelelő formában figyelembe veszi az eltérő üzleti modellek kockázati profiljait. Az alternatív módszer figyelembe veheti a mérleg eszközoldalát és a kockázati jelzőszámokat is, mint például tőkemegfelelőséget, az eszközök minőségét, valamint a likviditást.

Az illetékes hatóságok és az EBH jóváhagyják az alternatív módszereket, amelyeknek meg kell felelniük az EBH által a 11. cikk (5) bekezdésében foglaltakkal összhangban kidolgozott iránymutatásoknak. Az iránymutatások betartását az EBH legalább ötévente és a betétbiztosítási rendszer alternatív módszerének minden egyes módosításakor felülvizsgálja. [Mód 110]

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap annak érdekében, hogy meghatározza a II. melléklet A. részében szereplő fogalommeghatározások és módszerek elemeit. A szabályozási

  Annak érdekében, hogy biztosítsák a fogalommeghatározások hatékony harmonizációját és az (1) és (2) bekezdés szerinti standard módszer kialakítását, az EBH kidolgozza a szabályozástechnikai
  standardok ilyen tervezeteit, az [EBA-rendelet] 7–7d. cikkével összhangban kell elfogadni. Az Európai Bankfelügyeleti Hatóság kidolgozhat szabályozásistandard-tervezeteket a Bizottsághozvaló benyújtás céljábólés

  szükség esetén javasolhatja a meghatározások és módszerek kiigazítását a teljes összehasonlíthatóság biztosítása és a torzító elemek elkerülése érdekében.

Az
  EBH szabályozástechnikai standardtervezetét 2012. december 31-ig benyújtja
  a Bizottságnak.

A Bizottságot hatáskörrel ruházzák fel, hogy az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardokat az 1093/2010/EU rendelet 10–14. cikkében foglaltaknak megfelelően elfogadja. [Mód 111]

(4a)
     
  Az EBH kockázatfelmérései és a szabályozástechnikai standard-tervezetek kidolgozása során figyelembe veszi a hitelintézetek által meghatározott irányítási ellenőrző mechanizmusokat. Az ESFS-en keresztül biztosítja a bevált gyakorlatok terjesztését.

  [Mód 113]

(5)   Az
  EBH az 1093/2010/EU rendelet 16. cikkében foglaltaknak megfelelően
  2012. december 31-ig iránymutatást bocsát ki a II. melléklet B. részének alkalmazásáról, az [EBA-rendelet 8. cikkének] megfelelően

  valamint a (3a) bekezdésben említett betétbiztosítási rendszerek által kidolgozott alternatív kockázatalapú módszerekről
  . [Mód 114]

12. cikk

Unión belüli együttműködés

(1)   A betétbiztosítási rendszerek védelmet nyújtanak a hitelintézetek más tagállamokban létesített fióktelepeinek betétesei számára.

(2)   A hitelintézetek más tagállamokban létesített fióktelepeinek betéteseit vagy olyan tagállamok betéteseit, ahol egy más tagállamban engedélyezett hitelintézet működik, a székhely szerinti tagállam rendszere nevében a fogadó tagállam rendszere fizeti ki. A székhely szerinti rendszer megtéríti

  tagállam rendszere előzetesen rendelkezésre bocsátja a szükséges alapokat, ami lehetővé teszi, hogy
  a fogadó rendszernek a kifizetéseket

  tagállam rendszere az (1) bekezdésben foglaltaknak megfelelően, eleget tegyen a székhely szerinti tagállam rendszerének a betétesekkel szemben fennálló fizetési kötelezettségének
  . [Mód 115]

A fogadó tagállam rendszere továbbá tájékoztatja az érintett betéteseket a székhely szerinti tagállam rendszere nevében és jogosult a szóban forgó betétesekkel kapcsolatot tartani a székhely szerinti tagállam rendszere nevében.

(3)   Ha valamely hitelintézet megszünteti tagságát egy rendszerben és egy másik rendszerhez csatlakozik, a tagság visszavonását megelőző
  év

  6 hónap során teljesített befizetést
  arányosan
  meg kell téríteni vagy át kell utalni a másik rendszerbe,
  amennyiben nem a 9. cikk (1) bekezdése harmadik albekezdése szerinti rendszeres befizetésekről vagy a 9. cikk (3) bekezdése szerinti rendkívüli befizetésekről van szó
  . Ez nem alkalmazandó, ha a hitelintézetet a 3. cikk (3) bekezdése alapján kizárták a rendszerből. [Mód 116]

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy a székhely szerinti tagállam betétbiztosítási rendszerei elvégezzék a 3. cikk (7) bekezdésében említett információk cseréjét a fogadó tagállam rendszereivel. Az említett cikkben meghatározott korlátozások alkalmazandók.

Azoknak a hitelintézeteknek, amelyek önként át kívánnak lépni az egyik betétbiztosítási rendszerből egy másikba, ezen irányelvnek megfelelően legalább hat hónappal korábban jelezniük kell e szándékukat. Ebben az időszakban a hitelintézetet továbbra is teljesíti az eredeti betétbiztosítási rendszerbe történő befizetéseit, az elő- és utófinanszírozás tekintetében egyaránt.

  [Mód 117]

(5)   A betétbiztosítási rendszerek közötti hatékony együttműködés elősegítése érdekében, különös tekintettel erre a cikkre és a 10. cikkre, a betétbiztosítási rendszerek vagy adott esetben az illetékes hatóságok írásos együttműködési megállapodásokat kötnek. A megállapodások figyelembe veszik a 95/46/EK irányelvben meghatározott követelményeket.

A betétbiztosítási rendszerek értesítik az Európai Bankfelügyeleti Hatóságot az ilyen megállapodások létezéséről és tartalmáról. A Hatóság véleményezheti a megállapodásokat az 1093/2010/EU rendelet 6. cikke (2) bekezdésének f) pontja és 19. cikke alapján. Ha az illetékes hatóságok vagy a betétbiztosítási rendszerek nem tudnak megállapodásra jutni vagy a megállapodás értelmezése vita tárgyát képezi, az Európai Bankfelügyeleti Hatóság az 1093/2010/EU rendelet ikke alapján rendezi a nézetkülönbségeket.

Az ilyen megállapodások hiánya nem befolyásolja a betétesek 8. cikk (2) bekezdése szerinti, vagy a hitelintézetek e cikk (3) bekezdése szerinti követeléseit.

13. cikk

Harmadik országokban létesített hitelintézetek fióktelepei

(1)   A tagállamok ellenőrzik, hogy az Unión kívüli székhellyel rendelkező hitelintézet (harmadik országbeli hitelintézet) által létrehozott fióktelep az ezen irányelvben előírtakkal egyenértékű védelemmel rendelkezzen.

Amennyiben nem rendelkezik ezzel, a tagállamok a 2006/48/EK irányelv 38. cikkének (1) bekezdése szerint előírhatják, hogy a harmadik országbeli hitelintézet által létrehozott fióktelepek csatlakozzanak a területükön működő betétbiztosítási rendszerekhez.

(1a)
     
  Az (1) bekezdés alkalmazásának következetes harmonizációja érdekében az EBH szabályozástechnikai standardtervezetet dolgoz ki, amely meghatározza az általános egyenértékűségi kritériumokat.

Az EBH e szabályozástechnikai standardtervezeteket ...-ig benyújtja a Bizottságnak.

A Bizottságot hatáskörrel ruházzák fel, hogy az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardokat az 1093/2010/EU rendelet 10–14. cikkében foglaltaknak megfelelően elfogadja.

  [Mód 118]

(2)   A harmadik országbeli és valamely tagállamban működő rendszerben tagsággal nem rendelkező hitelintézet által létrehozott fióktelepek betétesei és leendő betétesei megkapnak minden olyan tájékoztatást a hitelintézettől, amely a betéteik védelmét szolgáló biztosítási intézkedésekkel kapcsolatos.

(3)   A (2) bekezdésben említett tájékoztatást annak a tagállamnak a hivatalos nyelvén vagy nyelvein,
  illetve – a betétes ez irányú kérése esetén, és ha a fióktelepnek módjában áll teljesíteni a kérést – más nyelven
  kell közzétenni világos és érthető formában megfogalmazva, amelyben a fióktelepet a nemzeti jog által előírt módon létrehozták. [Mód 151/rev]

14. cikk

A betétesek tájékoztatása

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a hitelintézetek a betétesek és a leendő betétesek számára megadjanak annak a betétbiztosítási rendszernek az azonosításához szükséges minden tájékoztatást, amelynek az Unión belül a hitelintézet és a fióktelepei tagjai. Amennyiben a betétbiztosítási rendszer a 4.
  cikk (1) bekezdése a)–g) és i)–k) pontjában, valamint a 4. cikk (2) bekezdésében

  cikkben foglaltaknak megfelelően nem biztosít egy betétet, a hitelintézet köteles erről tájékoztatni a betétest,
  és ebben az esetben a hitelintézet a betétesnek felajánlja a lehetőséget, hogy bárminemű szankció nélkül, az összes addigi kamattal és juttatással együtt felvehesse betéteit
  . [Mód 119]

(2)   A leendő betéteseknek szóló információt szerződéskötés előtt kell rendelkezésre bocsátani, és ellenjegyeztetni kell a leendő betétesekkel. E célra a III. mellékletben található mintát kell használni.

(3)   A betéteseknek szóló információkat a számlakivonataikon kell rendelkezésre bocsátani. Ez az információ megerősítést tartalmaz arról, hogy a betétek biztosíthatók. Ezenfelül hivatkozni kell a III. mellékletben található tájékoztatóra és arra, hogy hol szerezhető be.
  Évente legalább egyszer a III. mellékletben található tájékoztatót is csatolni kell a betétes egyik számlakivonatához.

  Feltüntethető A tájékoztatón f

  el kell tüntetni
  az illetékes betétbiztosítási rendszer
  weboldalát
  is.

A betétbiztosítási rendszer weboldalának tartalmaznia kell a betétesek számára a betétbiztosítás folyamata és feltételei tekintetében szükséges, az irányelvben előírt információkat. [Mód 120]

(4)   Az (1) bekezdésben említett tájékoztatást a nemzeti jogszabályokban előírt módon, annak a tagállamnak a hivatalos nyelvén vagy nyelvein kell közzétenni, amelyben a fióktelep létrejött,
  és amennyiben a betétes kéri – és a fióktelep teljesíteni tudja ezt a kérést –, más nyelveken is
  . [Mód 121]

(5)   A tagállamok az (1),
  (2) és (3)
  bekezdésben szereplő tájékoztatás hirdetésben való felhasználását arra a betétbiztosítási rendszerre való tényszerű hivatkozásra korlátozhatják, amely a hirdetett terméket biztosítja. [Mód 122]

A

  Az olyan hitelintézetek amelyek az 1. cikk (3) és (4) bekezdésében említett rendszer tagjai, megfelelően
  és könnyen érthető módon
  tájékoztatják a betéteseket a
  betétbiztosítási
  rendszer működéséről.
  Ennek során a hitelintézetek tájékoztatják a betéteseket a maximális fedezetről, valamint a betétbiztosítási rendszerekkel kapcsolatos, egyéb kérdésekről.
  Ez a tájékoztatás nem tartalmazhat utalást a betétek korlátlan fedezetére. [Mód 123]

(6)   Ha hitelintézetek egyesülnek, a betéteseket legalább egy hónappal azelőtt tájékoztatni kell az egyesülésről, hogy az jogerőre emelkedne. A betéteseket tájékoztatni kell arról, hogy ha az egyesülés hatályossá válik, az egyes egyesülő bankoknál elhelyezett betéteiket a betétbiztosítási rendszer által biztosított fedezeti szint meghatározása szempontjából összevontan kezelik az egyesülést követően.
  Az egyesülésről kézhez kapott értesítést követően három hónapos időszak áll a betétesek rendelkezésére, hogy bárminemű szankció nélkül, az összes addigi kamattal és juttatással együtt átvihessék az 5. cikk (1) bekezdése szerinti fedezeti szint összegét meghaladó betéteiket egy másik bankba vagy másik bankfiókba. Ha az összeg az 5. cikk (1) bekezdésében megállapított mértéket meghaladja a három hónapos időszak során, úgy a fedezeti szint az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott összegnek az egyesült hitelintézetek számával történő megszorzásával kapott összegre terjed ki. [Mód 124]

(6a)
     
  Valamely betétbiztosítási rendszerből történő kiválása vagy kizárása esetén a kivált hitelintézet egy hónapon belül értesíti betéteseit.

  [Mód 125]

(7)   Ha a betétes internetes banki szolgáltatást használ, az ezen irányelv által előírt közzéteendő információkat elektronikus úton

  megfelelő módon
  kell közölni a betétes figyelmét felkeltő módon

  felkeltve
  ,
  vagy ha a betétes úgy kívánja, akkor papír alapon
  . [Mód 126]

(7a)
     
  A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy megfelelő eljárások kerüljenek bevezetésre annak érdekében, hogy a betétbiztosítási rendszerek megoszthassák az információkat és eredményesen kommunikálhassanak más betétbiztosítási rendszerekkel, csatlakozott hitelintézményeikkel és a megfelelő illetékes hatóságokkal országukon belül, és adott esetben határokon átnyúlóan más ügynökségekkel is.

  [Mód 127]

15. cikk

Engedélyezett hitelintézetek listája

A 2006/48/EK irányelv 14. cikke szerint összeállítandó engedélyezett hitelintézetek listáján a Bizottság ezen irányelvnek megfelelően
  átlátható módon
  feltünteti az egyes hitelintézetek státuszát. [Mód 128]

16. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   E cikk meghatározza a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit.

(1a)   A Bizottság ... (16)

  -ától határozatlan időre
  felhatalmazást kap az 5. cikk (7) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. E felhatalmazás határozatlan időre szól

(1b)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 5. cikk (7) bekezdésében megállapított felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(2)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul értesíti arról egyidejűleg az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit a 17. és a 18. cikk határozza meg.

  A 5. cikk (7) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlament és a Tanács a jogi aktusról való értesítést követő három hónapon belül nem emel kifogást, illetve ha az említett határidő leteltét megelőzően az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére e határidő három hónappal meghosszabbodik. [Mód 129]

17. cikk

A felhatalmazás visszavonása

(1)   Az Európai Parlament vagy a Tanács visszavonhatja a 16. cikkben megállapított felhatalmazást.

(2)   Az az intézmény, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, a végső határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztatja arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve a visszavonás tárgyát képező felhatalmazást, valamint a visszavonás lehetséges indokait.

(3)   A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba, és nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
  [Mód 130]

18. cikk

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal szembeni kifogások

(1)   Az Európai Parlament és a Tanács kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben a bejelentés időpontjától kezdődő két hónapos határidőn belül. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére e határidő egy hónappal meghosszabbodik.

(2)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktust az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni és az aktus az annak rendelkezéseiben megállapított időpontban hatályba lép, amennyiben a fenti határidő leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem kifogásolja az adott felhatalmazáson alapuló jogi aktust.

A felhatalmazáson alapuló jogi aktust az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki lehet hirdetni és az aktus hatályba léphet, ha az Európai Parlament és a Tanács ezt az időpontot megelőzően egyaránt arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy nem emel kifogást.

(3)   Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásolja az adott felhatalmazáson alapuló jogi aktust, akkor az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben kifogást emelő intézmény megadja kifogásának indokait.
  [Mód 131]

19. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   A 9. cikkben említett, betétbiztosítási rendszerekbe teljesítendő befizetéseket a 9. cikk (1) bekezdésében említett célszint eléréséig a lehető legegyenletesebb módon kell elosztani.
  [Mód 132]

(1a)
     
  Ha egy betétbiztosítási rendszer nem tudja meghatározni ezen irányelv hatálybalépésének időpontjában csatlakozott hitelintézeteinek fedezett betéteit, a 2. cikk (1) bekezdésének h) pontja szerinti célszint a rendszer biztosítható betéteire vonatkozik. 2015. január 1-jétől a fedezett betétek minden betétbiztosítási rendszerre nézve a célszint meghatározásának alapjául szolgálnak.

  [Mód 133]

(2)   Azokat a betéteseket, akik a következőkben felsorolt betétekkel rendelkeznek, tájékoztatni kell arról, hogy a továbbiakban e betétekre már nem terjed ki a betétbiztosítási rendszer fedezete: ugyanazon hitelintézet által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok és a saját váltókból és kötelezvényekből származó tartozások;
  olyan betétek, amelyek tulajdonosra és nem névre szólnak
  ; olyan betétek, amelyek tőkeösszegét nem kell névértéken visszafizetni; olyan betétek, amelyek tőkeösszegét csak a hitelintézet vagy harmadik fél által nyújtott meghatározott garancia vagy megállapodás keretében kell névértéken visszafizetni.

(3)   Amennyiben ezen irányelv vagy a 2009/14/EK irányelv nemzeti jogba való átültetése után a betétbiztosítási rendszerek fedezete már nem terjed ki részben vagy egészében bizonyos betétekre, úgy a tagállamok lehetővé tehetik, hogy az ilyen betétek 2014. december 31-ig fedezve maradjanak, ha azokat 2010. június 30. előtt fizették be. 2014. december 31. után a tagállamok gondoskodnak arról, hogy egy rendszer se nyújtson magasabb vagy átfogóbb szintű fedezetet az ezen irányelvben előírtnál, függetlenül a betétek befizetésének időpontjától.

(4)   A Bizottság 2015. december 31-ig

  2014. január 2-ig
  jelentést, és adott esetben jogalkotási javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, annak megállapítása céljából, hogy célszerű-e az egész Unióra kiterjedő egységes rendszer kialakítása a fennálló

  amely meghatározza, hogy az Unióban működő, az EBH által koordinált
  betétbiztosítási rendszerek helyett

  hogyan működhetnek együtt egy európai rendszer révén annak érdekében, hogy elkerüljék a határokon átnyúló tevékenységekből adódó kockázatokat és megvédjék a betéteket e kockázatoktól
  . [Mód 134]

(5)   A Bizottság az Európai Bankfelügyeleti Hatósággal együttműködve 2015. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az irányelv végrehajtásáról. A jelentésnek ki kell térnie különösen arra, hogy a fedezett betétek alapján lehetséges-e meghatározni a célszintet anélkül, hogy az csökkentené a betétesek védelmét.

  a következőkre kell kitérnie:

| — | a célszint a fedezett betétek alapján, értékelve a visszatartott összeg vagy az alternatív szabályozási opciók helytállóságát
  ;
  a célszintnek tükröznie kell a 2006/48/EK irányelv 80. cikkének (8) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a jogszabályi, szerződéses vagy intézményvédelmi rendszerekben az előző tíz évben vissza nem fizetett betétek arányát
  , |
| --- | --- |

—

a célszint a fedezett betétek alapján, értékelve a visszatartott összeg vagy az alternatív szabályozási opciók helytállóságát
  ;
  a célszintnek tükröznie kell a 2006/48/EK irányelv 80. cikkének (8) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a jogszabályi, szerződéses vagy intézményvédelmi rendszerekben az előző tíz évben vissza nem fizetett betétek arányát
  ,

| — | a hitelintézetekre nehezedő szabályozási kötelezettségek – mint például a tőkekövetelmény – összeadódó hatása, |
| --- | --- |

—

a hitelintézetekre nehezedő szabályozási kötelezettségek – mint például a tőkekövetelmény – összeadódó hatása,

| — | a betétbiztosítási rendszerekkel kapcsolatos jogi szabályozás és a válságkezelés célját szolgáló jövőbeli jogszabályok közötti összefüggés, |
| --- | --- |

—

a betétbiztosítási rendszerekkel kapcsolatos jogi szabályozás és a válságkezelés célját szolgáló jövőbeli jogszabályok közötti összefüggés,

| — | a banki modellek változatosságára gyakorolt hatás, szem előtt tartva e változatosság megőrzését, |
| --- | --- |

—

a banki modellek változatosságára gyakorolt hatás, szem előtt tartva e változatosság megőrzését,

| — | a betétesek számára biztosított aktuális fedezeti szint megfelelő volta. |
| --- | --- |

—

a betétesek számára biztosított aktuális fedezeti szint megfelelő volta.

A jelentés azt is értékeli, hogy az első albekezdésben említett feladatokat úgy hajtották-e végre, hogy a betétesek védelme megmaradt. Mindezt a betétesek védelmének szem előtt tartása mellett kell végrehajtani
  . [Mód 135]

20. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az 1. cikknek, a 2. cikk (1) bekezdése a), c), d), f), h)–m) pontjának, a 2. cikk (2) bekezdésének, a 3. cikk (1) bekezdésének, a 3. cikk (3) bekezdésének, a 3. cikk (5)–(7) bekezdésének, a 4. cikk (1) bekezdése d)–k) pontjának, az 5. cikk (2)–(5) bekezdésének, a 6. cikk (4)–(7) bekezdésének, a 7. cikk (1)–(3) bekezdésének, a 8. cikk (2)–(4) bekezdésének, a 9–11. cikknek, a 12. cikknek, a 13. cikk (1)–(2) bekezdésének, a 14. cikk (1)–(3) bekezdésének, a 14. cikk (5)–(7) bekezdésének, a 19. cikknek és az I–III. mellékletnek legkésőbb

  ennek az irányelvnek
  2012. december 31-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint a rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak. [Mód 136]

Az első albekezdéstől eltérve, a tagállamok azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a 9. cikk (1) bekezdése harmadik albekezdésének, a 9. cikk (3) bekezdésének és a 10. cikknek megfeleljenek, 2020. december 31-ig léptetik hatályba.
  [Mód 137]

Az első albekezdéstől eltérve, a tagállamok azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a 7. cikk (1) bekezdésének és a 9. cikk (5) bekezdésének megfeleljenek, 2013. december 31-ig léptetik hatályba. Mindazonáltal a biztosítható betétek 9. cikk (5) bekezdésének a) pontjában említett aránya nem alkalmazandó 2014. január 1-je előtt. 2017. december 31-ig 0,5 %-os arány alkalmazandó. Ezt az időpontot követően 2020. december 31-ig 0,75 %-os arány alkalmazandó
  [Mód 138]

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A rendelkezéseknek tartalmazniuk kell egy arra vonatkozó nyilatkozatot is, hogy a hatályban lévő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek az ezen irányelvvel hatályon kívül helyezett irányelvekre történő hivatkozásait erre az irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni. A hivatkozás módját és a nyilatkozat formáját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.

21. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 94/19/EK irányelv – egymást követő módosításaival együtt – 2012. december 31-étől hatályát veszti; ez nem érinti a IV. mellékletben felsorolt irányelvek nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket.

A hatályon kívül helyezett irányelvekre való hivatkozásokat erre az irányelvre való hivatkozásként kell értelmezni, az V. mellékletben foglalt megfelelési táblázatnak megfelelően.

22. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

A 2. cikk (1) bekezdésének b), e), g) pontja, a 4. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontja, az 5. cikk (1) bekezdése, a 6. cikk (1), (2) és (3) bekezdése, a 7. cikk (4) bekezdése, a 8. cikk (1) bekezdése, a 12. cikk (1) bekezdése, a 13. cikk (3) bekezdése, a 14. cikk (4) bekezdése és a 15–18. cikk 2013. január 1-jétől alkalmazandó.

23. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt.

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 99., 2011.3.31., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2012. február 16-i álláspontja.

2

(3)  HL L 135., 1994.5.31., 5. o.

3

(4)  

  HL L 331., 2010.12.15., 12. o.

4

HL L 331., 2010.12.15., 12. o.

(5)  HL L 68., 2009.3.13., 3. o.

5

(6)  

  HL L 177., 2006.6.30., 1. o.

6

HL L 177., 2006.6.30., 1. o.

(7)  
  HL L 177., 2006.6.30., 1. o
  .

7

HL L 177., 2006.6.30., 1. o

(8)  HL L 309, 2005.11.25., 15. o.

8

(9)  HL L 177., 2006.6.30., 201. o.

9

(10)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

10

(11)  Javaslat az Európai Bankfelügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre -COM(2009)0501.

11

Javaslat az Európai Bankfelügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre -COM(2009)0501.

(12)  

  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

12

HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

(13)  HL L 145., 2004.4.30., 1. o.

13

(14)  Az irányelv hatálybalépésének időpontja.

14

(15)  A Tanács hetedik 83/349/EGK irányelve (1983. június 13.) a Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján az összevont (konszolidált) éves beszámolóról (HL L 193., 1983.7.18., 1. o.)

15

(16)  
  Az irányelv hatálybalépésének időpontja.

16

Az irányelv hatálybalépésének időpontja.

2012. február 16., csütörtökI. MELLÉKLET

A betétbiztosítási rendszerek kockázatalapú befizetéseinek meghatározása

| 1. | A következő képletek alkalmazandók:






  a) | a tag által teljesítendő kockázatalapú befizetés összege |
| --- | --- | --- |

1.

A következő képletek alkalmazandók:

a)

a tag által teljesítendő kockázatalapú befizetés összege

| b) | a tag kockázati részesedése |
| --- | --- |

b)

a tag kockázati részesedése

| c) | a tag által teljesítendő befizetés kockázattal súlyozott összege |
| --- | --- |

c)

a tag által teljesítendő befizetés kockázattal súlyozott összege

ahol:

| C
  i | a betétbiztosítási rendszer i-edik tagja által teljesítendő befizetés összege |
| --- | --- |
| TC | a rendszer által beszedendő befizetések teljes összege |
| RS
  i | az i-edik tag kockázati részesedése |
| RA
  i | az i-edik tag által teljesítendő befizetés kockázattal súlyozott összege |
| RA
  k | az n tag mindegyike által teljesítendő befizetés kockázattal súlyozott összege |
| CB | a befizetési alap (vagyis
  2015. január 1-jétől a fedezett betétek, illetve amennyiben ezek a betétbiztosítási rendszer nem mindentagintézete számára elszámolhatók
  , a biztosítható betétek) [Mód 139] |
| βi | a II. mellékletnek megfelelően az i-edik taghoz rendelt kockázati együttható |

C
  i

a betétbiztosítási rendszer i-edik tagja által teljesítendő befizetés összege

TC

a rendszer által beszedendő befizetések teljes összege

RS
  i

az i-edik tag kockázati részesedése

RA
  i

az i-edik tag által teljesítendő befizetés kockázattal súlyozott összege

RA
  k

az n tag mindegyike által teljesítendő befizetés kockázattal súlyozott összege

CB

a befizetési alap (vagyis
  2015. január 1-jétől a fedezett betétek, illetve amennyiben ezek a betétbiztosítási rendszer nem mindentagintézete számára elszámolhatók
  , a biztosítható betétek) [Mód 139]

βi

a II. mellékletnek megfelelően az i-edik taghoz rendelt kockázati együttható

| 2. | A következő képletek alkalmazandók:






  a) | a tag teljes összetett pontszáma |
| --- | --- | --- |

2.

A következő képletek alkalmazandók:

a)

a tag teljes összetett pontszáma

| b) | a tag alapmutatókból számított összetett részpontszáma |
| --- | --- |

b)

a tag alapmutatókból számított összetett részpontszáma

| c) | a tag kiegészítő mutatókból számított összetett részpontszáma |
| --- | --- |

c)

a tag kiegészítő mutatókból számított összetett részpontszáma

ahol:

| ρi | az i-edik tag teljes összetett pontszáma |
| --- | --- |
| ρi

  COR | az i-edik tag teljes összetett részpontszáma az alapmutatók figyelembevételével |
| ρi

  SUP | az i-edik tag teljes összetett részpontszáma a kiegészítő mutatók figyelembevételével |
| ρi

  x | egy változó, amely az i-edik tagnak a II. mellékletben bemutatott valamely egyedi alap- vagy kiegészítő mutatóval kapcsolatos kockázatát becsüli |
| x | az adott alap- vagy kiegészítő mutató szimbóluma. |

ρi

az i-edik tag teljes összetett pontszáma

ρi

  COR

az i-edik tag teljes összetett részpontszáma az alapmutatók figyelembevételével

ρi

  SUP

az i-edik tag teljes összetett részpontszáma a kiegészítő mutatók figyelembevételével

ρi

  x

egy változó, amely az i-edik tagnak a II. mellékletben bemutatott valamely egyedi alap- vagy kiegészítő mutatóval kapcsolatos kockázatát becsüli

x

az adott alap- vagy kiegészítő mutató szimbóluma.

2012. február 16., csütörtökII. MELLÉKLET

A kockázatalapú befizetések számításához használt mutatók, pontszámok és súlyok

A.   RÉSZ

Alapmutatók

| 1. | A kockázatalapú befizetések számításához az alábbi alapmutatókat kell használni:







  Kockázati osztály | Mutató | Arány |
| --- | --- | --- | --- |
| Tőkemegfelelés | A 2006/48/EK irányelv 57. cikkének a)–ca) pontjában említett szavatolótőke-elemek és a 2006/48/EK irányelv 76. cikkében említett, kockázattal súlyozott eszközök | Szavatolótőke |
| Kockázattal súlyozott eszközök |
| Eszközminőség | Nem teljesítő hitelek | Nem teljesítő hitelek |
| Bruttó hitelállomány |
| Jövedelmezőség | Kockázazttal súlyozott
  eszközarányos nyereség [Mód 140] | Nettó jövedelem |
| Átlagos eszközállomány |
| Likviditás | A 11. cikk (4) bekezdésétől függően a tagállamoknak kell meghatározniuk |

1.

A kockázatalapú befizetések számításához az alábbi alapmutatókat kell használni:

Kockázati osztály

Mutató

Arány

Tőkemegfelelés

A 2006/48/EK irányelv 57. cikkének a)–ca) pontjában említett szavatolótőke-elemek és a 2006/48/EK irányelv 76. cikkében említett, kockázattal súlyozott eszközök

Szavatolótőke

Kockázattal súlyozott eszközök

Eszközminőség

Nem teljesítő hitelek

Nem teljesítő hitelek

Bruttó hitelállomány

Jövedelmezőség

Kockázazttal súlyozott
  eszközarányos nyereség [Mód 140]

Nettó jövedelem

Átlagos eszközállomány

Likviditás

A 11. cikk (4) bekezdésétől függően a tagállamoknak kell meghatározniuk

| 2. | A kockázati profilok figyelembevételére az alapmutatók tekintetében az alábbi pontszámokat kell használni.









  Kockázati szint | Tőkemegfelelés | Eszközminőség | Jövedelmezőség | Likviditás |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Igen alacsony kockázat | 1 | 1 | 1 | 1 |
| Alacsony kockázat | 2 | 2 | 2 | 2 |
| Közepes kockázat | 3 | 3 | 3 | 3 |
| Magas kockázat | 4 | 4 | 4 | 4 |
| Igen magas kockázat | 5 | 5 | 5 | 5 |

2.

A kockázati profilok figyelembevételére az alapmutatók tekintetében az alábbi pontszámokat kell használni.

Kockázati szint

Tőkemegfelelés

Eszközminőség

Jövedelmezőség

Likviditás

Igen alacsony kockázat

1

1

1

1

Alacsony kockázat

2

2

2

2

Közepes kockázat

3

3

3

3

Magas kockázat

4

4

4

4

Igen magas kockázat

5

5

5

5

| 3. | Egy adott kockázati osztályban a mutatók tényleges értékei alapján a tagokhoz az alábbi pontszámokat kell rendelni:











  Elem | Szimbólum (x) | ρ
  x = 1 | ρ
  x = 2 | ρ
  x = 3 | ρ
  x = 4 | ρ
  x = 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tőkemegfelelés | CA | x > 12,3 % | 12,3 % ≥ x > 9,6 % | 9,6 % ≥ x > 8,2 % | 8,2 % ≥ x > 7 % | x ≤ 7 % |
| Eszközminőség | AQ | x ≤ 1 % | 1 % < x ≤ 2,1 % | 2,1 % < x ≤ 3,7 % | 3,7 % < x ≤ 6 % | x > 6 % |
| Jövedelmezőség | P | x > 1,2 % | 1,2 % ≥ x > 0,9 % | 0,9 % ≥ x > 0,7 % | 0,7 % ≥ x > 0,5 % | x ≤ 0,5 % |
| Likviditás | L | A 11. cikk (4) bekezdésétől függően az egyes ρ
  x-k küszöbértékeit a tagállamok határozhatják meg. |

3.

Egy adott kockázati osztályban a mutatók tényleges értékei alapján a tagokhoz az alábbi pontszámokat kell rendelni:

Elem

Szimbólum (x)

ρ
  x = 1

ρ
  x = 2

ρ
  x = 3

ρ
  x = 4

ρ
  x = 5

Tőkemegfelelés

CA

x > 12,3 %

12,3 % ≥ x > 9,6 %

9,6 % ≥ x > 8,2 %

8,2 % ≥ x > 7 %

x ≤ 7 %

Eszközminőség

AQ

x ≤ 1 %

1 % < x ≤ 2,1 %

2,1 % < x ≤ 3,7 %

3,7 % < x ≤ 6 %

x > 6 %

Jövedelmezőség

P

x > 1,2 %

1,2 % ≥ x > 0,9 %

0,9 % ≥ x > 0,7 %

0,7 % ≥ x > 0,5 %

x ≤ 0,5 %

Likviditás

L

A 11. cikk (4) bekezdésétől függően az egyes ρ
  x-k küszöbértékeit a tagállamok határozhatják meg.

| 4. | Egy adott taghoz összetett pontszámától függően az alábbi kockázati súlyokat (együtthatókat) kell rendelni:










  Összetett pontszám (ρ) | 1 < ρ ≤ 1,5 | 1,5 < ρ ≤ 2,5 | 2,5 < ρ ≤ 3,5 | 3,5 < ρ ≤ 4,5 | 4,5 < ρ ≤ 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kockázati együttható (β) | 75 % | 100 % | 125 % | 150 % | 200 % |

4.

Egy adott taghoz összetett pontszámától függően az alábbi kockázati súlyokat (együtthatókat) kell rendelni:

Összetett pontszám (ρ)

1 < ρ ≤ 1,5

1,5 < ρ ≤ 2,5

2,5 < ρ ≤ 3,5

3,5 < ρ ≤ 4,5

4,5 < ρ ≤ 5

Kockázati együttható (β)

75 %

100 %

125 %

150 %

200 %

B.   RÉSZ

Kiegészítő mutatók

| 1. | A tagállamok kiegészítő mutatókat határoznak meg a kockázatalapú befizetések számításához. E célra

  A kockázatalapú befizetések számításához emellett
  az alábbi mutatók egy része vagy egésze is felhasználható: [Mód 141]










  Kockázati osztály | Mutató/arány | Képlet |
| --- | --- | --- | --- |
| Tőkemegfelelés | Teljes tőke | Teljes tőke |
| Kockázattal súlyozott eszközök |
| Tőkefelesleg (1) | Tőkefelesleg | vagy | Tőkefelesleg |
| Összes eszköz | Kockázattal súlyozott eszközök |
| Eszközminőség | Hitelveszteségekre képzett céltartalék | Hitelveszteségekre képzett céltartalék | vagy | Hitelveszteségekre képzett céltartalék |
| Nettó kamatbevétel | Működési jövedelem |
| Kockázattal súlyozott eszközök | Kockázattal súlyozott eszközök |
| Összes eszköz |
| Jövedelmezőség | Költség/bevétel arány | Működési ráfordítások |
| Működési jövedelem |
| Nettó nyereség | Nettó nyereség |
| Teljes tőke |
| Likviditás | A 11. cikk (5) bekezdésétől függően a tagállamoknak kell meghatározniuk |

1.

A tagállamok kiegészítő mutatókat határoznak meg a kockázatalapú befizetések számításához. E célra

  A kockázatalapú befizetések számításához emellett
  az alábbi mutatók egy része vagy egésze is felhasználható: [Mód 141]

Kockázati osztály

Mutató/arány

Képlet

Tőkemegfelelés

Teljes tőke

Teljes tőke

Kockázattal súlyozott eszközök

Tőkefelesleg (1)

Tőkefelesleg

vagy

Tőkefelesleg

Összes eszköz

Kockázattal súlyozott eszközök

Eszközminőség

Hitelveszteségekre képzett céltartalék

Hitelveszteségekre képzett céltartalék

vagy

Hitelveszteségekre képzett céltartalék

Nettó kamatbevétel

Működési jövedelem

Kockázattal súlyozott eszközök

Kockázattal súlyozott eszközök

Összes eszköz

Jövedelmezőség

Költség/bevétel arány

Működési ráfordítások

Működési jövedelem

Nettó nyereség

Nettó nyereség

Teljes tőke

Likviditás

A 11. cikk (5) bekezdésétől függően a tagállamoknak kell meghatározniuk

| 2. | A kockázati profilok figyelembevételére a kiegészítő mutatók tekintetében az alábbi pontszámokat kell használni.









  Kockázati szint | Tőkemegfelelés | Eszközminőség | Jövedelmezőség | Likviditás |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Igen alacsony kockázat | 1 | 1 | 1 | 1 |
| Alacsony kockázat | 2 | 2 | 2 | 2 |
| Közepes kockázat | 3 | 3 | 3 | 3 |
| Magas kockázat | 4 | 4 | 4 | 4 |
| Igen magas kockázat | 5 | 5 | 5 | 5 |

2.

A kockázati profilok figyelembevételére a kiegészítő mutatók tekintetében az alábbi pontszámokat kell használni.

Kockázati szint

Tőkemegfelelés

Eszközminőség

Jövedelmezőség

Likviditás

Igen alacsony kockázat

1

1

1

1

Alacsony kockázat

2

2

2

2

Közepes kockázat

3

3

3

3

Magas kockázat

4

4

4

4

Igen magas kockázat

5

5

5

5

| 3. | Egy adott taghoz összetett pontszámától függően az alábbi kockázati súlyokat (együtthatókat) kell rendelni:










  Összetett pontszám (ρ) | 1 < ρ ≤ 1,5 | 1,5 < ρ ≤ 2,5 | 2,5 < ρ ≤ 3,5 | 3,5 < ρ ≤ 4,5 | 4,5 < ρ ≤ 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kockázati együttható (β) | 75 % | 100 % | 125 % | 150 % | 200 % |

3.

Egy adott taghoz összetett pontszámától függően az alábbi kockázati súlyokat (együtthatókat) kell rendelni:

Összetett pontszám (ρ)

1 < ρ ≤ 1,5

1,5 < ρ ≤ 2,5

2,5 < ρ ≤ 3,5

3,5 < ρ ≤ 4,5

4,5 < ρ ≤ 5

Kockázati együttható (β)

75 %

100 %

125 %

150 %

200 %

---

(1)  Tőkefelesleg = Tőke – a 2006/48/EK irányelv 57. cikkének a)–h) pontjában említett szavatolótőke.

2012. február 16., csütörtökIII. MELLÉKLET

Minta: A betéteseknek szóló tájékoztató

Ha az esedékes és kifizetendő betétet

  betétét hitelintézete
  a hitelintézet a pénzügyi körülményeihez közvetlenül kapcsolódó okok miatt nem fizette ki, akkor a betétet egy betétbiztosítási rendszer fizeti vissza a betéteseknek

  Önnek mint betétesnek
  . Az illetékes betétbiztosítási rendszer általános

  a betétbiztosítási rendszerekről szóló 2012/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben

   (1)

  foglaltaknak megfelelően
  fedezetet ad a [számlavezető hitelintézet neve] [termék neve] nevű termékére. [Mód 142]

A fedezet bankonként legfeljebb 100 000 EUR visszafizetésére terjed ki. A fedezet megállapításakor az adott banknál tartott betéteket

  betéteit
  összevontan veszik figyelembe. Így például, ha a betétes megtakarítási

  az Ön betéti
  számláján 90 000 EUR, folyószámláján pedig 20 000 EUR

  40 000 EUR
  található, a fedezet akkor is csak 100 000 EUR visszafizetésére terjed ki. [Mód 143]

[Csak a vonatkozó esetben]: Ez a számítási módszer akkor is érvényes, ha a bank

  hitelintézet az ügyfelei felé
  több cégnevet

  márkanevet
  is használ. A(z) [számlavezető hitelintézet neve] [ugyanazon hitelintézet minden más megnevezése] néven is tevékenykedik. Az említett nevű hitelintézeteknél tartott betétek
  mindegyike
  összesen legfeljebb 100 000 EUR összegű fedezetet élveznek. [Mód 144]

Közös számla esetében a 100 000 EUR összegű fedezet minden egyes betétest megillet.

[Csak a vonatkozó esetben:] A 100 000 EUR összegű fedezeti korlát alkalmazása céljából az olyan számlán elhelyezett betéteket, amelyek tekintetében két vagy több személy jogosult, mint jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, társulás vagy hasonló természetű csoportosulás tagja, összevontan és egyetlen betétes betétjeként kezelik.

A betétbiztosítási rendszerek általában minden lakossági betétes és vállalkozás számára
  [adott esetben a tagállamban: és veszélyeztetett helyi hatóság számára]
  fedezetet nyújtanak. A kivételek, amelyek meghatározott betétekre vonatkoznak, megtalálhatók az illetékes betétbiztosítási rendszer weboldalán
  [illessze be az illetékes betétbiztosítási rendszer weboldalát]
  . Az Ön bankja kérésre arról is tájékoztatást ad, hogy a fedezet kiterjed-e bizonyos termékekre vagy sem. A
  hitelintézet

  bank a betétekre vonatkozó fedezet tényét a számlakivonaton

  az Ön számlakivonatán
  is feltünteti. [Mód 145]

Az illetékes betétbiztosítási rendszer a(z) [név, cím, telefonszám, e-mail cím és weboldal]. E rendszer legfeljebb hathetes, 2013. december 31-től pedig egyhetes határidőn

  öt [adott esetben: 20] munkanapon
  belül visszafizeti az Ön betéteit (legfeljebb 100 000 EUR-t).
  [vonatkozó esetben: Kérésre a betétbiztosítási rendszer öt munkanapon belül 5 000 euró összegig terjedő hitelt nyújt az Ön számára
  .
  2017-től (100 000 euróig) öt napon belül visszatérítik az Ön betéteit]. [Mód 146]

Amennyiben e

  a fenti
  határidőkön belül nem kapja vissza pénzét, úgy vegye fel a kapcsolatot a betétbiztosítási rendszerrel, mivel a kifizetésekre vonatkozó igényeket

  igények bejelentése
  adott esetben csak korlátozott ideig lehet bejelenteni

  lezárul [illessze be a tagállamban alkalmazandó határidőt, valamint a nemzeti jogszabályra és az erről rendelkező cikkre vonatkozó pontos hivatkozást] után
  . További tájékoztatásért látogasson el a következő weboldalra: [az illetékes betétbiztosítási rendszer weboldala]. [Mód 147]

[Csak a vonatkozó esetben:] Az Ön betétjére

  hitelintézménye
  betétbiztosítási rendszerként [elismert/nem elismert] intézményi betétbiztosítási rendszer ad fedezetet

  rendszerhez tartozik
  . A rendszerben részt vevő bankok

  hitelintézetek
  a fizetésképtelenség elkerülése céljából kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak. Mindazonáltal, ha ennek ellenére bekövetkezne a
  fizetésképtelenség
  , az Ön betéteit
  a nemzeti jog értelmében elismert betétbiztosítási rendszerek keretében
  legfeljebb 100 000 EUR erejéig visszafizetik. [Mód 148]

---

(1)  
  Az irányelv száma és hivatkozási adatai.

2012. február 16., csütörtökIV. MELLÉKLET

A.   RÉSZ

Azok az irányelvek, amelyek a 21. cikknek megfelelően – egymást követő módosításaikkal együtt – hatályukat vesztik

Az Európai Parlament és a Tanács 94/19/EK irányelve (1994. május 30.) a betétbiztosítási rendszerekről.

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/14/EK irányelve (2009. március 11.) a betétbiztosítási rendszerekről szóló 94/19/EK irányelvnek a fedezeti szint és a kifizetési határidő tekintetében történő módosításáról.

B.   RÉSZ

A 21. cikkben említett átültetési határidők

| Irányelv | Átültetési határidő |
| --- | --- |
| 94/19/EK | 1995.7.1. |
| 2009/14/EK | 2009.6.30. |
| 2009/14/EK (a 2009/14/EK irányelv által módosított 94/19/EK irányelv 1. cikk 3. pont i. alpontjának második bekezdése, 7. cikkének (1a) és (3) bekezdése, és 10. cikkének (1) bekezdése) | 2010.12.31. |

Irányelv

Átültetési határidő

94/19/EK

1995.7.1.

2009/14/EK

2009.6.30.

2009/14/EK (a 2009/14/EK irányelv által módosított 94/19/EK irányelv 1. cikk 3. pont i. alpontjának második bekezdése, 7. cikkének (1a) és (3) bekezdése, és 10. cikkének (1) bekezdése)

2010.12.31.

2012. február 16., csütörtökV. MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| Ezen irányelv | A 2009/14/EK irányelv | A 94/19/EK irányelv |
| --- | --- | --- |
| 1. cikk | — | — |
| 2. cikk (1) bekezdés a) pont | | 1. cikk 1. pont |
| 2. cikk (1) bekezdés d) pont | | 1. cikk 2. pont |
| 2. cikk (1) bekezdés e) pont | 1. cikk 1. bekezdés | 1. cikk 3. pont |
| 2. cikk (1) bekezdés f) pont | | 1. cikk 4. pont |
| 2. cikk (1) bekezdés g) pont | | 1. cikk 5. pont |
| 3. cikk (1) bekezdés | | 3. cikk (1) bekezdés |
| 3. cikk (2) bekezdés | | 3. cikk (2) bekezdés |
| 3. cikk (3) bekezdés | | 3. cikk (3) bekezdés |
| 3. cikk (4) bekezdés | | 5. cikk |
| 3. cikk (6) bekezdés | 1. cikk (6) bekezdés a) pont | |
| 4. cikk (1) bekezdés a)–c) pont | | 2. cikk |
| 4. cikk (1) bekezdés d) pont | | 7. cikk (2) bekezdés, I. melléklet 1. pont |
| 4. cikk (1) bekezdés f) pont | | 7. cikk (2) bekezdés, I. melléklet 10. pont |
| 4. cikk (1) bekezdés g) pont | | 7. cikk (2) bekezdés, I. melléklet 2. pont |
| 4. cikk (1) bekezdés h) pont | | 7. cikk (2) bekezdés, I. melléklet 5. pont |
| 4. cikk (1) bekezdés i) pont | | 7. cikk (2) bekezdés, I. melléklet 6. pont |
| 4. cikk (1) bekezdés j) pont | | 7. cikk (2) bekezdés, I. melléklet 3. és 4. pont |
| 4. cikk (1) bekezdés k) pont | | 7. cikk (2) bekezdés, I. melléklet 12. pont |
| 5. cikk (1) bekezdés | 1. cikk (3) bekezdés a) pont | 7. cikk (1) bekezdés |
| 5. cikk (4) bekezdés | 1. cikk (3) bekezdés a) pont | |
| 5. cikk (6) bekezdés | | 7. cikk (4) és (5) bekezdés |
| 5. cikk (7) bekezdés | 1. cikk (3) bekezdés d) pont | |
| 6. cikk (1)–(3) bekezdés | | 8. cikk |
| 7. cikk (1) bekezdés | 1. cikk (6) bekezdés a) pont | 10. cikk (1) bekezdés |
| 7. cikk (3) bekezdés | | 10. cikk (4) bekezdés |
| 7. cikk (4) bekezdés | | 10. cikk (5) bekezdés |
| 8. cikk (1) bekezdés | | 7. cikk (6) bekezdés |
| 8. cikk (2) bekezdés | | 11. cikk |
| 12. cikk (1) bekezdés | | 4. cikk (1) bekezdés |
| 13. cikk | | 6. cikk |
| 14. cikk (1)–(3) bekezdés | 1. cikk (5) bekezdés | 9. cikk (1) bekezdés |
| 14. cikk (4) bekezdés | | 9. cikk (2) bekezdés |
| 14. cikk (5) bekezdés | | 9. cikk (3) bekezdés |
| 15. cikk | | 13. cikk |
| 16–18. cikk | 1. cikk (4) bekezdés | |

Ezen irányelv

A 2009/14/EK irányelv

A 94/19/EK irányelv

1. cikk

—

—

2. cikk (1) bekezdés a) pont

1. cikk 1. pont

2. cikk (1) bekezdés d) pont

1. cikk 2. pont

2. cikk (1) bekezdés e) pont

1. cikk 1. bekezdés

1. cikk 3. pont

2. cikk (1) bekezdés f) pont

1. cikk 4. pont

2. cikk (1) bekezdés g) pont

1. cikk 5. pont

3. cikk (1) bekezdés

3. cikk (1) bekezdés

3. cikk (2) bekezdés

3. cikk (2) bekezdés

3. cikk (3) bekezdés

3. cikk (3) bekezdés

3. cikk (4) bekezdés

5. cikk

3. cikk (6) bekezdés

1. cikk (6) bekezdés a) pont

4. cikk (1) bekezdés a)–c) pont

2. cikk

4. cikk (1) bekezdés d) pont

7. cikk (2) bekezdés, I. melléklet 1. pont

4. cikk (1) bekezdés f) pont

7. cikk (2) bekezdés, I. melléklet 10. pont

4. cikk (1) bekezdés g) pont

7. cikk (2) bekezdés, I. melléklet 2. pont

4. cikk (1) bekezdés h) pont

7. cikk (2) bekezdés, I. melléklet 5. pont

4. cikk (1) bekezdés i) pont

7. cikk (2) bekezdés, I. melléklet 6. pont

4. cikk (1) bekezdés j) pont

7. cikk (2) bekezdés, I. melléklet 3. és 4. pont

4. cikk (1) bekezdés k) pont

7. cikk (2) bekezdés, I. melléklet 12. pont

5. cikk (1) bekezdés

1. cikk (3) bekezdés a) pont

7. cikk (1) bekezdés

5. cikk (4) bekezdés

1. cikk (3) bekezdés a) pont

5. cikk (6) bekezdés

7. cikk (4) és (5) bekezdés

5. cikk (7) bekezdés

1. cikk (3) bekezdés d) pont

6. cikk (1)–(3) bekezdés

8. cikk

7. cikk (1) bekezdés

1. cikk (6) bekezdés a) pont

10. cikk (1) bekezdés

7. cikk (3) bekezdés

10. cikk (4) bekezdés

7. cikk (4) bekezdés

10. cikk (5) bekezdés

8. cikk (1) bekezdés

7. cikk (6) bekezdés

8. cikk (2) bekezdés

11. cikk

12. cikk (1) bekezdés

4. cikk (1) bekezdés

13. cikk

6. cikk

14. cikk (1)–(3) bekezdés

1. cikk (5) bekezdés

9. cikk (1) bekezdés

14. cikk (4) bekezdés

9. cikk (2) bekezdés

14. cikk (5) bekezdés

9. cikk (3) bekezdés

15. cikk

13. cikk

16–18. cikk

1. cikk (4) bekezdés

---

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/120 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/120

---

2012. február 16., csütörtökMegállapodás az EU és Marokkó között a mezőgazdasági és a halászati termékekre vonatkozó kölcsönös liberalizációs intézkedésekről ***

P7_TA(2012)0056

Az Európai Parlament 2012. február 16-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági termékekre és a feldolgozott mezőgazdasági termékekre, a halakra és a halászati termékekre vonatkozó kölcsönös liberalizációs intézkedésekről, továbbá az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás módosításáról, valamint az ahhoz csatolt 1., 2. és 3. jegyzőkönyvnek, és azok mellékleteinek felváltásáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (15975/2010 – C7-0432/2010 – 2010/0248(NLE))

2013/C 249 E/33

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (15975/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (15975/2010),

| — | tekintettel a mezőgazdasági és a feldolgozott mezőgazdasági termékekre, a halakra és a halászati termékekre vonatkozó kölcsönös liberalizációs intézkedésekről, továbbá az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás módosításáról, valamint az ahhoz csatolt 1., 2. és 3. jegyzőkönyvnek és azok mellékleteinek felváltásáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodástervezetre (15974/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mezőgazdasági és a feldolgozott mezőgazdasági termékekre, a halakra és a halászati termékekre vonatkozó kölcsönös liberalizációs intézkedésekről, továbbá az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás módosításáról, valamint az ahhoz csatolt 1., 2. és 3. jegyzőkönyvnek és azok mellékleteinek felváltásáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodástervezetre (15974/2010),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdése első albekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0432/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdése első albekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0432/2010),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság és a Halászati Bizottság véleményére (A7-0023/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság és a Halászati Bizottság véleményére (A7-0023/2012),

| 1. | Egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

Egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Marokkói Királyság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Marokkói Királyság kormányának és parlamentjének.

---

| 30.8.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 249/121 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 249/121

---

2012. február 16., csütörtökA pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény ***

P7_TA(2012)0061

Az Európai Parlament 2012. február 16-i jogalkotási állásfoglalása a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (11343/2010 – C7-0207/2011 – 2010/0093(NLE))

2013/C 249 E/34

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (11343/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (11343/2010),

| — | tekintettel a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény tervezetére (09429/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény tervezetére (09429/2010),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdése első albekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7–0207/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdése első albekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7–0207/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0026/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0026/2012),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló egyezményt aláíró felek kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlés elnökeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló egyezményt aláíró felek kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlés elnökeinek.

---