# Eiropas Savienības C 251/2013

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2013.251.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 251 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 56. sējums2013. gada 31. augusts |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2013.251.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 251

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

56. sējums2013. gada 31. augusts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 251/01 | Euro maiņas kurss | 1 |
| 2013/C 251/02 | Atzinums, ko sniegusi padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos savā 2013. gada 22. marta sanāksmē par lēmuma projektu lietā AT.39727 – ČEZ – Ziņotājs: Kipra | 2 |
| 2013/C 251/03 | Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums (AT.39727 – CEZ) | 3 |
| 2013/C 251/04 | Komisijas lēmuma kopsavilkums (2013. gada 10. aprīlis) par procedūru saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 102. pantu un EEZ līguma 54. pantu (Lieta AT.39727 – CEZ) (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 1997 final) | 4 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2013/C 251/01

Euro maiņas kurss

1

2013/C 251/02

Atzinums, ko sniegusi padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos savā 2013. gada 22. marta sanāksmē par lēmuma projektu lietā AT.39727 – ČEZ – Ziņotājs: Kipra

ČEZ

2

2013/C 251/03

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums (AT.39727 – CEZ)

CEZ

3

2013/C 251/04

Komisijas lēmuma kopsavilkums (2013. gada 10. aprīlis) par procedūru saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 102. pantu un EEZ līguma 54. pantu (Lieta AT.39727 – CEZ) (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 1997 final)

CEZ

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 1997 final)

4

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 251/05 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 6 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 251/06 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 8 |
| 2013/C 251/07 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 13 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2013/C 251/05

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

JBS/Seara/Zenda

1

6

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2013/C 251/06

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

8

2013/C 251/07

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2013. gada 30. augusts

2013/C 251/01

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3235 |
| JPY | Japānas jena | 130,01 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4594 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,85395 |
| SEK | Zviedrijas krona | 8,7503 |
| CHF | Šveices franks | 1,2310 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,0905 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,735 |
| HUF | Ungārijas forints | 300,78 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7028 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2633 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4320 |
| TRY | Turcijas lira | 2,6868 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4820 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3936 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,2627 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7041 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6867 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 468,90 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 13,6670 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,0979 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5683 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 918,52 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,3554 |
| PHP | Filipīnu peso | 58,996 |
| RUB | Krievijas rublis | 44,0050 |
| THB | Taizemes bāts | 42,557 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,1122 |
| MXN | Meksikas peso | 17,6158 |
| INR | Indijas rūpija | 87,8470 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3235

JPY

Japānas jena

130,01

DKK

Dānijas krona

7,4594

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,85395

SEK

Zviedrijas krona

8,7503

CHF

Šveices franks

1,2310

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,0905

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,735

HUF

Ungārijas forints

300,78

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7028

PLN

Polijas zlots

4,2633

RON

Rumānijas leja

4,4320

TRY

Turcijas lira

2,6868

AUD

Austrālijas dolārs

1,4820

CAD

Kanādas dolārs

1,3936

HKD

Hongkongas dolārs

10,2627

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7041

SGD

Singapūras dolārs

1,6867

KRW

Dienvidkorejas vona

1 468,90

ZAR

Dienvidāfrikas rands

13,6670

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,0979

HRK

Horvātijas kuna

7,5683

IDR

Indonēzijas rūpija

14 918,52

MYR

Malaizijas ringits

4,3554

PHP

Filipīnu peso

58,996

RUB

Krievijas rublis

44,0050

THB

Taizemes bāts

42,557

BRL

Brazīlijas reāls

3,1122

MXN

Meksikas peso

17,6158

INR

Indijas rūpija

87,8470

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/2

---

Atzinums, ko sniegusi padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos savā 2013. gada 22. marta sanāksmē par lēmuma projektu lietā AT.39727 – ČEZ

Ziņotājs: Kipra

2013/C 251/02

| 1. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas bažām, kuras tā pauda 2012. gada jūnija sākotnējā novērtējumā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 102. pantu un EEZ līguma 54. pantu. |
| --- | --- |

1.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas bažām, kuras tā pauda 2012. gada jūnija sākotnējā novērtējumā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 102. pantu un EEZ līguma 54. pantu.

| 2. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka procedūru var izbeigt, pieņemot lēmumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 9. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

2.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka procedūru var izbeigt, pieņemot lēmumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 9. panta 1. punktu.

| 3. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka, ņemot vērā ČEZ piedāvātās saistības un neskarot Regulas (EK) Nr. 1/2003 9. panta 2. punktu, Komisijas rīcībai vairs nav pamata. |
| --- | --- |

3.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka, ņemot vērā ČEZ piedāvātās saistības un neskarot Regulas (EK) Nr. 1/2003 9. panta 2. punktu, Komisijas rīcībai vairs nav pamata.

| 4. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ČEZ piedāvātās saistības ir piemērotas, vajadzīgas un proporcionālas un tās būtu jāpadara juridiski saistošas attiecībā uz ČEZ. |
| --- | --- |

4.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ČEZ piedāvātās saistības ir piemērotas, vajadzīgas un proporcionālas un tās būtu jāpadara juridiski saistošas attiecībā uz ČEZ.

| 5. | Padomdevēja komiteja iesaka publicēt tās atzinumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

5.

Padomdevēja komiteja iesaka publicēt tās atzinumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

---

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/3

---

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums (1)

(AT.39727 – CEZ)

2013/C 251/03

| (1) | Komisija 2011. gada 11. jūlijā nolēma sākt procedūru pret uzņēmumu ČEZ a.s. (“CEZ”) par iespējamu ļaunprātīgu dominējoša stāvokļa izmantošanu elektroenerģijas ražošanas un vairumpiegādes tirgū Čehijā. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2011. gada 11. jūlijā nolēma sākt procedūru pret uzņēmumu ČEZ a.s. (“CEZ”) par iespējamu ļaunprātīgu dominējoša stāvokļa izmantošanu elektroenerģijas ražošanas un vairumpiegādes tirgū Čehijā.

| (2) | Komisija 2012. gada 26. jūnijā pieņēma sākotnēju novērtējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 (2) 9. panta 1. punktu un 2012. gada 28. jūnijā paziņoja par to CEZ. Sākotnējā novērtējumā tika secināts, ka CEZ kā dominējošais uzņēmums elektroenerģijas ražošanas un vairumpiegādes tirgū Čehijā varētu būt īstenojis stratēģiju, lai neļautu jauniem konkurentiem ienākt šajā tirgū, veicot pirmtiesīgu rezervēšanu elektroenerģijas pārvades tīklā. Šī rīcība radīja bažas par tās atbilstību LESD 102. pantam un EEZ līguma 54. pantam. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2012. gada 26. jūnijā pieņēma sākotnēju novērtējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 (2) 9. panta 1. punktu un 2012. gada 28. jūnijā paziņoja par to CEZ. Sākotnējā novērtējumā tika secināts, ka CEZ kā dominējošais uzņēmums elektroenerģijas ražošanas un vairumpiegādes tirgū Čehijā varētu būt īstenojis stratēģiju, lai neļautu jauniem konkurentiem ienākt šajā tirgū, veicot pirmtiesīgu rezervēšanu elektroenerģijas pārvades tīklā. Šī rīcība radīja bažas par tās atbilstību LESD 102. pantam un EEZ līguma 54. pantam.

| (3) | Lai novērstu Komisijas sākotnējā novērtējumā izteiktās bažas, CEZ2012. gada 3. jūlijā iesniedza pirmo priekšlikumu par saistībām. Komisija 2012. gada 10. jūlijā publicēja paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 27. panta 4. punktu, sniedzot lietas un saistību kopsavilkumu un aicinot ieinteresētās trešās personas iesniegt apsvērumus par CEZ priekšlikumu (3). Reaģējot uz minēto paziņojumu, 7 ieinteresētās trešās personas iesniedza Komisijai apsvērumus. CEZ2012. gada 9. oktobrī iesniedza pārskatītu priekšlikumu par saistībām. |
| --- | --- |

(3)

Lai novērstu Komisijas sākotnējā novērtējumā izteiktās bažas, CEZ2012. gada 3. jūlijā iesniedza pirmo priekšlikumu par saistībām. Komisija 2012. gada 10. jūlijā publicēja paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 27. panta 4. punktu, sniedzot lietas un saistību kopsavilkumu un aicinot ieinteresētās trešās personas iesniegt apsvērumus par CEZ priekšlikumu (3). Reaģējot uz minēto paziņojumu, 7 ieinteresētās trešās personas iesniedza Komisijai apsvērumus. CEZ2012. gada 9. oktobrī iesniedza pārskatītu priekšlikumu par saistībām.

| (4) | Ar 2012. gada 30. oktobra vēstuli Komisija informēja sūdzības iesniedzēju šajā lietā, ka tā neplāno veikt turpmāku izmeklēšanu saistībā ar apgalvojumu, ka CEZ pārkāpj ES tiesību aktus konkurences jomā, un noteica sūdzības iesniedzējam četru nedēļu termiņu, lai iesniegtu rakstiskas piezīmes. Sūdzības iesniedzējs 2012. gada 31. oktobrī pieprasīja pieeju konkrētiem dokumentiem, uz kuriem Komisija ir balstījusi savu sākotnējo novērtējumu, un 2012. gada 26. novembrī tas iesniedza rakstiskas piezīmes. |
| --- | --- |

(4)

Ar 2012. gada 30. oktobra vēstuli Komisija informēja sūdzības iesniedzēju šajā lietā, ka tā neplāno veikt turpmāku izmeklēšanu saistībā ar apgalvojumu, ka CEZ pārkāpj ES tiesību aktus konkurences jomā, un noteica sūdzības iesniedzējam četru nedēļu termiņu, lai iesniegtu rakstiskas piezīmes. Sūdzības iesniedzējs 2012. gada 31. oktobrī pieprasīja pieeju konkrētiem dokumentiem, uz kuriem Komisija ir balstījusi savu sākotnējo novērtējumu, un 2012. gada 26. novembrī tas iesniedza rakstiskas piezīmes.

| (5) | Ņemot vērā Komisijai iesniegto papildu informāciju, tostarp sūdzības iesniedzēja rakstiskās piezīmes, kurās bija paustas šaubas par viena no nododamo aktīvu piemērotību, lai novērstu bažas par konkurenci, CEZ2013. gada 6. martā iesniedza grozītu priekšlikumu par saistībām. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā Komisijai iesniegto papildu informāciju, tostarp sūdzības iesniedzēja rakstiskās piezīmes, kurās bija paustas šaubas par viena no nododamo aktīvu piemērotību, lai novērstu bažas par konkurenci, CEZ2013. gada 6. martā iesniedza grozītu priekšlikumu par saistībām.

| (6) | Komisija ar lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 9. panta 1. punktu, nosaka CEZ piedāvātās saistības par saistošām un secina, ka, ņemot vērā piedāvātās saistības, Komisijas rīcībai vairs nav pamata. |
| --- | --- |

(6)

Komisija ar lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 9. panta 1. punktu, nosaka CEZ piedāvātās saistības par saistošām un secina, ka, ņemot vērā piedāvātās saistības, Komisijas rīcībai vairs nav pamata.

| (7) | Līdz šim es neesmu saņēmis pieprasījumus vai sūdzības no šīs lietas izskatīšanā iesaistītajām pusēm (4). Ņemot to vērā, es uzskatu, ka ir ievērota efektīva visu šajā lietā iesaistīto pušu procesuālo tiesību īstenošana. |
| --- | --- |

(7)

Līdz šim es neesmu saņēmis pieprasījumus vai sūdzības no šīs lietas izskatīšanā iesaistītajām pusēm (4). Ņemot to vērā, es uzskatu, ka ir ievērota efektīva visu šajā lietā iesaistīto pušu procesuālo tiesību īstenošana.

Briselē, 2013. gada 25. martā

Michael ALBERS

---

(1)  Saskaņā ar 16. un 17. pantu Eiropas Komisijas priekšsēdētāja 2011. gada 13. oktobra Lēmumā 2011/695/ES par uzklausīšanas amatpersonas amatu un darba uzdevumiem noteiktu konkurences lietu izskatīšanā (OV L 275, 20.10.2011., 29. lpp.) (“Lēmums 2011/695/ES”).

1

(2)  Padomes 2002. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas paziņojums, kas publicēts saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 27. panta 4. punktu lietā 39727 – CEZ (OV C 202, 10.7.2012., 1. lpp.).

3

CEZ

(4)  Saskaņā ar Lēmuma 2011/695/ES 15. panta 1. punktu procesa puses, kuras piedāvā uzņemties saistības saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 9. pantu, var vērsties pie uzklausīšanas amatpersonas jebkurā procedūras stadijā, lai nodrošinātu savu procesuālo tiesību efektīvu īstenošanu.

4

---

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/4 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/4

---

Komisijas lēmuma kopsavilkums

(2013. gada 10. aprīlis)

par procedūru saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 102. pantu un EEZ līguma 54. pantu

(Lieta AT.39727 – CEZ)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 1997 final)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

2013/C 251/04

Komisija 2013. gada 10. aprīlī pieņēma lēmumu par procedūru saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 102. pantu un EEZ līguma 54. pantu. Atbilstoši Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003
   (1)
  30. panta noteikumiem Komisija ar šo publicē pušu nosaukumus un lēmuma galveno saturu, tostarp visus uzliktos sodus, ņemot vērā uzņēmumu likumīgās intereses savu komercnoslēpumu aizsargāšanā.

1.   IEVADS

| (1) | Lieta attiecas uz uzņēmumu ČEZ, a.s. (“CEZ”). Ar lēmuma pieņemšanu CEZ kļūst juridiski saistošas saistības, ko uzņēmums ierosināja pēc Komisijas sākotnējiem secinājumiem, ka CEZ, iespējams, ir ļaunprātīgi izmantojis savu dominējošo stāvokli Čehijas elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības piegādes tirgū. Komisija pauda bažas, ka CEZ varētu būt kavējis iekļūšanu tirgū no jauna, pirmtiesīgi rezervējot Čehijas elektroenerģijas pārvades tīklu. |
| --- | --- |

(1)

Lieta attiecas uz uzņēmumu ČEZ, a.s. (“CEZ”). Ar lēmuma pieņemšanu CEZ kļūst juridiski saistošas saistības, ko uzņēmums ierosināja pēc Komisijas sākotnējiem secinājumiem, ka CEZ, iespējams, ir ļaunprātīgi izmantojis savu dominējošo stāvokli Čehijas elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības piegādes tirgū. Komisija pauda bažas, ka CEZ varētu būt kavējis iekļūšanu tirgū no jauna, pirmtiesīgi rezervējot Čehijas elektroenerģijas pārvades tīklu.

2.   PROCEDŪRA

| (2) | Komisija 2011. gada 11. jūlijā sāka lietas izskatīšanu ar mērķi pieņemt lēmumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 III nodaļu un, kā tas norādīts Regulas (EK) Nr. 1/2003 9. panta 1. punktā, Komisija 2012. gada 26. jūnijā pieņēma sākotnēju novērtējumu, kurā paustas tās bažas par konkurenci; šīs bažas attiecās uz CEZ pirmtiesīgo rezervēšanu Čehijas elektroenerģijas pārvades tīklā, kas varētu neļaut konkurentiem ienākt elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības piegādes tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2011. gada 11. jūlijā sāka lietas izskatīšanu ar mērķi pieņemt lēmumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 III nodaļu un, kā tas norādīts Regulas (EK) Nr. 1/2003 9. panta 1. punktā, Komisija 2012. gada 26. jūnijā pieņēma sākotnēju novērtējumu, kurā paustas tās bažas par konkurenci; šīs bažas attiecās uz CEZ pirmtiesīgo rezervēšanu Čehijas elektroenerģijas pārvades tīklā, kas varētu neļaut konkurentiem ienākt elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības piegādes tirgū.

| (3) | Šis sākotnējais novērtējums tika paziņots CEZ2012. gada 28. jūnijā. |
| --- | --- |

(3)

Šis sākotnējais novērtējums tika paziņots CEZ2012. gada 28. jūnijā.

| (4) | Atbildot uz sākotnējo novērtējumu, CEZ2012. gada 3. jūlijā iesniedza Komisijai saistību priekšlikumu. |
| --- | --- |

(4)

Atbildot uz sākotnējo novērtējumu, CEZ2012. gada 3. jūlijā iesniedza Komisijai saistību priekšlikumu.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 (2) 27. panta 4. punktu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2012. gada 10. jūlijā tika publicēts paziņojums, kurā sniegts lietas un ierosināto saistību kopsavilkums un aicinājums ieinteresētām trešām personām viena mēneša laikā no šā paziņojuma publicēšanas iesniegt apsvērumus par minētajām saistībām. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 (2) 27. panta 4. punktu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2012. gada 10. jūlijā tika publicēts paziņojums, kurā sniegts lietas un ierosināto saistību kopsavilkums un aicinājums ieinteresētām trešām personām viena mēneša laikā no šā paziņojuma publicēšanas iesniegt apsvērumus par minētajām saistībām.

| (6) | CEZ2013. gada 6. martā iesniedza grozītu saistību priekšlikumu. |
| --- | --- |

(6)

CEZ2013. gada 6. martā iesniedza grozītu saistību priekšlikumu.

3.   SĀKOTNĒJĀ NOVĒRTĒJUMĀ IZTEIKTĀS BAŽAS

| (7) | Saskaņā ar sākotnējo novērtējumu par attiecīgo produktu tirgu tika uzskatīts elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības piegādes tirgus un par ģeogrāfisko tirgu tika atzīta valsts. Turklāt Komisija izteica sākotnējo viedokli, ka attiecīgajā laikposmā Čehijas Republikas elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības piegādes tirgū CEZ ieņēma dominējošu stāvokli. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar sākotnējo novērtējumu par attiecīgo produktu tirgu tika uzskatīts elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības piegādes tirgus un par ģeogrāfisko tirgu tika atzīta valsts. Turklāt Komisija izteica sākotnējo viedokli, ka attiecīgajā laikposmā Čehijas Republikas elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības piegādes tirgū CEZ ieņēma dominējošu stāvokli.

| (8) | Sākotnējā novērtējumā Komisija pauda bažas, ka CEZ, iespējams, ir ļaunprātīgi izmantojis savu dominējošo stāvokli elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības piegādes tirgū Čehijas Republikā. Konkrētāk, CEZ varētu būt īstenojis stratēģiju, kas novērš jaunu konkurentu ienākšanu tirgū. Šīs stratēģijas ietvaros 2007. gada janvārī CEZ, iespējams, veica potenciāli pirmtiesīgu rezervēšanu Čehijas elektroenerģijas pārvades sistēmā. |
| --- | --- |

(8)

Sākotnējā novērtējumā Komisija pauda bažas, ka CEZ, iespējams, ir ļaunprātīgi izmantojis savu dominējošo stāvokli elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības piegādes tirgū Čehijas Republikā. Konkrētāk, CEZ varētu būt īstenojis stratēģiju, kas novērš jaunu konkurentu ienākšanu tirgū. Šīs stratēģijas ietvaros 2007. gada janvārī CEZ, iespējams, veica potenciāli pirmtiesīgu rezervēšanu Čehijas elektroenerģijas pārvades sistēmā.

| (9) | CEZ rezervēšana attiecās uz diviem alternatīviem projektiem: brūnogļu vai gāzes dedzināšanas jaudu. Tomēr saskaņā ar Komisijas sākotnējiem secinājumiem šī rezervēšana neatbilda patiesajiem elektroenerģijas ražošanas projektiem. |
| --- | --- |

(9)

CEZ rezervēšana attiecās uz diviem alternatīviem projektiem: brūnogļu vai gāzes dedzināšanas jaudu. Tomēr saskaņā ar Komisijas sākotnējiem secinājumiem šī rezervēšana neatbilda patiesajiem elektroenerģijas ražošanas projektiem.

| (10) | CEZ potenciāli pirmtiesīgās rezervēšanas rezultātā pieejamā pārvades jauda, ko citādi varētu izmantot CEZ konkurenti, bija pilnībā izsmelta. Rezultātā CEZ konkurentiem, iespējams, bijusi liegta piekļuve pārvades tīkla sistēmai, kas ir absolūti nepieciešama katram liela mēroga elektroenerģijas ražotājam. |
| --- | --- |

(10)

CEZ potenciāli pirmtiesīgās rezervēšanas rezultātā pieejamā pārvades jauda, ko citādi varētu izmantot CEZ konkurenti, bija pilnībā izsmelta. Rezultātā CEZ konkurentiem, iespējams, bijusi liegta piekļuve pārvades tīkla sistēmai, kas ir absolūti nepieciešama katram liela mēroga elektroenerģijas ražotājam.

4.   SAISTĪBAS UN TIRGUS IZPĒTE

| (11) | CEZ nepiekrita Komisijas sākotnējam novērtējumam. Tomēr tas piedāvāja saistības, kuru galvenie elementi bija šādi:






  — | CEZ nodos vienu no šādiem ražošanas aktīviem piemērotam pircējam, kas jāapstiprina Komisijai, un kas nerada prima facie bažas par konkurenci:






  — | ar brūnoglēm kurināmo elektrostaciju Pocerady (1 000 MW), |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

CEZ nepiekrita Komisijas sākotnējam novērtējumam. Tomēr tas piedāvāja saistības, kuru galvenie elementi bija šādi:

—

CEZ nodos vienu no šādiem ražošanas aktīviem piemērotam pircējam, kas jāapstiprina Komisijai, un kas nerada prima facie bažas par konkurenci:

—

ar brūnoglēm kurināmo elektrostaciju Pocerady (1 000 MW),

| — | ar brūnoglēm kurināmo elektrostaciju Chvaletice (800 MW), |
| --- | --- |

—

ar brūnoglēm kurināmo elektrostaciju Chvaletice (800 MW),

| — | ar akmeņoglēm kurināmo elektrostaciju Detmarovice (800 MW), |
| --- | --- |

—

ar akmeņoglēm kurināmo elektrostaciju Detmarovice (800 MW),

| — | ar brūnoglēm kurināmo elektrostaciju Melnik III (500 MW) un ar brūnoglēm kurināmās elektrostacijas Tisova (Tisova I – 184 MW un Tisova II – 112 MW); abas elektrostacijas (Melnik III un Tisova) var tikt pārdotas atsevišķi. |
| --- | --- |

—

ar brūnoglēm kurināmo elektrostaciju Melnik III (500 MW) un ar brūnoglēm kurināmās elektrostacijas Tisova (Tisova I – 184 MW un Tisova II – 112 MW); abas elektrostacijas (Melnik III un Tisova) var tikt pārdotas atsevišķi.

| — | CEZ nedrīkst 10 gadus iegūt tiešu vai netiešu ietekmi uz nodalīto ražošanas aktīvu. |
| --- | --- |

—

CEZ nedrīkst 10 gadus iegūt tiešu vai netiešu ietekmi uz nodalīto ražošanas aktīvu.

| (12) | Saņemtajos apsvērumos saistībā ar tirgus izpētes paziņojumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 27. panta 4. punktu bija paustas zināmas bažas par to, vai Detmarovice spēkstacija ir piemērota, lai novērstu identificētās bažas par konkurenci. Lai ņemtu vērā tirgus izpētes rezultātus, CEZ svītroja Detmarovice spēkstaciju no ierosināto saistību saraksta. Turklāt saņemtajos apsvērumos tika norādīts uz nelielu skaitu tehnisku un/vai juridisku jautājumu, kas varētu ietekmēt atsevišķu spēkstaciju darbību. Saistības tika atbilstoši precizētas, lai ņemtu vērā šos komentārus. |
| --- | --- |

(12)

Saņemtajos apsvērumos saistībā ar tirgus izpētes paziņojumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 27. panta 4. punktu bija paustas zināmas bažas par to, vai Detmarovice spēkstacija ir piemērota, lai novērstu identificētās bažas par konkurenci. Lai ņemtu vērā tirgus izpētes rezultātus, CEZ svītroja Detmarovice spēkstaciju no ierosināto saistību saraksta. Turklāt saņemtajos apsvērumos tika norādīts uz nelielu skaitu tehnisku un/vai juridisku jautājumu, kas varētu ietekmēt atsevišķu spēkstaciju darbību. Saistības tika atbilstoši precizētas, lai ņemtu vērā šos komentārus.

| (13) | CEZ iesniedza grozītu saistību versiju 2013. gada 6. martā. |
| --- | --- |

(13)

CEZ iesniedza grozītu saistību versiju 2013. gada 6. martā.

5.   GALĪGO SAISTĪBU SAMĒRĪGUMS

| (14) | Saistības to galīgajā veidolā ir pietiekamas, lai samērīgā veidā novērstu problēmas, ko Komisija konstatēja sākotnējā novērtējumā. |
| --- | --- |

(14)

Saistības to galīgajā veidolā ir pietiekamas, lai samērīgā veidā novērstu problēmas, ko Komisija konstatēja sākotnējā novērtējumā.

| (15) | Ņemot vērā to, ka darbības, kas bija pamatā Komisijas bažām, bija pirmtiesīga pārvades jaudas rezervēšana, kas savukārt efektīvi liedza vai vismaz kavēja jaunu konkurentu ienākšanu Čehijas elektroenerģijas tirgū, daļēja CEZ ražošanas jaudas nodošana konkurentam ir skaidrs konstatēto konkurences problēmu risinājums. Ražošanas jaudas nodošana šajā gadījumā ir nepieciešama, jo cita veida izlīdzināšanas pasākumi nevar efektīvi labot CEZ rīcības sekas. |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā to, ka darbības, kas bija pamatā Komisijas bažām, bija pirmtiesīga pārvades jaudas rezervēšana, kas savukārt efektīvi liedza vai vismaz kavēja jaunu konkurentu ienākšanu Čehijas elektroenerģijas tirgū, daļēja CEZ ražošanas jaudas nodošana konkurentam ir skaidrs konstatēto konkurences problēmu risinājums. Ražošanas jaudas nodošana šajā gadījumā ir nepieciešama, jo cita veida izlīdzināšanas pasākumi nevar efektīvi labot CEZ rīcības sekas.

6.   SECINĀJUMS

| (16) | Ar šo lēmumu saistības kļūst saistošas CEZ. |
| --- | --- |

(16)

Ar šo lēmumu saistības kļūst saistošas CEZ.

| (17) | No CEZ neatkarīgs pilnvarnieks, ko apstiprinās Komisija, uzraudzīs, vai CEZ ievēro nosacījumus un pienākumus saskaņā ar saistībām. |
| --- | --- |

(17)

No CEZ neatkarīgs pilnvarnieks, ko apstiprinās Komisija, uzraudzīs, vai CEZ ievēro nosacījumus un pienākumus saskaņā ar saistībām.

---

(1)  OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.

(2)  OV C 202, 10.7.2012., 1.lpp.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/6 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/6

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2013/C 251/05

| 1. | Komisija 2013. gada 22. augustā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums JBS SA (Brazīlija), ko netieši kontrolē Batistu (Batista) ģimene, Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumiem Seara Holding (Europe) BV (Nīderlande), Secculum Participações Ltda (Brazīlija), União Frederiquense Participações (Brazīlija), Baumhardt Com. e Part. Ltda (Brazīlija), Excelsior Alimentos SA (Brazīlija), Athena Alimentos SA (Brazīlija) (turpmāk kopā saukti par “Seara”) un Columbus Netherlands BV (turpmāk “Zenda”, Nīderlande), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2013. gada 22. augustā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums JBS SA (Brazīlija), ko netieši kontrolē Batistu (Batista) ģimene, Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumiem Seara Holding (Europe) BV (Nīderlande), Secculum Participações Ltda (Brazīlija), União Frederiquense Participações (Brazīlija), Baumhardt Com. e Part. Ltda (Brazīlija), Excelsior Alimentos SA (Brazīlija), Athena Alimentos SA (Brazīlija) (turpmāk kopā saukti par “Seara”) un Columbus Netherlands BV (turpmāk “Zenda”, Nīderlande), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | JBS SA darbojas liellopu gaļas produktu, ādu un citu liellopu daļu izstrādes nozarē, kā arī lietošanai gatavu ēdienu nozarē Brazīlijā, Argentīnā, ASV un Austrālijā. JBS darbojas arī cūkgaļas un mājputnu nozarē. Tas eksportē savus produktus, cita starpā, arī uz EEZ, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

JBS SA darbojas liellopu gaļas produktu, ādu un citu liellopu daļu izstrādes nozarē, kā arī lietošanai gatavu ēdienu nozarē Brazīlijā, Argentīnā, ASV un Austrālijā. JBS darbojas arī cūkgaļas un mājputnu nozarē. Tas eksportē savus produktus, cita starpā, arī uz EEZ,

| — | Seara darbojas galvenokārt kaušanai paredzētu vistu un cūku audzēšanas nozarē un pārstrādātu un nepārstrādātu vistas gaļas un cūkgaļas produktu ražošanas nozarē Brazīlijā. Seara eksportē nepārstrādātu vistas gaļu un noteiktus pārstrādātas vistas gaļas produktus uz EEZ, |
| --- | --- |

—

Seara darbojas galvenokārt kaušanai paredzētu vistu un cūku audzēšanas nozarē un pārstrādātu un nepārstrādātu vistas gaļas un cūkgaļas produktu ražošanas nozarē Brazīlijā. Seara eksportē nepārstrādātu vistas gaļu un noteiktus pārstrādātas vistas gaļas produktus uz EEZ,

| — | Zenda darbojas ādas izstrādājumu rūpniecībā un ražo ādas izstrādājumus, kas paredzēti izmantošanai dažādās nozarēs, tostarp aviācijā, autobūvē, mēbeļu un apavu izgatavošanā. |
| --- | --- |

—

Zenda darbojas ādas izstrādājumu rūpniecībā un ražo ādas izstrādājumus, kas paredzēti izmantošanai dažādās nozarēs, tostarp aviācijā, autobūvē, mēbeļu un apavu izgatavošanā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/8 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/8

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 251/06

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (2)

“DAUJĖNŲ NAMINĖ DUONA”

EK Nr.: LT-PGI-0005-01059-28.11.2012

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums

“Daujėnų naminė duona”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Lietuvas Republika

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

| 2.4. grupa. | Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi |
| --- | --- |

2.4. grupa.

Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

Ar AĢIN “Daujėnų naminė duona” apzīmētais produkts ir rudzu rupjmaize, kuras gatavošanas process pilnībā tiek veikts mājsaimniecības apstākļos pēc tradicionālas metodes – rudzu miltu mīklas lēna raudzēšana ar dabīgo ieraugu abrā, kas izgatavota no ozolkoka vai nu pilnībā, vai arī tās pamatne un sānu dēlīši izgatavoti no ozolkoka; maizi cep uz tikai kvēlošām oglēm vai īpašā klona krāsnī.

Forma

ovāli vai taisnstūrveida klaipi.

Svars

ovālie klaipi: 4–4,5 kg,

taisnstūrveida klaipi: 4,5–10 kg.

Izskats

atkarīgs no izmantojuma: ikdienas patēriņam paredzētajiem maizes klaipiem jābūt ar gludu virsmu, bet svētku (sevišķiem gadījumiem paredzētajiem) klaipiem – ar īpašiem no rudzu miltu mīklas veidotiem uzrakstiem, svētku ornamentiem vai ziedu motīviem.

Klaipa virsa var būt nedaudz apdegusi un ar redzamiem ieplaisājumiem.

Garoza bieza neatkarīgi no maizes formas, garozas biezums klaipa augšpusē līdz 6 mm, bet apakšpusē – līdz 4 mm. Garozas krāsa brūna līdz tumši brūna.

Cepta un atdzesēta maizes klaipa mīkstums ir gaiši brūnā krāsā, elastīgs, porains, viendabīgs, bez kunkuļiem un tukšumiem, nedaudz lipīgs, vietvietām saskatāmas ķimenes.

Fizikālās un ķīmiskās īpašības

Mīkstuma mitruma saturs – līdz 43 procentiem.

Mīkstuma skābums – nepārsniedz 11 grādus (titrējamais skābums).

Mīkstuma porainums – vismaz 57 %.

Garša, smarža

Maizei piemīt raksturīgs patīkams un bagātīgs aromāts un saldskāba garša.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

| — | Sijāti rudzu milti, kuru temperatūra ir 20–22 °C, |
| --- | --- |

—

Sijāti rudzu milti, kuru temperatūra ir 20–22 °C,

| — | dzeramais ūdens, |
| --- | --- |

—

dzeramais ūdens,

| — | cukurs, |
| --- | --- |

—

cukurs,

| — | vārāmais sāls, |
| --- | --- |

—

vārāmais sāls,

| — | ķimenes, |
| --- | --- |

—

ķimenes,

| — | abrā dabiskā kārtā esošs ieraugs. |
| --- | --- |

—

abrā dabiskā kārtā esošs ieraugs.

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Ģeogrāfiskajā apgabalā jāveic visi ražošanas posmi:

| — | mīklas iejaušana, |
| --- | --- |

—

mīklas iejaušana,

| — | mīklas raudzēšana, |
| --- | --- |

—

mīklas raudzēšana,

| — | mīcīšana, |
| --- | --- |

—

mīcīšana,

| — | klaipa veidošana ar rokām, |
| --- | --- |

—

klaipa veidošana ar rokām,

| — | maizes cepšana uz kvēlošām oglēm vai klona krāsnī, |
| --- | --- |

—

maizes cepšana uz kvēlošām oglēm vai klona krāsnī,

| — | maizes atdzesēšana (vismaz 12 stundas). |
| --- | --- |

—

maizes atdzesēšana (vismaz 12 stundas).

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Pēc tam kad maize ir atdzisusi, dažādā lieluma “Daujėnų naminė duona” klaipus iepako veselus vai sagrieztus šķēlēs. Ovālos klaipus sagriež uz pusēm vai četrās daļās. Taisnstūrveida klaipus sagriež gabalos pa 400 līdz 450 g svarā. Veselos klaipus vai sagriezto maizi fasē pārtikas plēvēs vai papīra maisiņos.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Saskaņā ar publicēto produkta specifikāciju “Daujėnų naminė duona” ražošanā var turpināt izmantot šo nosaukumu gan marķējumā, gan arī reklāmas un mārketinga vajadzībām.

Marķējumā jānorāda:

| — | precīzs ražotāja nosaukums un adrese, |
| --- | --- |

—

precīzs ražotāja nosaukums un adrese,

| — | norāde “saugoma geografinė nuoroda” (aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde) un/vai Eiropas Savienības simbols. |
| --- | --- |

—

norāde “saugoma geografinė nuoroda” (aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde) un/vai Eiropas Savienības simbols.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Daujēnu pagasta administratīvā teritorija.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Daujēnu seņūnijā mājās gatavotu rudzu maizi cep maizes krāsnīs jau vairākus gadsimtus (kopš XVII gadsimta). Katrs zemnieks cepa maizi savas ģimenes vajadzībām, un viņam bija viss vajadzīgais aprīkojums: dzirnas graudu malšanai, ozolkoka abras mīklas raudzēšanai, no māla izbūvēta maizes krāsns, koka lizes. Viss tika izgatavots ar roku darbu, glabāts ģimenē un nodots no paaudzes paaudzei. Maizes cepšanas aprīkojums (maizes krāsnis, koka siles, lizes), kas saglabājies, joprojām ir ģimeņu īpašums, bet tagad atrodas muzejos. Šīs maizes cepšanas tradīcijas, kas attīstījušās ilgā laika periodā, ir dziļi iesakņojušās un, pārdzīvojot rūpniecisko maiznīcu ietekmi, kuras XIX gs. beigās un XX gs. sākumā visur strauji izplatījās, saglabājušās līdz mūsu dienām. Kad XX gs. beigās radās apstākļi šīs produkcijas ražošanai mazumtirdzniecībai un 1995. gadā “Daujėnų namine duona” sāka piedāvāt tirdzniecībā, maizes cepšana mājās ir kļuvusi par ģimeņu saimniecisko nodarbi, nepārsniedzot saimniecības ietvarus.

Produkta nosaukumā vārds “naminė” nozīmē “mājas-”, bet vārds “Daujėnų” (nominatīvā Daujėnai) ir vietvārds.

“Daujėnų namine duona” sevišķās īpašības ir izkoptas daudzu šīs maizes ražošanas gadu laikā. Kaut arī šā produkta ražošanas metode, kas cieši saistīta ar 4. punktā noteikto ražošanas apgabalu, mācību grāmatās un literatūrā nav aprakstīta, tā un ar to saistītās praktiskās iemaņas katrā ģimenē ir nodotas no paaudzes paaudzē.

Šajā ģeogrāfiskajā apgabalā ražotās maizes specifiskums ir seno, tradicionālo mājsaimnieču uzkrāto zināšanu, tradicionālo recepšu un tradicionālo ražošanas metožu rezultāts, izmantojot ģimenēs saglabājušos agrāko paaudžu vai pašu izgatavotu aprīkojumu. Šie stingrā noslēpumā glabātie paņēmieni piešķir maizei raksturīgu garšu un kvalitāti. Viens no svarīgākajiem stabilas kvalitātes garantijas faktoriem ir mīklas abrā atlikušais ieraugs. Ievērību pelna arī tas, ka pēc tradīcijas bija aizliegts aizdod šīs abras citām ģimenes saimniecībām, lai tās neizņemtu abrā atlikušo ieraugu, kas tad būtu zudis ģimenei, kura abru aizdotu. Vēl viens noslēpums ir mīklas raudzēšanas un mīcīšanas laiks, ko ražotājs nosaka, pamatojoties uz savām zināšanām un pieredzi.

Līdz šim visi cilvēki, kas iesaistīti šīs maizes ražošanā, ir to ģimeņu pēcnācēji, kuras dzīvo 4. punktā noteiktajā apgabalā un no paaudzes paaudzē cep maizi mājas apstākļos.

5.2.   Produkta specifika

Produkts “Daujėnų naminė duona” izceļas ar seno ražošanas metodi, kura saglabājusies gandrīz bez izmaiņām un kuras pamatā ir intensīvs roku darbs un atbildība, pieredze un prasme. Viss ražošanas process tiek veikts saskaņā ar tradicionālo metodi: rudzu miltu iejaušana, mīklas lēna raudzēšana ar dabisku ieraugu un mīcīšana abrā, kura pilnībā izgatavota no ozolkoka vai kuras pamatne un sānu dēlīši ir no ozolkoka. Abras sānu ozolkoka dēlīši aiztur daļu maizes ierauga, kas dod īpašu garšu, un no ozolkoka izgatavotais ražošanas aprīkojums tiek izmantots vairāk nekā simts gadu un nodots no paaudzes paaudzei.

“Daujėnų naminė duona” no citu veidu maizes atšķiras ar klaipa lielumu (tie sver 4–10 kg) un specifiskām īpašībām.

Vēl viena raksturīga šīs maizes īpašība ir tā, ka maizes iejaušanai izmanto tikai rudzu miltus un ka mīkla rūgst ozolkoka abrās, darot maizi tādu, kas ilgu laiku (divas nedēļas) saglabājas svaiga un nesaziedē. Ilgāka uzglabāšana nemaina šīs maizes garšu, kas (pilnībā) sāk parādīties otrajā dienā pēc izcepšanas.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Produkta “Daujėnų naminė duona” saikne ar tā ražošanas apgabalu pamatojas uz šīs maizes reputāciju un to cilvēku prasmi, kuri pagatavo maizi, kam piemīt 5.2. punktā aprakstītās īpašības.

“Daujėnų naminė duona” reputācija galvenokārt saistīta ar nemainīgo, ilgā laikposmā no paaudzes paaudzē pārmantoto Daujēnu tradīciju cept maizi pašdarinātās maizes ceptuvēs, kas nodrošina stabilitāti attiecībā uz izstrādājuma parametriem, kā arī specifiskumu un patērētāju uzticību.

Par “Daujėnų naminė duona” reputāciju var spriest pēc šā produkta regulāras klātienes izstādēs, svētkos un tirdzniecības gadatirgos, pēc saņemtajiem apbalvojumiem un atzinības zīmēm, rakstiem presē un pēc informācijas plašsaziņas līdzekļos:

| — | šī maize pārstāvēja Lietuvu vairākos pasaules mēroga gadatirgos: 2002. gadā Biofach izstādē Nirnbergā (Vācijā), kopš 2003. gada – “Zaļās nedēļas” izstādēs Berlīnē, 2004. gadā pārtikas izstādē Expo dei SaporI Milānā (Itālijā), 2005. gadā izstādē Polagra-Food Poznaņā (Polijā), 2006. gadā starptautiskajā lauksaimniecības un pārtikas produktu izstādē Zolotaja Osen Maskavā, kā arī citur, |
| --- | --- |

—

šī maize pārstāvēja Lietuvu vairākos pasaules mēroga gadatirgos: 2002. gadā Biofach izstādē Nirnbergā (Vācijā), kopš 2003. gada – “Zaļās nedēļas” izstādēs Berlīnē, 2004. gadā pārtikas izstādē Expo dei SaporI Milānā (Itālijā), 2005. gadā izstādē Polagra-Food Poznaņā (Polijā), 2006. gadā starptautiskajā lauksaimniecības un pārtikas produktu izstādē Zolotaja Osen Maskavā, kā arī citur,

| — | “Daujėnų naminė duona” klaipi, skaisti izrotāti ar uzrakstiem vai citiem motīviem, atkarā no attiecīga gadījuma daiļo un simbolizē visus Daujēnu svētkus neatkarīgi no tā, vai tie ir ciemata, skolas vai Baznīcas svētki, Vasarsvētki vai citas svinības, |
| --- | --- |

—

“Daujėnų naminė duona” klaipi, skaisti izrotāti ar uzrakstiem vai citiem motīviem, atkarā no attiecīga gadījuma daiļo un simbolizē visus Daujēnu svētkus neatkarīgi no tā, vai tie ir ciemata, skolas vai Baznīcas svētki, Vasarsvētki vai citas svinības,

| — | skaisti izgreznoti “Daujėnų naminė duona” klaipi itin bieži tiek celti galdā ģimenes svinībās (kāzās, kristībās, jubilejās) kā ģimenes izturības, uzticības, auglības un pazemības simbols, |
| --- | --- |

—

skaisti izgreznoti “Daujėnų naminė duona” klaipi itin bieži tiek celti galdā ģimenes svinībās (kāzās, kristībās, jubilejās) kā ģimenes izturības, uzticības, auglības un pazemības simbols,

| — | “Daujėnų naminė duona” maize tiek pasniegta dažādu gadatirgu un folkloras festivālu viesiem. |
| --- | --- |

—

“Daujėnų naminė duona” maize tiek pasniegta dažādu gadatirgu un folkloras festivālu viesiem.

Kopš 2002. gada “Daujėnų naminė duona” ir atzīts par gastronomiskā mantojuma produktu un ieguvis valdības izveidotā “Gastronomiskā mantojuma fonda” balvu; 2008. gadā produkts ir saņēmis Agrobalt zelta medaļu; tajā pašā gadā produktam piešķirts diploms konkursā “Labākā Lietuvas maize” (“Geriausia Lietuviška duona”), ko organizēja Lauksaimniecības ministrija kopā ar Kauņas Tehnisko universitāti; savukārt 2009. gadā šī maize ir sertificēta kā nacionālā mantojuma produkts, un tai piešķirts īpašs Lauksaimniecības ministrijas sertifikāts.

Par “Daujėnų naminė duona” atpazīstamību un reputāciju liecina regulāri raksti gan reģionālos, gan arī valsts un ārvalstu preses izdevumos: “Mājas, kas smaržo pēc maizes un māliem” (“Namai, kvepiantys duona ir moliu”) (Darbas, 1995, Nr. 88); “Mājīgi un ziedoši kaimiņu pagalmi” (“Jauki gėlių kaimynystė”) (Darbas, 1996, Nr. 92); “Saimetas maize garšos arī francūžiem” (“Saimetos duona gardžiuosis ir prancūzai”) (Darbas, 1997, Nr. 59); “Lauksaimniece iestigusi darījumos” (“Ūkininkė, įklimpusi į verslą”) (Panevėžio rytas, 1998, Nr. 160); “Saimetā vienmēr smaržo pēc svētkiem” (“Saimetoje visada kvepia švente”) (Darbas, 1999, Nr. 11); “Govis pārdevusi, cep maizi” (“Karves pardavusi kepa duoną”) (Panevėžio rytas, 2000, Nr. 39); “Lauku maize ir labāka?” (“Kaimiška duona gardesnė?”) (Geras skonis. Gastronomija, gėrimai, vartojimo kultūra, 2000, Nr. 1); “Daujēnu ciema plaukstošas maiznīcas īpašniece Vita Stankevičiene piedāvā vairākus desmitus veidu maizes un graudu izstrādājumu” (“Klestinčios Daujėnų kaimo kepyklos savininkė Vita Stankevičienė siūlo kelias dešimtis rūšių grūdų gaminių”) (Alytaus naujienos, 2000, Nr. 2008); “Par Daujēnu maizi interesējas zviedri” (“Daujėnų duona susidomėjo švedai”) (Lietuvos aidas, 2000, Nr. 104); “Gulēt un piecelties satraukumā” (“Gula ir keliasi su nerimu”) (Lietuvos aidas, 2001, Nr. 262); “Veikalā “Saimeta” – maize un konditoreja bez ķīmiskām piedevām” (“Parduotuvėje “Saimeta“ – duona ir konditerijos gaminiai be cheminių priedų”) (Santarvė, 2001, Nr. 144); “Daujēnus daudzina maizes dēļ” (“Daujėnus išgarsino duona”) (Respublika, 2002, Nr. 68); “Mammas recepte meitu dara slavenu” (“Mamos receptas išgarsino dukterį”) (Lietuvos žinios, 2003, Nr. 36); “Daujēnu maizē vēl dzīva labība” (“Daujėnų duonoje – dar gyvas javas”) (Laikas, 2003. gada 21. novembris); “Starptautiskajā izstādē „Zaļā nedēļa” Lietuva pārsteidza visprasīgākos apmeklētājus” (“Tarptautinėje parodoje “Žalioji savaitė” Lietuva nustebino pačius išrankiausius lankytojus”) (Ūkininko patarėjas, 2003, Nr. 10); “Prezidents slavina ciemata maizi” (“Prezidentas gyrė sodžiuje keptą duoną”) (XXI Amžius, 2003, Nr. 40); “Firmas dzinulis – fanātisms” (“Firmos veiklos variklis – fanatizmas”) (Aukštaitijos verslo balsas, 2004, Nr. 24); “Panākumu vētra Berlīnē” (“Berlyno šturmas – pavyko”) (Darbas, 2004, Nr. 19); “Daujēnu mājas maizei zelta medaļa” (“Daujėnų naminei duonai – aukso medalis”) (Darbas, 2008, Nr. 115); “Izstādei “AgroBalt” jauns posms: starp Rietumiem un Austrumiem” (“Naujas parodos “AgroBalt“ etapas: tarp Vakarų ir Rytų”) (Ūkininko patarėjas, 2008, Nr. 114); ““AgroBalt” – svētki ražotājiem un patērētājiem” (““AgroBalt” šventė gamintojams ir vartotojams”) (Valstietis, 2008. gada 7. oktobra); “Kā Vitālija Stankevičiene padarīja Daujēnus slavenus” (“Kaip Vitalija Stankevičienė išgarsino Daujėnus?”) (Respublika, 2010, Nr. 85); “Lietuvas slavenība – Daujēnu maize – ir ģimenes tradīcija” (“Lietuvą išgarsinusi Daujėnų duona – šeimos tradicija”) (Ūkininko patarėjas, 2011, Nr. 40); “Zaļā nedēļa: pasaules garšas un smaržas” (“Žalioji savaitė: pasaulio kvapai ir skoniai”) (Voruta, 2011. gada 21. janvāris).

Tūristiem paredzētā reklāmas materiālā “Daujėnų naminė duona” gatavošanas apskate minēta kā viena no šā ģeogrāfiskā apgabala apmeklējuma ievērojamākajiem pasākumiem (“Путешествуем по Пасвальскому краю. Туристическая карта района” (“Ceļojums pa Pasvales rajonu; tūrisma karte”), Lithuanian food export, 1998. g. maijs; Brown Bread from Daujėnai, LŽ. Trademark Lithuania. Lietuviškas ženklas, 2000, Nr. 2). Par “Daujėnų naminė duona” popularitāti liecina arī reportāžas lauksaimniecībai veltītās televīzijas pārraidēs: “Starp pilsētu un laukiem” (“Tarp miesto ir kaimo”) (BTV, 2008. gada 7. decembris) un “Par saimniecību un bitēm” (“Apie ūkį ir bites”) (TV3, 2009. gada 31. janvāris).

Saskaņā ar 2010. gadā veiktu aptauju četri patērētāji no pieciem Daujēnu vārdu saista ar “Daujėnų naminė duona” (valdības izveidotā “Gastronomiskā mantojuma fonda” patērētāju aptauja 2010. gadā). Aptauja turklāt liecināja, ka patērētāji atpazīst “Daujėnų naminė duona”, meklē to veikalos un augstu vērtē to gan kā ikdienas pārtikas produktu, gan arī kā svētku dienu rotājumu, dāvanu vai suvenīru, ko labprāt ved arī uz citām valstīm.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (3) 5. panta 7. punkts)

http://www.zum.lt/l.php?tmpl_into[0]=index&tmpl_name[0]=m_site_index163&tmpl_into[1]=middle&tmpl_id[1]=2945

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3)  Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

---

| 31.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/13 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/13

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 251/07

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (2)

“GOFIO CANARIO”

EK Nr.: ES-PGI-0005-0942-24.01.2012

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums

“Gofio Canario”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Spānija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

| 1.6. grupa. | Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība |
| --- | --- |

1.6. grupa.

Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

“Gofio Canario” ir produkts, kas Kanāriju salu arhipelāgā iegūts, samaļot grauzdētu labības graudus; produkts var būt tīrā veidā vai ar jūrassāls piedevu. Dažreiz produktam gofio pievieno pākšaugu sēklas, kuras apstrādā tādā pašā veidā kā labības graudus.

Fizikālās un organoleptiskās īpašības

“Gofio Canario” ir pulverveida produkts, kurš pēc izskata atgādina miltus, kuru daļiņu lielums ir tāds pats, kāds tas ir pilngraudu miltu daļiņām.

Produktam ir šādas organoleptiskās īpašības –

| — | izskats: krāsa dažāda – no ziloņkaula dzeltenas un medusdzeltenas līdz tumšsarkanai atkarā no izmantotās izejvielas sagrauzdējuma pakāpes, |
| --- | --- |

—

izskats: krāsa dažāda – no ziloņkaula dzeltenas un medusdzeltenas līdz tumšsarkanai atkarā no izmantotās izejvielas sagrauzdējuma pakāpes,

| — | smarža: produktam piemīt vidēji stipri izteikts grauzdējuma, augu un riekstu aromāts, kas var būt dažāds atkarā no izmantotajām izejvielām, |
| --- | --- |

—

smarža: produktam piemīt vidēji stipri izteikts grauzdējuma, augu un riekstu aromāts, kas var būt dažāds atkarā no izmantotajām izejvielām,

| — | garša: produkts ir izsmalcināts, ēdot labi sajūtams tā lipīgums, un tā garša atkarībā no sagrauzdējuma pakāpes atgādina moku, kafiju vai svaigu biskvītu, |
| --- | --- |

—

garša: produkts ir izsmalcināts, ēdot labi sajūtams tā lipīgums, un tā garša atkarībā no sagrauzdējuma pakāpes atgādina moku, kafiju vai svaigu biskvītu,

| — | taustes kontakts: stipri izteikts maigums un lipīgums, ko rada produktam raksturīgā lieluma daļiņas. |
| --- | --- |

—

taustes kontakts: stipri izteikts maigums un lipīgums, ko rada produktam raksturīgā lieluma daļiņas.

Ķīmiskās īpašības

| — | Proteīnu saturs: vismaz 7,0 %. |
| --- | --- |

—

Proteīnu saturs: vismaz 7,0 %.

| — | Šķiedrvielas: vismaz 1,5 %. |
| --- | --- |

—

Šķiedrvielas: vismaz 1,5 %.

| — | Ogļhidrāti: vismaz 45 %. |
| --- | --- |

—

Ogļhidrāti: vismaz 45 %.

| — | Tauku saturs: ne augstāks par 5 %. |
| --- | --- |

—

Tauku saturs: ne augstāks par 5 %.

3.3.   Izejvielas tikai pārstrādātiem produktiem)

| — | Labība: kvieši, prosa (kukurūza), mieži, rudzi, auzas, rīsi. |
| --- | --- |

—

Labība: kvieši, prosa (kukurūza), mieži, rudzi, auzas, rīsi.

| — | Pākšaugi: pupas, turku zirņi, soja. |
| --- | --- |

—

Pākšaugi: pupas, turku zirņi, soja.

| — | Jūrassāls. |
| --- | --- |

—

Jūrassāls.

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

| | Pirmais posms: attīrīšana
  Pirmajā posmā labību un pākšaugus, ko izmanto kā izejvielu, attīra no sīkām augu paliekām, graudu daļām vai citiem novāktajai ražai neraksturīgiem piemaisījumiem. Šajā posmā izejvielas attīra mehāniski vai nu ar sietveida ierīcēm, vajadzības gadījumā izmantojot arī ventilatoru, vai ar rupjiem vai smalkiem sietiem (ar rokām). |
| --- | --- |

Pirmais posms: attīrīšana

Pirmajā posmā labību un pākšaugus, ko izmanto kā izejvielu, attīra no sīkām augu paliekām, graudu daļām vai citiem novāktajai ražai neraksturīgiem piemaisījumiem. Šajā posmā izejvielas attīra mehāniski vai nu ar sietveida ierīcēm, vajadzības gadījumā izmantojot arī ventilatoru, vai ar rupjiem vai smalkiem sietiem (ar rokām).

| | Otrais posms: grauzdēšana un atdzesēšana
  Ar grauzdētājiem izejvielu uzkarsē līdz grauzdēšanas temperatūrai, kas nepārsniedz 200 °C.
  Lai grauzdētais produkts atdzistu līdz vides temperatūrai, to uz noteiktu laiku ievieto maisos vai īpašos rezervuāros, ko sauc par “dzesēšanas kamerām”. Var lietot arī piespiedu dzesēšanu, izmantojot vaļēju vītņveida dzesēšanas torni vai ventilatora radītu gaisa plūsmu. |
| --- | --- |

Otrais posms: grauzdēšana un atdzesēšana

Ar grauzdētājiem izejvielu uzkarsē līdz grauzdēšanas temperatūrai, kas nepārsniedz 200 °C.

Lai grauzdētais produkts atdzistu līdz vides temperatūrai, to uz noteiktu laiku ievieto maisos vai īpašos rezervuāros, ko sauc par “dzesēšanas kamerām”. Var lietot arī piespiedu dzesēšanu, izmantojot vaļēju vītņveida dzesēšanas torni vai ventilatora radītu gaisa plūsmu.

| | Trešais posms: malšana
  Malšana ir būtiska gofio gatavošanas procesa daļa.
  Grauzdētos graudus nogādā uz malšanas vietu, kur tos tad samaļ dzirnavās.
  Šā posma beigas nosaka dzirnavnieks, kas produktu pārbauda aptaustot.
  Kad produkts ir sasniedzis gofio miltiem raksturīgo maiguma un lipīguma pakāpi, malšana ir pabeigta.
  Pirms iepakošanas dzirnavnieks veic produkta organoleptisko pārbaudi un dara zināmu savu novērtējumu. |
| --- | --- |

Trešais posms: malšana

Malšana ir būtiska gofio gatavošanas procesa daļa.

Grauzdētos graudus nogādā uz malšanas vietu, kur tos tad samaļ dzirnavās.

Šā posma beigas nosaka dzirnavnieks, kas produktu pārbauda aptaustot.

Kad produkts ir sasniedzis gofio miltiem raksturīgo maiguma un lipīguma pakāpi, malšana ir pabeigta.

Pirms iepakošanas dzirnavnieks veic produkta organoleptisko pārbaudi un dara zināmu savu novērtējumu.

| | Ceturtais posms: iepakošana
  Šādi iegūto gofio uzglabā rezervuāros līdz iepakošanai, ko veic ar automātiskām vai pusautomātiskām iepakošanas iekārtām vai ar rokām. |
| --- | --- |

Ceturtais posms: iepakošana

Šādi iegūto gofio uzglabā rezervuāros līdz iepakošanai, ko veic ar automātiskām vai pusautomātiskām iepakošanas iekārtām vai ar rokām.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Ņemot vērā gofio īpašības – tas ir sauss pulverveida produkts, kam ir noteiktas organoleptiskās īpašības –, tā iepakošana jāveic iespējami drīz pēc grauzdēšanas un malšanas. Tāpēc, lai saglabātu gatavā produkta kvalitāti, tas jāiepako Kanāriju salu ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Marķējumā obligāti un salasāmā veidā jābūt Eiropas Savienības simbolam, ko izmanto aizsargātajām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, un marķējumā jānorāda aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Gofio Canario”.

Ar šo aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētie un patēriņam paredzētie gofio milti ir marķēti ar etiķeti vai numurētu kontroletiķeti. Numurēšana veicama pēc pārbaudes struktūras atļaujas un šīs iestādes kontrolē. Šo atšķirības zīmi jebkurā gadījumā piestiprina pirms produkta laišanas apgrozībā un tā, lai tās atkārtota lietošana nebūtu iespējama.

Marķējumā var minēt arī attiecīgo salu un gofio ražošanas apgabalu, kā arī izejvielu izcelsmi.

Ja gofio pagatavots, izmantojot akmens dzirnas, var lietot norādi “artesanal” (pagatavots amatnieciski) vai “elaborado en molino de piedra” (pagatavots, izmantojot dzirnakmeņus).

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Ar AĢIN “Gofio Canario” apzīmēto gofio miltu ražošanas ģeogrāfiskais apgabals ir Kanāriju salu arhipelāgs.

Kanāriju salu arhipelāgs atrodas Ziemeļatlantijas mērenajā joslā starp 27° 37′ un 29° 25′ ziemeļu platuma (subtropisks klimats) un starp 13° 20′ un 18° 10′ uz rietumiem no Griničas. Āfrikas krasts atrodas attiecīgi 100 km attālumā no tuvākās salas un 500 km attālumā no tālākās salas.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Šīs AĢIN pamatā ir nosaukuma reputācija, kas izskaidrojama ar tradicionālo pagatavošanas procesu un dzirnavnieka prasmi noteikt, kad jābeidz malšana un grauzdēšana. Šī “Gofio Canario” gatavošanas prakse Kanāriju salās pastāvējusi jau kopš senatnes. Būtisks grauzdēšanas un malšanas procesa beigu noteikšanas faktors ir dzirnavnieka prasme. Tā ir Kanāriju salās tipiska prakse, ko pārmanto no paaudzes paaudzē.

Dzirnavnieks ir gan akmens dzirnās, gan arī dzirnavās, kurās “Gofio Canario” gatavošanai izmanto metāliskus cilindrus. Malšanas ilgums nav noteikts iepriekšēji. Par to, kad procesam jābeidzas, izlemj dzirnavnieks, ko sauc arī par melderi. Tehnoloģiju ieviešana dzirnavās nav atņēmusi dzirnavnieka darbam tradicionālo raksturu, jo to, kad ir īstais brīdis apturēt malšanu, vislabāk zina dzirnavnieks. Šis process ir tradicionāls, jo nav ieviesta rūpniecībai raksturīgā ražošanas procesu programmēšana un precīza malšanas ilguma iestatīšana, tāpēc patlaban šis process ir dzirnavnieka pārziņā, kurš par to attiecīgi lemj. Viņš, vadoties no tā, kad produktam ir vajadzīgās organoleptiskās īpašības, zina, kurā brīdī process jāaptur. Tas pats sakāms arī par grauzdēšanu: šā procesa laikā graudi tiek pakļauti paaugstinātas temperatūras iedarbībai, ievērojot noteiktu grauzdēšanas ilgumu; abi šie apvienotie faktori saskaņā ar kritērijiem, ko katrs dzirnavnieks nosaka pats, tiek pielāgoti grauzdējamās labības veidam un izmantotās partijas kvalitātes īpašībām; šā procesa noteicošie faktori ir smarža, pēc kuras procesa gaitā vadās dzirnavnieks, un grauzdēšanā iegūstamā produkta novērtēšana. Minētās organoleptiskās īpašības ir uzskaitītas šā dokumenta 3.2. punktā.

“Gofio Canario” dzirnavās klātesošais dzirnavnieks, kas, izmantojot no paaudzes paaudzē pārmantoto zinātību, nosaka katra procesa beigas, ir “Gofio Canario” gatavošanas procesa būtisks faktors.

5.2.   Produkta specifika

Vēsturiskās atsauces, kas liecina par “Gofio Canario” reputāciju un raksturu, ir šādas:

| — | pirmie eiropieši, kas ieradās Kanāriju salās, konstatēja, ka salu vietējie iedzīvotāji gatavoja produktu no viegli grauzdētiem miežu un citiem graudiem, ko tie samala dzirnās. Iegūto produktu senie Grankanārijas (Gran Canaria) salas iedzīvotāji jau pirms tam, kad teritoriju bija iekarojuši ienācēji, sauca par “gofio”, un šis termins ir saglabājies (García Quesada, 1998). |
| --- | --- |

—

pirmie eiropieši, kas ieradās Kanāriju salās, konstatēja, ka salu vietējie iedzīvotāji gatavoja produktu no viegli grauzdētiem miežu un citiem graudiem, ko tie samala dzirnās. Iegūto produktu senie Grankanārijas (Gran Canaria) salas iedzīvotāji jau pirms tam, kad teritoriju bija iekarojuši ienācēji, sauca par “gofio”, un šis termins ir saglabājies (García Quesada, 1998).

| — | Īpaši jāpiemin Pérez Vidal raksts (1955), kurā vārds gofio minēts kā visraksturīgākais Kanāriju salu iedzīvotāju pienesuma piemērs latīņamerikāņu leksikas krājumā. Vārds izplatījās pa visu Ameriku tā, ka dažās spāņu valodas vārdnīcās tas raksturots kā amerikānisms. Tomēr José Pérez Vidal darbā “La aportación de Canarias a la población de América” (“Kanāriju devums Amerikas iedzīvotājiem”) (1955) šis vārds atzīts par tādu, kuram ir Kanāriju salu izcelsme. |
| --- | --- |

—

Īpaši jāpiemin Pérez Vidal raksts (1955), kurā vārds gofio minēts kā visraksturīgākais Kanāriju salu iedzīvotāju pienesuma piemērs latīņamerikāņu leksikas krājumā. Vārds izplatījās pa visu Ameriku tā, ka dažās spāņu valodas vārdnīcās tas raksturots kā amerikānisms. Tomēr José Pérez Vidal darbā “La aportación de Canarias a la población de América” (“Kanāriju devums Amerikas iedzīvotājiem”) (1955) šis vārds atzīts par tādu, kuram ir Kanāriju salu izcelsme.

| — | Šis īpašais Kanāriju salu iedzīvotāju pārtikas produkts minēts daudzās tā laika oficiālo hronistu vai ceļotāju liecībās. To vidū ir vēsturnieks un mūks Abreu Galindo (1590-1602), kas apraksta šo produktu savā grāmatā “Historia de la Conquista de las Siete Islas Canarias” (“Septiņu Kanāriju salu iekarošanas vēsture”), kā arī Marín y Cubas (1964). |
| --- | --- |

—

Šis īpašais Kanāriju salu iedzīvotāju pārtikas produkts minēts daudzās tā laika oficiālo hronistu vai ceļotāju liecībās. To vidū ir vēsturnieks un mūks Abreu Galindo (1590-1602), kas apraksta šo produktu savā grāmatā “Historia de la Conquista de las Siete Islas Canarias” (“Septiņu Kanāriju salu iekarošanas vēsture”), kā arī Marín y Cubas (1964).

| — | Tātad “Gofio Canario” ir Kanāriju salu izcelsmes produkts. Tas ir bijis un joprojām ir tradicionālākais Kanāriju salu pārtikas produkts. Par to liecina daudzi dokumenti un priekšmeti, kas līdz mūsu dienām saglabājušies zinātnes un etnoloģijas muzejos un pierāda, ka gofio patērēšana ir senču paradums, kas kopš salu pirmo apdzīvotāju laikmeta saglabājies līdz mūsu dienām. |
| --- | --- |

—

Tātad “Gofio Canario” ir Kanāriju salu izcelsmes produkts. Tas ir bijis un joprojām ir tradicionālākais Kanāriju salu pārtikas produkts. Par to liecina daudzi dokumenti un priekšmeti, kas līdz mūsu dienām saglabājušies zinātnes un etnoloģijas muzejos un pierāda, ka gofio patērēšana ir senču paradums, kas kopš salu pirmo apdzīvotāju laikmeta saglabājies līdz mūsu dienām.

| — | XV gadsimtā, iekarošanas laikā, iekarotāji pieņēma gofio kā savas pārtikas pamatproduktu. Tāpēc gofio gatavošanas metodēm šodien ir tie paši principi, kuri tām bija, kad to gatavoja Kanāriju pamatiedzīvotāji. |
| --- | --- |

—

XV gadsimtā, iekarošanas laikā, iekarotāji pieņēma gofio kā savas pārtikas pamatproduktu. Tāpēc gofio gatavošanas metodēm šodien ir tie paši principi, kuri tām bija, kad to gatavoja Kanāriju pamatiedzīvotāji.

| — | René Verneau (1891) savā grāmatā “Cinq années de séjour aux Îles Canaries” (“Pieci Kanāriju salās pavadīti gadi”) apgalvo, ka tikpat liela nozīme, kāda šim produktam bija pamatiedzīvotāju vidū, tam ir arī mūsdienu Kanāriju salu iedzīvotāju vidū. |
| --- | --- |

—

René Verneau (1891) savā grāmatā “Cinq années de séjour aux Îles Canaries” (“Pieci Kanāriju salās pavadīti gadi”) apgalvo, ka tikpat liela nozīme, kāda šim produktam bija pamatiedzīvotāju vidū, tam ir arī mūsdienu Kanāriju salu iedzīvotāju vidū.

Īpašības, kas dara šo produktu specifisku, ir aprakstītas 3.2. punktā, un tās izveidojas produkta gatavošanas procesā.

Gatavošanas paņēmieni, aprīkojuma kontroles tehniskie paņēmieni, attiecīgās sagrauzdējuma pakāpes un dažādo graudu maisījuma receptes pārmantotas no paaudzes paaudzē. Vairākās fabrikās izstrādātas receptūras, lai iegūtu organoleptiskajā ziņā “labākos”gofio miltus, pamatojoties uz senām receptēm, kurās labības un/vai pākšaugu proporcijas bija dažādas un – saskaņā ar mutvārdu tradīciju – izcēla produkta kvalitātes īpašības. Lai produktam piešķirtu tā īpašības, ko patērētājs nosaka pēc izskata, smaržas un aptaustīšanas un kas veido produktam raksturīgo autentiskumu, grauzdēšanas un malšanas procesus kontrolē dzirnavnieks, kas izmanto praksē no paaudzes paaudzē pārmantoto pieredzi, jo lielākā daļa šodien pastāvošo dzirnavu ir ģimenes uzņēmumi.

Produktam gofio raksturīgie organoleptiskie aspekti atkarīgi galvenokārt no labības graudu un/vai pākšaugu sēklu vieglās grauzdēšanas, kā arī no lēnā malšanas procesa. Nav nekādu šaubu par to, ka šīs gatavošanai raksturīgās īpašības saistītas ar ģeogrāfisko saikni.

Visi šie atšķirības faktori piedod produktam “Gofio Canario” raksturīgās fizikālās, ķīmiskās un organoleptiskās īpašības, kuras patērētājs var skaidri identificēt un novērtēt.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Secinājumi, kas izriet no pētījumiem, kuri veikti, lai kvantitatīvi salīdzinātu dažādu izcelsmju gofio miltu atšķirīgās īpašības, ir šādi:

| — | ja Kanāriju salās ražotos paraugus salīdzina ar citur ražotiem paraugiem, skaidri atklājas ievērojamas atšķirības smaržas un garšas ziņā. Konkrēti, “Gofio Canario” smarža, sagrauzdējuma pakāpe un lipīgums stipri vien atšķiras no ārpus Kanāriju salām ražotu gofio miltu smaržas, sagrauzdējuma pakāpes un lipīguma. Lipīgums ir konsistences faktors, kas ļauj šo atšķirību labāk noteikt. |
| --- | --- |

—

ja Kanāriju salās ražotos paraugus salīdzina ar citur ražotiem paraugiem, skaidri atklājas ievērojamas atšķirības smaržas un garšas ziņā. Konkrēti, “Gofio Canario” smarža, sagrauzdējuma pakāpe un lipīgums stipri vien atšķiras no ārpus Kanāriju salām ražotu gofio miltu smaržas, sagrauzdējuma pakāpes un lipīguma. Lipīgums ir konsistences faktors, kas ļauj šo atšķirību labāk noteikt.

| — | Pastāv nozīmīga saistība starp izcelsmes reģionu un produkta krāsu, smaržu, sagrauzdējuma pakāpi, lipīgumu un vispārīgo novērtējumu. |
| --- | --- |

—

Pastāv nozīmīga saistība starp izcelsmes reģionu un produkta krāsu, smaržu, sagrauzdējuma pakāpi, lipīgumu un vispārīgo novērtējumu.

Organoleptiskie parametri attiecībā uz sagrauzdējuma pakāpi un lipīgumu ir tie, kas ļauj “Gofio Canario” atšķirt no citas izcelsmes gofio. Precīzāk izsakoties, šie parametri ir tieši atkarīgi no dzirnavnieka darbības. Rezultātā Kanāriju salu dzirnavnieka prasmei ir būtiska nozīme “Gofio Canario” organoleptiskā atšķirīguma veidošanā, tādējādi pierādot saikni starp Kanāriju salu tipisko ražošanas procesu un produkta sevišķajām īpašībām.

“Gofio Canario” atšķirīgums noteicis ar šo nosaukumu apzīmētā produkta reputāciju un plašo pazīstamību: neskaitāmas publikācijas un receptes, kas izstrādātas, izmantojot “Gofio Canario”, ir papildu pierādījums saiknei starp “Gofio Canario” un Kanāriju salām.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (3) 5. panta 7. punkts)

http://www.gobiernodecanarias.org/agricultura/icca/Doc/Productos_calidad/Pliego_de_condiciones_IGP_Gofio_Canario.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3)  Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

---