# Den Europæiske Unions L 316/2013

| | ISSN 1977-0634
  doi:10.3000/19770634.L_2013.316.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 316 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 56. årgang27. november 2013 |

ISSN 1977-0634

doi:10.3000/19770634.L_2013.316.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 316

Dansk udgave

Retsforskrifter

56. årgang27. november 2013

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1203/2013 af 26. november 2013 om gennemførelse af forordning (EU) nr. 267/2012 om restriktive foranstaltninger over for Iran | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1204/2013 af 25. november 2013 om ændring af forordning (EF) nr. 798/2008 for så vidt angår oplysningerne om Republikken Moldova på listerne over tredjelande, hvorfra visse typer kød, kødprodukter, æg og ægprodukter kan indføres til Unionen (
  1
  ) | 6 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 1205/2013 af 26. november 2013 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af solcelleglas med oprindelse i Folkerepublikken Kina | 8 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1206/2013 af 26. november 2013 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 29 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2013/676/EU |
| | * | Rådets gennemførelsesafgørelse af 15. november 2013 om bemyndigelse af Rumænien til fortsat at anvende en særlig foranstaltning, der fraviger artikel 193 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem | 31 |
| | | 2013/677/EU |
| | * | Rådets gennemførelsesafgørelse af 15. november 2013 om bemyndigelse af Luxembourg til at indføre en særlig foranstaltning, der fraviger artikel 285 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem | 33 |
| | | 2013/678/EU |
| | * | Rådets gennemførelsesafgørelse af 15. november 2013 om tilladelse til Den Italienske Republik til fortsat at anvende en særlig foranstaltning, der fraviger artikel 285 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem | 35 |
| | | 2013/679/EU |
| | * | Rådets gennemførelsesafgørelse af 15. november 2013 om ændring af beslutning 2007/441/EF om bemyndigelse af Den Italienske Republik til at anvende foranstaltninger, der fraviger artikel 26, stk. 1, litra a), og artikel 168 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem | 37 |
| | | 2013/680/EU |
| | * | Rådets gennemførelsesafgørelse af 15. november 2013 om bemyndigelse af Kongeriget Danmark og Kongeriget Sverige til at forlænge anvendelsen af en særlig foranstaltning, der fraviger artikel 168, 169, 170 og 171 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem | 39 |
| | | 2013/681/EU |
| | * | Rådets gennemførelsesafgørelse af 15. november 2013 om ændring af beslutning 2007/884/EF om bemyndigelse af Det Forenede Kongerige til fortsat at anvende en foranstaltning, der fraviger artikel 26, stk. 1, litra a), og artikel 168 og 169 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem | 41 |
| | | 2013/682/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 19. november 2013 om udnævnelse af et medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse | 43 |
| | | 2013/683/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 19. november 2013 om beskikkelse af et fransk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 44 |
| | | 2013/684/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 19. november 2013 om beskikkelse af en østrigsk suppleant til Regionsudvalget | 45 |
| | * | Rådets afgørelse 2013/685/FUSP af 26. november 2013 om ændring af afgørelse 2010/413/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Iran | 46 |
| | | 2013/686/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 25. november 2013 om ændring af beslutning 2009/861/EF om overgangsforanstaltninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 for så vidt angår forarbejdning af rå mælk, der ikke opfylder EF-kravene, på visse mælkeforarbejdningsvirksomheder i Bulgarien
  (meddelt under nummer C(2013) 8031)

   (
  1
  ) | 50 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1203/2013 af 26. november 2013 om gennemførelse af forordning (EU) nr. 267/2012 om restriktive foranstaltninger over for Iran

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1204/2013 af 25. november 2013 om ændring af forordning (EF) nr. 798/2008 for så vidt angår oplysningerne om Republikken Moldova på listerne over tredjelande, hvorfra visse typer kød, kødprodukter, æg og ægprodukter kan indføres til Unionen (
  1
  )

1

6

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 1205/2013 af 26. november 2013 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af solcelleglas med oprindelse i Folkerepublikken Kina

8

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1206/2013 af 26. november 2013 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

29

AFGØRELSER

2013/676/EU

*

Rådets gennemførelsesafgørelse af 15. november 2013 om bemyndigelse af Rumænien til fortsat at anvende en særlig foranstaltning, der fraviger artikel 193 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem

31

2013/677/EU

*

Rådets gennemførelsesafgørelse af 15. november 2013 om bemyndigelse af Luxembourg til at indføre en særlig foranstaltning, der fraviger artikel 285 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem

33

2013/678/EU

*

Rådets gennemførelsesafgørelse af 15. november 2013 om tilladelse til Den Italienske Republik til fortsat at anvende en særlig foranstaltning, der fraviger artikel 285 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem

35

2013/679/EU

*

Rådets gennemførelsesafgørelse af 15. november 2013 om ændring af beslutning 2007/441/EF om bemyndigelse af Den Italienske Republik til at anvende foranstaltninger, der fraviger artikel 26, stk. 1, litra a), og artikel 168 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem

37

2013/680/EU

*

Rådets gennemførelsesafgørelse af 15. november 2013 om bemyndigelse af Kongeriget Danmark og Kongeriget Sverige til at forlænge anvendelsen af en særlig foranstaltning, der fraviger artikel 168, 169, 170 og 171 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem

39

2013/681/EU

*

Rådets gennemførelsesafgørelse af 15. november 2013 om ændring af beslutning 2007/884/EF om bemyndigelse af Det Forenede Kongerige til fortsat at anvende en foranstaltning, der fraviger artikel 26, stk. 1, litra a), og artikel 168 og 169 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem

41

2013/682/EU

*

Rådets afgørelse af 19. november 2013 om udnævnelse af et medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse

43

2013/683/EU

*

Rådets afgørelse af 19. november 2013 om beskikkelse af et fransk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

44

2013/684/EU

*

Rådets afgørelse af 19. november 2013 om beskikkelse af en østrigsk suppleant til Regionsudvalget

45

*

Rådets afgørelse 2013/685/FUSP af 26. november 2013 om ændring af afgørelse 2010/413/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Iran

46

2013/686/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 25. november 2013 om ændring af beslutning 2009/861/EF om overgangsforanstaltninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 for så vidt angår forarbejdning af rå mælk, der ikke opfylder EF-kravene, på visse mælkeforarbejdningsvirksomheder i Bulgarien
  (meddelt under nummer C(2013) 8031)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2013) 8031)

1

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 27.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 316/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 316/1

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1203/2013

af 26. november 2013

om gennemførelse af forordning (EU) nr. 267/2012 om restriktive foranstaltninger over for Iran

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EU) nr. 267/2012 af 23. marts 2012 om restriktive foranstaltninger over for Iran og om ophævelse af forordning (EU) nr. 961/2010 (1), særlig artikel 46, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 23. marts 2012 forordning (EU) nr. 267/2012 om restriktive foranstaltninger over for Iran. |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 23. marts 2012 forordning (EU) nr. 267/2012 om restriktive foranstaltninger over for Iran.

| (2) | Den 16. september 2013 afsagde Retten dom i sag T-489/10 (2), hvorved den annullerede Rådets afgørelse om at opføre Islamic Republic of Iran Shipping Lines, Bushehr Shipping Co. Ltd, Hafize Darya Shipping Lines (HDSL), Irano – Misr Shipping Co., Irinvestship Ltd, IRISL (Malta) Ltd, IRISL Club, IRISL Europe GmbH, IRISL Marine Services and Engineering Co., ISI Maritime Ltd, Khazar Shipping Lines, Leadmarine, Marble Shipping Ltd, Safiran Payam Darya Shipping Lines (SAPID), Shipping Computer Services Co., Soroush Saramin Asatir Ship Management, South Way Shipping Agency Co. Ltd og Valfajr 8th Shipping Line Co. på listen over personer og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, i bilag IX til forordning (EU) nr. 267/2012. |
| --- | --- |

(2)

Den 16. september 2013 afsagde Retten dom i sag T-489/10 (2), hvorved den annullerede Rådets afgørelse om at opføre Islamic Republic of Iran Shipping Lines, Bushehr Shipping Co. Ltd, Hafize Darya Shipping Lines (HDSL), Irano – Misr Shipping Co., Irinvestship Ltd, IRISL (Malta) Ltd, IRISL Club, IRISL Europe GmbH, IRISL Marine Services and Engineering Co., ISI Maritime Ltd, Khazar Shipping Lines, Leadmarine, Marble Shipping Ltd, Safiran Payam Darya Shipping Lines (SAPID), Shipping Computer Services Co., Soroush Saramin Asatir Ship Management, South Way Shipping Agency Co. Ltd og Valfajr 8th Shipping Line Co. på listen over personer og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, i bilag IX til forordning (EU) nr. 267/2012.

| (3) | Islamic Republic of Iran Shipping Lines, Bushehr Shipping Co. Ltd, Hafize Darya Shipping Lines (HDSL), Irano – Misr Shipping Co., Irinvestship Ltd, IRISL (Malta) Ltd, IRISL Europe GmbH, IRISL Marine Services and Engineering Co., ISI Maritime Ltd, Khazar Shipping Lines, Marble Shipping Ltd, Safiran Payam Darya Shipping Lines (SAPID), Shipping Computer Services Co., Soroush Saramin Asatir Ship Management, South Way Shipping Agency Co. Ltd og Valfajr 8th Shipping Line Co. bør igen opføres på listen over personer og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, i bilag IX til forordning (EU) nr. 267/2012, på grundlag af de nye begrundelser for hver af disse enheder. |
| --- | --- |

(3)

Islamic Republic of Iran Shipping Lines, Bushehr Shipping Co. Ltd, Hafize Darya Shipping Lines (HDSL), Irano – Misr Shipping Co., Irinvestship Ltd, IRISL (Malta) Ltd, IRISL Europe GmbH, IRISL Marine Services and Engineering Co., ISI Maritime Ltd, Khazar Shipping Lines, Marble Shipping Ltd, Safiran Payam Darya Shipping Lines (SAPID), Shipping Computer Services Co., Soroush Saramin Asatir Ship Management, South Way Shipping Agency Co. Ltd og Valfajr 8th Shipping Line Co. bør igen opføres på listen over personer og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, i bilag IX til forordning (EU) nr. 267/2012, på grundlag af de nye begrundelser for hver af disse enheder.

| (4) | De identificerende oplysninger i forbindelse med en enhed, der er opført på listen over personer og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, i bilag IX til forordning (EU) nr. 267/2012, bør ændres. |
| --- | --- |

(4)

De identificerende oplysninger i forbindelse med en enhed, der er opført på listen over personer og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, i bilag IX til forordning (EU) nr. 267/2012, bør ændres.

| (5) | Tre enheder bør udgå af listen over personer og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, i bilag IX til forordning (EU) nr. 267/2012. |
| --- | --- |

(5)

Tre enheder bør udgå af listen over personer og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, i bilag IX til forordning (EU) nr. 267/2012.

| (6) | For at sikre, at foranstaltningerne i denne forordning er effektive, bør den træde i kraft på datoen for offentliggørelsen — |
| --- | --- |

(6)

For at sikre, at foranstaltningerne i denne forordning er effektive, bør den træde i kraft på datoen for offentliggørelsen —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag IX til forordning (EU) nr. 267/2012 ændres som anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på datoen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. november 2013.

På Rådets vegne

L. LINKEVIČIUS

Formand

---

(1)  EUT L 88 af 24.3.2012, s. 1.

1

(2)  Dom af 16. september 2013 i sag T-489/10, Islamic Republic of Iran Shipping Lines/Rådet for Den Europæiske Union.

2

---

BILAG

I.   Følgende enheder, der er opført på listen nedenfor, tilføjes til listen i bilag IX til forordning (EU) nr. 267/2012:

III.   Islamic Republic of Iran Shipping Lines (IRISL)

B.   Enheder

| | Navn | Identificerende oplysninger | Begrundelse | Opført på listen den |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Islamic Republic of Iran Shipping Lines (IRISL) | No. 37, Aseman Tower (Sky Tower), Sayyade Shirazee Square, Pasdaran Ave., PO Box 19395-1311, Teheran. Iran;
  IRISL IMO Nr: 9051624; 9465849; 7632826; 7632814; 9465760; 8107581; 9226944; 7620550; 9465863; 9226956; 7375363; 9465758; 9270696; 9193214; 8107579; 9193197; 8108559; 8105284; 9465746; 9346524; 9465851; 8112990 | IRISL har været involveret i transport af våbenrelateret materiel fra Iran under overtrædelse af punkt 5 i FN's Sikkerhedsråds resolution 1747(2007). Der blev indberettet tre klare overtrædelser til Iransanktionskomitéen under FN's Sikkerhedsråd i 2009. | 27.11.2013 |
| 2. | Bushehr Shipping Company Limited (alias Bimeh Iran) | 143/1 Tower Road, Sliema, Slm 1604, Malta
  Registreringsnr. C 37422.
  c/o Hafiz Darya Shipping Company, No. 60, Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Teheran, Iran;
  IMO nr. 9270658 | Bushehr Shipping Company Limited ejes af IRISL. | 27.11.2013 |
| 3. | Hafiz Darya Shipping Lines (HDSL)
  (alias HDS Lines) | No. 60 Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Teheran, Iran | HDSL har som egentlig ejer overtaget en række af Islamic Republic of Iran Shipping Line's (IRISL) fartøjer. Som følge deraf optræder HDSL på vegne af IRISL. | 27.11.2013 |
| 4. | Irano Misr Shipping Company
  (alias Nefertiti Shipping) | 6, El Horeya Rd., El Attarein, Alexandria, Egypten;
  Inside Damietta Port, New Damietta City, Damietta, Egypten;
  403, El NahdaSt., Port Said, Port Said, Egypten. | Irano Misr Shipping Company yder som agent for IRISL i Egypten grundlæggende ydelser til IRISL. | 27.11.2013 |
| 5. | Irinvestship Ltd | 10 Greycoat Place, London SW1P 1SB, Det Forenede Kongerige
  Virksomhedsregistreringsnummer # 41101 79 | Irinvestship Ltd ejes af IRISL. | 27.11.2013 |
| 6. | IRISL (Malta) Ltd | Flat 1, 143 Tower Road, Sliema SLM 1604, Malta
  Registreringsnr. C 33735. | Majoriteten i IRISL (Malta) Ltd ejes af IRISL gennem IRISL Europe GmbH, der igen ejes af IRISL. Som følge deraf kontrolleres IRISL Malta Ltd af IRISL. | 27.11.2013 |
| 7. | IRISL Europe GmbH (Hamburg) | Schottweg 5, 22087 Hamburg, Tyskland
  moms nummer DE217283818
  Registreringsnr. HRB 81573 | IRISL Europe GmbH (Hamburg) ejes af IRISL. | 27.11.2013 |
| 8. | IRISL Marine Services and Engineering Company | Sarbandar Gas Station P.O. Box 199, Bandar Imam Khomeini, Iran;
  Karim Khan Zand Avenue (eller: Karimkhan Avenue), Iran Shahr Shomai (eller: Northern Iranshahr Street), No 221, Teheran, Iran;
  Shahaid Rajaee Port Road, 8 km, før Tavanir elstation, Bandar Abbas, Iran. | IRISL Marine Services and Engineering Company kontrolleres af IRISL. | 27.11.2013 |
| 9. | ISI Maritime Limited (Malta) | 147/1 St. Lucia Street, Valetta, Vlt 1185, Malta
  Registreringsnr. C 28940.
  c/o IranoHind Shipping Co. Ltd., Mehrshad Street, Sedaghat St., opp. Park Mellat vali-e-asr Ave., Teheran, Iran | ISI Maritime Limited (Malta) ejes fuldt ud af Irano Hind Shipping Company, hvori majoriteten er ejet af IRISL. Således kontrolleres ISI Maritime Limited (Malta) af IRSL.. Irano Hind Shipping Company er udpeget af FN som et selskab, der ejes eller kontrolleres af eller handler på vegne af IRISL. | 27.11.2013 |
| 10. | Khazer Shipping Lines (Bandar Anzali) | End of Shahid Mostafa, Khomeini St., Tohid Square, Bandar Anzali 1711-324, Iran, P.O. Box 43145. | Khazar Shipping Lines ejes af IRISL. | 27.11.2013 |
| 11. | Marble Shipping Limited (Malta)
  (Malta) | 143/1 Tower Road, Sliema, Slm 1604, Malta
  Registreringsnr. C 41949. | Marble Shipping Limited
  (Malta) ejes af IRISL. | 27.11.2013 |
| 12. | Safiran Payam Darya (SAPID) Shipping Company
  (alias Safiran Payam Darya Shipping Lines, SAPID Shipping Company) | 33241 - Narenjestan 8th ST, Artesh Blvd, Aghdasieh, PO Box 19635-1116, Teheran, Iran. | Safiran Payam Darya (SAPID) har som egentlig ejer overtaget en række af Islamic Republic of Iran Shipping Line's (IRISL) fartøjer. Som følge deraf optræder selskabet på vegne af IRISL. | 27.11.2013 |
| 13. | Shipping Computer Services Company (SCSCOL) | No 37, Asseman, Shahid Sayyad Shirazees Ave, P.O. Box 1587553-1351, Teheran, Iran. | Shipping Computer Services Company kontrolleres af IRISL. | 27.11.2013 |
| 14. | Soroush Saramin Asatir (SSA)
  (alias Soroush Sarzamin Asatir Ship Management Company, Rabbaran Omid Darya Ship Management Company, Sealeaders) | No 14 (alt. 5), Shabnam Alley, Fajr Street, Shahid Motahhari Avenue, PO Box 196365-1114, Teheran, Iran. | Soroush Saramin Asatir (SSA) opererer og forvalter en række af Islamic Republic of Iran Shipping Lines' (IRISL) fartøjer. Som følge deraf handler det på vegne af IRISL og leverer grundlæggende ydelser til det. | 27.11.2013 |
| 15. | South Way Shipping Agency Co Ltd
  (alias Hoopad Darya Shipping Agent) | Hoopad Darya Shipping Agency Company, No 101, Shabnam Alley, Ghaem Magham Street, Teheran, Iran;
  Bandar Abbas Branch: Hoopad Darya Shipping Agency building, Imam Khomeini Blvd, Bandar Abbas, Iran;
  Imam Khomieni Branch: Hoopad Darya Shipping Agency building B.I.K. port complex, Bandar Imam Khomeini, Iran;
  Khorramshahr Branch: Flat no.2-2nd floor, SSL Building, Coastal Blvd, mellem rådhuset og postkontoret, Khorramshahr, Iran;
  Assaluyeh Branch: Overfor byens postkontor, nr. 2, Telekommunikationscentret, Bandar Assaluyeh, Iran;
  Chabahar Branch: Der foreligger ingen adresse.
  Bushehr Branch: Der foreligger ingen adresse. | South Way Shipping Agency Co Ltd forvalter containerterminaloperationer i Iran og leverer tjenester til flådepersonale i Bandar Abbas på vegne af IRISL. Som følge deraf handler South Way Shipping Agency Co Ltd på vegne af IRISL. | 27.11.2013 |
| 16. | Valfajr 8th Shipping Line
  (alias Valjafr 8th Shipping Line, Valfajr) | No 119, Corner Shabnam Alley, Shoaa Square, Ghaem Magam Farahani, Teheran, Iran P.O. P.O .Box 15875/4155
  Abyar Alley, Hjørnet af Shahid Azodi St. & Karim Khan Zand Ave., Teheran, Iran;
  Shahid Azodi St., Karim Khan Zand Ave., Abiar Alley, PO Box 4155, Teheran, Iran. | Valfajr 8th Shipping Line ejes af IRISL. | 27.11.2013 |

Navn

Identificerende oplysninger

Begrundelse

Opført på listen den

1.

Islamic Republic of Iran Shipping Lines (IRISL)

No. 37, Aseman Tower (Sky Tower), Sayyade Shirazee Square, Pasdaran Ave., PO Box 19395-1311, Teheran. Iran;

IRISL IMO Nr: 9051624; 9465849; 7632826; 7632814; 9465760; 8107581; 9226944; 7620550; 9465863; 9226956; 7375363; 9465758; 9270696; 9193214; 8107579; 9193197; 8108559; 8105284; 9465746; 9346524; 9465851; 8112990

IRISL har været involveret i transport af våbenrelateret materiel fra Iran under overtrædelse af punkt 5 i FN's Sikkerhedsråds resolution 1747(2007). Der blev indberettet tre klare overtrædelser til Iransanktionskomitéen under FN's Sikkerhedsråd i 2009.

27.11.2013

2.

Bushehr Shipping Company Limited (alias Bimeh Iran)

143/1 Tower Road, Sliema, Slm 1604, Malta

Registreringsnr. C 37422.

c/o Hafiz Darya Shipping Company, No. 60, Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Teheran, Iran;

IMO nr. 9270658

Bushehr Shipping Company Limited ejes af IRISL.

27.11.2013

3.

Hafiz Darya Shipping Lines (HDSL)

(alias HDS Lines)

No. 60 Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Teheran, Iran

HDSL har som egentlig ejer overtaget en række af Islamic Republic of Iran Shipping Line's (IRISL) fartøjer. Som følge deraf optræder HDSL på vegne af IRISL.

27.11.2013

4.

Irano Misr Shipping Company

(alias Nefertiti Shipping)

6, El Horeya Rd., El Attarein, Alexandria, Egypten;

Inside Damietta Port, New Damietta City, Damietta, Egypten;

403, El NahdaSt., Port Said, Port Said, Egypten.

Irano Misr Shipping Company yder som agent for IRISL i Egypten grundlæggende ydelser til IRISL.

27.11.2013

5.

Irinvestship Ltd

10 Greycoat Place, London SW1P 1SB, Det Forenede Kongerige

Virksomhedsregistreringsnummer # 41101 79

Irinvestship Ltd ejes af IRISL.

27.11.2013

6.

IRISL (Malta) Ltd

Flat 1, 143 Tower Road, Sliema SLM 1604, Malta

Registreringsnr. C 33735.

Majoriteten i IRISL (Malta) Ltd ejes af IRISL gennem IRISL Europe GmbH, der igen ejes af IRISL. Som følge deraf kontrolleres IRISL Malta Ltd af IRISL.

27.11.2013

7.

IRISL Europe GmbH (Hamburg)

Schottweg 5, 22087 Hamburg, Tyskland

moms nummer DE217283818

Registreringsnr. HRB 81573

IRISL Europe GmbH (Hamburg) ejes af IRISL.

27.11.2013

8.

IRISL Marine Services and Engineering Company

Sarbandar Gas Station P.O. Box 199, Bandar Imam Khomeini, Iran;

Karim Khan Zand Avenue (eller: Karimkhan Avenue), Iran Shahr Shomai (eller: Northern Iranshahr Street), No 221, Teheran, Iran;

Shahaid Rajaee Port Road, 8 km, før Tavanir elstation, Bandar Abbas, Iran.

IRISL Marine Services and Engineering Company kontrolleres af IRISL.

27.11.2013

9.

ISI Maritime Limited (Malta)

147/1 St. Lucia Street, Valetta, Vlt 1185, Malta

Registreringsnr. C 28940.

c/o IranoHind Shipping Co. Ltd., Mehrshad Street, Sedaghat St., opp. Park Mellat vali-e-asr Ave., Teheran, Iran

ISI Maritime Limited (Malta) ejes fuldt ud af Irano Hind Shipping Company, hvori majoriteten er ejet af IRISL. Således kontrolleres ISI Maritime Limited (Malta) af IRSL.. Irano Hind Shipping Company er udpeget af FN som et selskab, der ejes eller kontrolleres af eller handler på vegne af IRISL.

27.11.2013

10.

Khazer Shipping Lines (Bandar Anzali)

End of Shahid Mostafa, Khomeini St., Tohid Square, Bandar Anzali 1711-324, Iran, P.O. Box 43145.

Khazar Shipping Lines ejes af IRISL.

27.11.2013

11.

Marble Shipping Limited (Malta)

(Malta)

143/1 Tower Road, Sliema, Slm 1604, Malta

Registreringsnr. C 41949.

Marble Shipping Limited

(Malta) ejes af IRISL.

27.11.2013

12.

Safiran Payam Darya (SAPID) Shipping Company

(alias Safiran Payam Darya Shipping Lines, SAPID Shipping Company)

33241 - Narenjestan 8th ST, Artesh Blvd, Aghdasieh, PO Box 19635-1116, Teheran, Iran.

Safiran Payam Darya (SAPID) har som egentlig ejer overtaget en række af Islamic Republic of Iran Shipping Line's (IRISL) fartøjer. Som følge deraf optræder selskabet på vegne af IRISL.

27.11.2013

13.

Shipping Computer Services Company (SCSCOL)

No 37, Asseman, Shahid Sayyad Shirazees Ave, P.O. Box 1587553-1351, Teheran, Iran.

Shipping Computer Services Company kontrolleres af IRISL.

27.11.2013

14.

Soroush Saramin Asatir (SSA)

(alias Soroush Sarzamin Asatir Ship Management Company, Rabbaran Omid Darya Ship Management Company, Sealeaders)

No 14 (alt. 5), Shabnam Alley, Fajr Street, Shahid Motahhari Avenue, PO Box 196365-1114, Teheran, Iran.

Soroush Saramin Asatir (SSA) opererer og forvalter en række af Islamic Republic of Iran Shipping Lines' (IRISL) fartøjer. Som følge deraf handler det på vegne af IRISL og leverer grundlæggende ydelser til det.

27.11.2013

15.

South Way Shipping Agency Co Ltd

(alias Hoopad Darya Shipping Agent)

Hoopad Darya Shipping Agency Company, No 101, Shabnam Alley, Ghaem Magham Street, Teheran, Iran;

Bandar Abbas Branch: Hoopad Darya Shipping Agency building, Imam Khomeini Blvd, Bandar Abbas, Iran;

Imam Khomieni Branch: Hoopad Darya Shipping Agency building B.I.K. port complex, Bandar Imam Khomeini, Iran;

Khorramshahr Branch: Flat no.2-2nd floor, SSL Building, Coastal Blvd, mellem rådhuset og postkontoret, Khorramshahr, Iran;

Assaluyeh Branch: Overfor byens postkontor, nr. 2, Telekommunikationscentret, Bandar Assaluyeh, Iran;

Chabahar Branch: Der foreligger ingen adresse.

Bushehr Branch: Der foreligger ingen adresse.

South Way Shipping Agency Co Ltd forvalter containerterminaloperationer i Iran og leverer tjenester til flådepersonale i Bandar Abbas på vegne af IRISL. Som følge deraf handler South Way Shipping Agency Co Ltd på vegne af IRISL.

27.11.2013

16.

Valfajr 8th Shipping Line

(alias Valjafr 8th Shipping Line, Valfajr)

No 119, Corner Shabnam Alley, Shoaa Square, Ghaem Magam Farahani, Teheran, Iran P.O. P.O .Box 15875/4155

Abyar Alley, Hjørnet af Shahid Azodi St. & Karim Khan Zand Ave., Teheran, Iran;

Shahid Azodi St., Karim Khan Zand Ave., Abiar Alley, PO Box 4155, Teheran, Iran.

Valfajr 8th Shipping Line ejes af IRISL.

27.11.2013

II.   Følgende enheder fjernes fra listen i bilag IX til forordning (EU) nr. 267/2012:

| | Iran Transfo |
| --- | --- |

Iran Transfo

| | Oil Turbo Compressor Cmpany (OTC) |
| --- | --- |

Oil Turbo Compressor Cmpany (OTC)

| | Sakhte Turbopomp va Kompressor (SATAK) (alias Turbo Compressor Manufacturer, TCMFG) |
| --- | --- |

Sakhte Turbopomp va Kompressor (SATAK) (alias Turbo Compressor Manufacturer, TCMFG)

III.   Oplysningerne om den enhed, der er opført i bilag IX til forordning (EU) nr. 267/2012, og som er opført nedenfor, ændres til følgende:

I.   Personer og enheder, der er involveret i nukleare aktiviteter eller i aktiviteter vedrørende ballistiske missiler, og personer og enheder, der yder støtte til Irans regering

B.   Enheder

| | Navn | Identificerende oplysninger | Begrundelse | Opført på listen den |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | MASNA (Modierat Saakht Niroogahye Atomi Iran) Forvaltningsselskab til opførelse af kernekraftanlæg | P.O. Box 14395-1359, Teheran, Iran | Underlagt AEOI og Novin Energy (der begge er omfattet af UNSCR 1737). Involveret i udviklingen af atomreaktorer. | 26.7.2010 |

Navn

Identificerende oplysninger

Begrundelse

Opført på listen den

1.

MASNA (Modierat Saakht Niroogahye Atomi Iran) Forvaltningsselskab til opførelse af kernekraftanlæg

P.O. Box 14395-1359, Teheran, Iran

Underlagt AEOI og Novin Energy (der begge er omfattet af UNSCR 1737). Involveret i udviklingen af atomreaktorer.

26.7.2010

---

| 27.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 316/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 316/6

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1204/2013

af 25. november 2013

om ændring af forordning (EF) nr. 798/2008 for så vidt angår oplysningerne om Republikken Moldova på listerne over tredjelande, hvorfra visse typer kød, kødprodukter, æg og ægprodukter kan indføres til Unionen

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 2002/99/EF af 16. december 2002 om dyresundhedsbestemmelser for produktion, tilvirkning, distribution og indførsel af animalske produkter til konsum (1), særlig artikel 8, indledningen, artikel 8, nr. 1), første afsnit, og artikel 8, nr. 4),

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 af 29. april 2004 om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den offentlige kontrol af animalske produkter til konsum (2), særlig artikel 11, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Direktiv 2002/99/EF indeholder generelle dyresundhedsbestemmelser for produktion, tilvirkning og distribution inden for Unionen og for indførsel fra tredjelande af animalske produkter til konsum og bestemmelser om fastsættelse af særlige regler for samt certifikatudstedelse i forbindelse med transit. |
| --- | --- |

(1)

Direktiv 2002/99/EF indeholder generelle dyresundhedsbestemmelser for produktion, tilvirkning og distribution inden for Unionen og for indførsel fra tredjelande af animalske produkter til konsum og bestemmelser om fastsættelse af særlige regler for samt certifikatudstedelse i forbindelse med transit.

| (2) | I henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 798/2008 af 8. august 2008 om fastlæggelse af en liste over tredjelande, områder, zoner og segmenter, hvorfra fjerkræ og fjerkræprodukter kan importeres til og sendes i transit gennem Fællesskabet, og krav vedrørende udstedelse af veterinærcertifikat (3), må visse varer kun importeres til og føres i transit gennem Unionen fra tredjelande, områder, zoner eller segmenter, der er opført i tabellen i del 1 i bilag I til samme forordning. Forordningen indeholder ligeledes krav vedrørende udstedelse af veterinærcertifikat for sådanne varer. Disse krav tager også hensyn til, om der kræves supplerende garantier som følge af sygdomsstatus i disse tredjelande, områder, zoner eller segmenter. De supplerende garantier, som disse varer skal opfylde, er fastsat i del 2 i bilag I til forordning (EF) nr. 798/2008. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 798/2008 af 8. august 2008 om fastlæggelse af en liste over tredjelande, områder, zoner og segmenter, hvorfra fjerkræ og fjerkræprodukter kan importeres til og sendes i transit gennem Fællesskabet, og krav vedrørende udstedelse af veterinærcertifikat (3), må visse varer kun importeres til og føres i transit gennem Unionen fra tredjelande, områder, zoner eller segmenter, der er opført i tabellen i del 1 i bilag I til samme forordning. Forordningen indeholder ligeledes krav vedrørende udstedelse af veterinærcertifikat for sådanne varer. Disse krav tager også hensyn til, om der kræves supplerende garantier som følge af sygdomsstatus i disse tredjelande, områder, zoner eller segmenter. De supplerende garantier, som disse varer skal opfylde, er fastsat i del 2 i bilag I til forordning (EF) nr. 798/2008.

| (3) | Republikken Moldova er opført på listen i Kommissionens afgørelse 2011/163/EU af 16. marts 2011 om godkendelse af tredjelandes planer forelagt i henhold til artikel 29 i Rådets direktiv 96/23/EF (4) og har en godkendt overvågningsplan for restkoncentrationer for æg. |
| --- | --- |

(3)

Republikken Moldova er opført på listen i Kommissionens afgørelse 2011/163/EU af 16. marts 2011 om godkendelse af tredjelandes planer forelagt i henhold til artikel 29 i Rådets direktiv 96/23/EF (4) og har en godkendt overvågningsplan for restkoncentrationer for æg.

| (4) | Republikken Moldova har anmodet Kommissionen om at blive godkendt med hensyn til import til Unionen af ægprodukter og har forelagt relevante oplysninger. Varmebehandling af ægprodukter reducerer de potentielle dyresundsrisici ved disse produkter til et ubetydeligt niveau. Tredjelandet bør derfor optages på listen i del 1 i bilag I til forordning (EF) nr. 798/2008. |
| --- | --- |

(4)

Republikken Moldova har anmodet Kommissionen om at blive godkendt med hensyn til import til Unionen af ægprodukter og har forelagt relevante oplysninger. Varmebehandling af ægprodukter reducerer de potentielle dyresundsrisici ved disse produkter til et ubetydeligt niveau. Tredjelandet bør derfor optages på listen i del 1 i bilag I til forordning (EF) nr. 798/2008.

| (5) | Forordning (EF) nr. 798/2008 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Forordning (EF) nr. 798/2008 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EF) nr. 798/2008 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. november 2013.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 18 af 23.1.2003, s. 11.

1

(2)  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 206.

2

(3)  EUT L 226 af 23.8.2008, s. 1.

3

(4)  EUT L 70 af 17.3.2011, s. 40.

4

---

BILAG

I del 1 indsættes oplysningerne om Republikken Moldova efter rækken vedrørende »KR — Republikken Korea«:

| »MD — Republikken Moldova | MD–0 | Hele landet | EP« | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

»MD — Republikken Moldova

MD–0

Hele landet

EP«

---

| 27.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 316/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 316/8

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1205/2013

af 26. november 2013

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af solcelleglas med oprindelse i Folkerepublikken Kina

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (»grundforordningen«) (1), særlig artikel 7,

efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   PROCEDURE

1.1.   Indledning

| (1) | Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 28. februar 2013 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af solcelleglas med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«). |
| --- | --- |

(1)

Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 28. februar 2013 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af solcelleglas med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«).

| (2) | Undersøgelsen blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 15. januar 2013 af EU ProSun Glass (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for over 25 % af den samlede produktion i Unionen af solcelleglas. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse. |
| --- | --- |

(2)

Undersøgelsen blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 15. januar 2013 af EU ProSun Glass (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for over 25 % af den samlede produktion i Unionen af solcelleglas. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.

| (3) | Efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen blev Kommissionen underrettet om, at produktet ikke var blevet defineret korrekt i punkt 2 i indledningsmeddelelsen. En berigtigelse til indledningsmeddelelsen blev derfor offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (3), hvori den mindre fejl blev rettet. |
| --- | --- |

(3)

Efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen blev Kommissionen underrettet om, at produktet ikke var blevet defineret korrekt i punkt 2 i indledningsmeddelelsen. En berigtigelse til indledningsmeddelelsen blev derfor offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (3), hvori den mindre fejl blev rettet.

| (4) | Den 27. april 2013 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (4) om indledning af en parallel antisubsidieprocedure vedrørende importen til Unionen af solcelleglas med oprindelse i Kina og indledte en separat undersøgelse. |
| --- | --- |

(4)

Den 27. april 2013 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (4) om indledning af en parallel antisubsidieprocedure vedrørende importen til Unionen af solcelleglas med oprindelse i Kina og indledte en separat undersøgelse.

1.2.   Registrering

| (5) | Kommissionen modtog en anmodning om registrering af importen af solcelleglas fra det pågældende land sammen med klagen, men denne anmodning blev efterfølgende trukket tilbage den 2. oktober 2013. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen modtog en anmodning om registrering af importen af solcelleglas fra det pågældende land sammen med klagen, men denne anmodning blev efterfølgende trukket tilbage den 2. oktober 2013.

1.3.   Parter, der er berørt af undersøgelsen

| (6) | Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Kina, importører, forhandlere, brugere, leverandører samt de kinesiske repræsentanter om indledningen af proceduren. Alle de interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Kommissionen underrettede også producenterne i eventuelle referencelande om indledningen og opfordrede dem til at deltage. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Kina, importører, forhandlere, brugere, leverandører samt de kinesiske repræsentanter om indledningen af proceduren. Alle de interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Kommissionen underrettede også producenterne i eventuelle referencelande om indledningen og opfordrede dem til at deltage.

1.3.1.   Stikprøveudtagning

a)   Stikprøveudtagning af EU-producenter

| (7) | Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen i øjeblikket består af syv aktive producenter, heraf to små og mellemstore virksomheder (smv'er). Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenter. Denne stikprøve bestod af fire EU-producenter, som Kommissionen havde kendskab til inden indledningen af undersøgelsen, og som producerede solcelleglas. Kommissionen udtog stikprøven ud fra den største repræsentative salgsmængde af samme vare i perioden fra den 1. januar 2012 – 31. december 2012. De stikprøveudvalgte EU-producenter tegnede sig for mere end 50 % af den samlede EU-produktion. Kommissionen underrettede de interesserede parter om den foreslåede stikprøve af EU-producenter i en meddelelse som blev inkluderet i det åbne dossier, som de interesserede parter har adgang til. Kommissionen sendte desuden et brev til EU-producenterne for at informere dem om den foreslåede stikprøve. Interesserede parter blev i indledningsmeddelelsen også opfordret til at fremsætte bemærkninger til den midlertidige stikprøve. |
| --- | --- |

(7)

Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen i øjeblikket består af syv aktive producenter, heraf to små og mellemstore virksomheder (smv'er). Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenter. Denne stikprøve bestod af fire EU-producenter, som Kommissionen havde kendskab til inden indledningen af undersøgelsen, og som producerede solcelleglas. Kommissionen udtog stikprøven ud fra den største repræsentative salgsmængde af samme vare i perioden fra den 1. januar 2012 – 31. december 2012. De stikprøveudvalgte EU-producenter tegnede sig for mere end 50 % af den samlede EU-produktion. Kommissionen underrettede de interesserede parter om den foreslåede stikprøve af EU-producenter i en meddelelse som blev inkluderet i det åbne dossier, som de interesserede parter har adgang til. Kommissionen sendte desuden et brev til EU-producenterne for at informere dem om den foreslåede stikprøve. Interesserede parter blev i indledningsmeddelelsen også opfordret til at fremsætte bemærkninger til den midlertidige stikprøve.

| (8) | En smv viste også interesse i at indgå i stikprøven. Kommissionen besluttede at inkludere den i stikprøven sammen med endnu en virksomhed på grund af sidstnævntes højere salgsmængder og at udelukke virksomheden med den laveste salgsmængde fra stikprøven. Der blev ikke modtaget andre bemærkninger vedrørende den midlertidige stikprøve. Kommissionen tilføjede således to virksomheder til den oprindeligt udtagne stikprøve og udelukkede en anden virksomhed. |
| --- | --- |

(8)

En smv viste også interesse i at indgå i stikprøven. Kommissionen besluttede at inkludere den i stikprøven sammen med endnu en virksomhed på grund af sidstnævntes højere salgsmængder og at udelukke virksomheden med den laveste salgsmængde fra stikprøven. Der blev ikke modtaget andre bemærkninger vedrørende den midlertidige stikprøve. Kommissionen tilføjede således to virksomheder til den oprindeligt udtagne stikprøve og udelukkede en anden virksomhed.

| (9) | Efter kontrolbesøgene besluttede Kommissionen at fjerne en af de fem virksomheder i stikprøven, da det har vist sig, at den pågældende virksomhed ikke var repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. Virksomheden var nemlig i etableringsfasen (hvilket ikke var tilfældet for EU-erhvervsgrenen som helhed) og rentabilitetstendensen ville derfor ikke have givet et sandfærdigt billede for EU-erhvervsgrenens tilstand. |
| --- | --- |

(9)

Efter kontrolbesøgene besluttede Kommissionen at fjerne en af de fem virksomheder i stikprøven, da det har vist sig, at den pågældende virksomhed ikke var repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. Virksomheden var nemlig i etableringsfasen (hvilket ikke var tilfældet for EU-erhvervsgrenen som helhed) og rentabilitetstendensen ville derfor ikke have givet et sandfærdigt billede for EU-erhvervsgrenens tilstand.

| (10) | Kommissionen udtog således en endelig stikprøve på fire EU-producenter. Den endelige stikprøve repræsenterer 79 % af EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet. Stikprøven anses således for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen udtog således en endelig stikprøve på fire EU-producenter. Den endelige stikprøve repræsenterer 79 % af EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet. Stikprøven anses således for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.

| (11) | Tre af de syv EU-producenter anmodede om, at deres identitet hemmeligholdes i henhold til grundforordningens artikel 19. De påstod, at afsløringen af deres identitet ville medføre en risiko for omfattende negative konsekvenser for deres forretningsaktiviteter. Deres anmodning blev behandlet og fundet berettiget. I betragtning af det begrænsede antal EU-producenter blev det desuden besluttet ikke at offentliggøre navnene på de EU-producenter, der ikke anmodede om anonymitet, da dette utilsigtet kunne føre til offentliggørelsen af de andre producenters identitet. Identiteten på virksomheden Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (»GMB/IF«) er dog allerede kendt, da den offentligt har erklæret, at den er en af klagerne. |
| --- | --- |

(11)

Tre af de syv EU-producenter anmodede om, at deres identitet hemmeligholdes i henhold til grundforordningens artikel 19. De påstod, at afsløringen af deres identitet ville medføre en risiko for omfattende negative konsekvenser for deres forretningsaktiviteter. Deres anmodning blev behandlet og fundet berettiget. I betragtning af det begrænsede antal EU-producenter blev det desuden besluttet ikke at offentliggøre navnene på de EU-producenter, der ikke anmodede om anonymitet, da dette utilsigtet kunne føre til offentliggørelsen af de andre producenters identitet. Identiteten på virksomheden Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (»GMB/IF«) er dog allerede kendt, da den offentligt har erklæret, at den er en af klagerne.

b)   Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører

| (12) | For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, blev alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive de oplysninger, som fremgik af indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(12)

For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, blev alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive de oplysninger, som fremgik af indledningsmeddelelsen.

| (13) | Fire ikke forretningsmæssigt forbundne importører besvarede det spørgeskema, som var vedlagt indledningsmeddelelsen, hvorimod to importører besvarede det specifikke stikprøveskema. På grund af det lave antal samarbejdsvillige importører blev det konkluderet, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig. |
| --- | --- |

(13)

Fire ikke forretningsmæssigt forbundne importører besvarede det spørgeskema, som var vedlagt indledningsmeddelelsen, hvorimod to importører besvarede det specifikke stikprøveskema. På grund af det lave antal samarbejdsvillige importører blev det konkluderet, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig.

c)   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter

| (14) | På baggrund af det store antal eksporterende producenter påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev de eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden fra 1. januar 2012 til 31. december 2012. |
| --- | --- |

(14)

På baggrund af det store antal eksporterende producenter påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev de eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden fra 1. januar 2012 til 31. december 2012.

| (15) | Tolv kinesiske eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, som tegnede sig for over 95 % af den samlede kinesiske eksport til Unionen i denne periode, fremlagde de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. |
| --- | --- |

(15)

Tolv kinesiske eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, som tegnede sig for over 95 % af den samlede kinesiske eksport til Unionen i denne periode, fremlagde de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven.

| (16) | Ud fra de modtagne oplysninger og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 udtog Kommissionen en midlertidig stikprøve på fem eksporterende producenter ud fra den største repræsentative eksportmængde af solcelleglas til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. |
| --- | --- |

(16)

Ud fra de modtagne oplysninger og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 udtog Kommissionen en midlertidig stikprøve på fem eksporterende producenter ud fra den største repræsentative eksportmængde af solcelleglas til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed.

| (17) | Alle interesserede parter og de kinesiske myndigheder blev underrettet om den foreslåede stikprøve og blev opfordret til at fremsætte bemærkninger hertil. Efter en gennemgang af de modtagne bemærkninger besluttede Kommissionen at fastholde den foreslåede stikprøve på fem virksomheder og underrettede derfor samtlige interesserede parter om udtagelsen af den endelige stikprøve. |
| --- | --- |

(17)

Alle interesserede parter og de kinesiske myndigheder blev underrettet om den foreslåede stikprøve og blev opfordret til at fremsætte bemærkninger hertil. Efter en gennemgang af de modtagne bemærkninger besluttede Kommissionen at fastholde den foreslåede stikprøve på fem virksomheder og underrettede derfor samtlige interesserede parter om udtagelsen af den endelige stikprøve.

| (18) | Undersøgelsen viste efterfølgende, at to eksporterende producenter i stikprøven havde overdrevet deres eksportsalg til Unionen og således var blevet udtaget til stikprøven på uberettiget grundlag. Begge virksomheder blev derfor udelukket fra stikprøven efter at have fået mulighed for at fremsætte bemærkninger. Efter en grundig analyse af virksomhedernes bemærkninger konkluderede Kommissionen, at de ikke bevidst havde fremlagt ukorrekte oplysninger og besluttede, at de stadig skulle betragtes som samarbejdsvillige parter, jf. grundforordningens artikel 18. |
| --- | --- |

(18)

Undersøgelsen viste efterfølgende, at to eksporterende producenter i stikprøven havde overdrevet deres eksportsalg til Unionen og således var blevet udtaget til stikprøven på uberettiget grundlag. Begge virksomheder blev derfor udelukket fra stikprøven efter at have fået mulighed for at fremsætte bemærkninger. Efter en grundig analyse af virksomhedernes bemærkninger konkluderede Kommissionen, at de ikke bevidst havde fremlagt ukorrekte oplysninger og besluttede, at de stadig skulle betragtes som samarbejdsvillige parter, jf. grundforordningens artikel 18.

| (19) | Efter disse to udelukkelser blev tilføjelsen af en anden eksporterende producent taget i betragtning. Da de to udelukkelser fandt sted på et sent tidspunkt i undersøgelsen blev dette ikke fundet muligt, da det ville bringe en rettidig afslutning af undersøgelsen i fare. |
| --- | --- |

(19)

Efter disse to udelukkelser blev tilføjelsen af en anden eksporterende producent taget i betragtning. Da de to udelukkelser fandt sted på et sent tidspunkt i undersøgelsen blev dette ikke fundet muligt, da det ville bringe en rettidig afslutning af undersøgelsen i fare.

| (20) | Den reviderede stikprøve af eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter af solcelleglas består således af følgende:






  — | Flat Solar Glass Group Co., Ltd, og de forretningsmæssigt forbundne virksomheder (»Flat Glass-gruppen«) |
| --- | --- | --- |

(20)

Den reviderede stikprøve af eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter af solcelleglas består således af følgende:

—

Flat Solar Glass Group Co., Ltd, og de forretningsmæssigt forbundne virksomheder (»Flat Glass-gruppen«)

| — | Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (»Xinyi«) og de forretningsmæssigt forbundne virksomheder |
| --- | --- |

—

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (»Xinyi«) og de forretningsmæssigt forbundne virksomheder

| — | Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, og de forretningsmæssigt forbundne virksomheder (»Hehe-gruppen«). |
| --- | --- |

—

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, og de forretningsmæssigt forbundne virksomheder (»Hehe-gruppen«).

| (21) | Kommissionen korrigerede mængden af det samlede eksportsalg af den pågældende vare fra Kina efter at være blevet opmærksom på, at de to eksporterende producenter havde overdrevet deres eksportsalg (jf. betragtning 18). Den endelige stikprøve repræsenterede mere end 50 % af den samlede eksportmængde til Unionen af den pågældende vare i perioden fra 1. januar 2012 til 31. december 2012, som anført af de samarbejdsvillige eksporterende producenter. Den blev derfor betragtet som repræsentativ, hvad angår mængden af eksport af solcelleglas til Unionen fra Kina. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen korrigerede mængden af det samlede eksportsalg af den pågældende vare fra Kina efter at være blevet opmærksom på, at de to eksporterende producenter havde overdrevet deres eksportsalg (jf. betragtning 18). Den endelige stikprøve repræsenterede mere end 50 % af den samlede eksportmængde til Unionen af den pågældende vare i perioden fra 1. januar 2012 til 31. december 2012, som anført af de samarbejdsvillige eksporterende producenter. Den blev derfor betragtet som repræsentativ, hvad angår mængden af eksport af solcelleglas til Unionen fra Kina.

d)   Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg

| (22) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kinesiske eksporterende producenter, der havde anmodet herom, og til EU-producenterne i stikprøven, de ikke forretningsmæssigt forbundne importører og deres sammenslutninger og til brugere, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kinesiske eksporterende producenter, der havde anmodet herom, og til EU-producenterne i stikprøven, de ikke forretningsmæssigt forbundne importører og deres sammenslutninger og til brugere, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (23) | Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra fire kinesiske eksporterende producenter, alle stikprøveudvalgte EU-producenter, to ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører og 12 brugere. |
| --- | --- |

(23)

Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra fire kinesiske eksporterende producenter, alle stikprøveudvalgte EU-producenter, to ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører og 12 brugere.

| (24) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en foreløbig afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder eller grupper af virksomheder:






  a) | EU-producenter






  — | GMB/IF og andre virksomheder, der behandles fortroligt. |
| --- | --- | --- | --- |

(24)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en foreløbig afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder eller grupper af virksomheder:

a)

EU-producenter

—

GMB/IF og andre virksomheder, der behandles fortroligt.

| b) | Importører






  — | Vetrad NV, Nederlandene. |
| --- | --- | --- |

b)

Importører

—

Vetrad NV, Nederlandene.

| c) | Brugere






  — | Sunerg Solar SRL, Italien. |
| --- | --- | --- |

c)

Brugere

—

Sunerg Solar SRL, Italien.

| d) | Eksporterende producenter i Kina






  — | Virksomheder i stikprøven






  — | Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (»Flat Glass-gruppen«) |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Eksporterende producenter i Kina

—

Virksomheder i stikprøven

—

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (»Flat Glass-gruppen«)

| — | Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd og Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (»Xinyi-gruppen«) |
| --- | --- |

—

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd og Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (»Xinyi-gruppen«)

| — | Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), og Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (»Hehe-gruppen«). |
| --- | --- |

—

Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), og Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (»Hehe-gruppen«).

| — | Virksomheder, der er genstand for en individuel undersøgelse:






  — | Henan Yuhua New Material Co., Ltd (»Henan Yuhua«). |
| --- | --- | --- |

—

Virksomheder, der er genstand for en individuel undersøgelse:

—

Henan Yuhua New Material Co., Ltd (»Henan Yuhua«).

| e) | Producent i referencelandet






  — | Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for de eksporterende producenter i Kina, i fald de ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling som defineret i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomhed med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra Tyrkiet som referenceland:






  — | Trakya Cam Sanayii A.Ș., Tyrkiet. |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Producent i referencelandet

—

Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for de eksporterende producenter i Kina, i fald de ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling som defineret i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomhed med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra Tyrkiet som referenceland:

—

Trakya Cam Sanayii A.Ș., Tyrkiet.

1.3.2.   Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

| (25) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2012 til 31. december 2012 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2009 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(25)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2012 til 31. december 2012 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2009 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

| (26) | Den vare, der er genstand for undersøgelsen, er solcelleglas bestående af hærdet planglas af natronkalk med et jernindhold på under 300 ppm, en soltransmission på over 88 % (målt i henhold til AM1.5 300-2 500 nm), en varmebestandighed på indtil 250 °C (målt i henhold til EN 12150), en temperatursvingningsmodstand på Δ 150 K (målt i henhold til EN 12150) og en mekanisk modstandsdygtighed på 90 N/mm2 eller mere (målt i henhold til EN 1288-3) (»den pågældende vare«). |
| --- | --- |

(26)

Den vare, der er genstand for undersøgelsen, er solcelleglas bestående af hærdet planglas af natronkalk med et jernindhold på under 300 ppm, en soltransmission på over 88 % (målt i henhold til AM1.5 300-2 500 nm), en varmebestandighed på indtil 250 °C (målt i henhold til EN 12150), en temperatursvingningsmodstand på Δ 150 K (målt i henhold til EN 12150) og en mekanisk modstandsdygtighed på 90 N/mm2 eller mere (målt i henhold til EN 1288-3) (»den pågældende vare«).

| (27) | Den pågældende vare tariferes i øjeblikket under KN-kode ex 7007 19 80. |
| --- | --- |

(27)

Den pågældende vare tariferes i øjeblikket under KN-kode ex 7007 19 80.

| (28) | Solcelleglas er en af komponenterne til fremstilling af fotovoltaiske solcellemoduller af krystallinsk silicium og fotovoltaiske tyndfilmsmoduler, der producerer elektricitet, og til fremstilling af flade solfangere, der producerer varmt vand. |
| --- | --- |

(28)

Solcelleglas er en af komponenterne til fremstilling af fotovoltaiske solcellemoduller af krystallinsk silicium og fotovoltaiske tyndfilmsmoduler, der producerer elektricitet, og til fremstilling af flade solfangere, der producerer varmt vand.

2.2.   Samme vare

| (29) | Undersøgelsen viste, at den pågældende vare og den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Kina, den vare, der produceres og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen, og den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Tyrkiet, som det blev overvejet at bruge som referenceland, havde de samme fysiske og tekniske egenskaber samt endelige anvendelsesformål. Foreløbig anses de derfor for at være »identiske«, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(29)

Undersøgelsen viste, at den pågældende vare og den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Kina, den vare, der produceres og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen, og den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Tyrkiet, som det blev overvejet at bruge som referenceland, havde de samme fysiske og tekniske egenskaber samt endelige anvendelsesformål. Foreløbig anses de derfor for at være »identiske«, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

2.3.   Påstande vedrørende varedækningen

| (30) | En importør anmodede om, at gartnerglas til drivhuse udelukkes fra varedækningen, med den påstand, at der til drivhuse anvendes forskellige størrelser glas, hvorimod solcelleglas kun produceres i bestemte størrelser. Importøren fremlagde desuden et certifikat, der viste, at dele af virksomhedens import bestod af glas med et jernindhold på over 300 ppm. Denne del af importen af gartnerglas falder tydeligvis ikke ind under varedækningen i denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(30)

En importør anmodede om, at gartnerglas til drivhuse udelukkes fra varedækningen, med den påstand, at der til drivhuse anvendes forskellige størrelser glas, hvorimod solcelleglas kun produceres i bestemte størrelser. Importøren fremlagde desuden et certifikat, der viste, at dele af virksomhedens import bestod af glas med et jernindhold på over 300 ppm. Denne del af importen af gartnerglas falder tydeligvis ikke ind under varedækningen i denne undersøgelse.

| (31) | En anden importør påstod, at det møbelglas, som virksomheden importerer (anvendt til glashylder, panelfyldninger, bordplader, skydedørspaneler, varer til overpaneler mv.), har de samme eller næsten de samme tekniske egenskaber som solcelleglas, men anmodede om en udelukkelse heraf fra væredækningen, da de endelige anvendelsesformål er anderledes. Ud fra de fremlagte beviser har hovedparten af det glas, som virksomheden importerer, ikke de samme tekniske egenskaber som solcelleglas, jf. definitionen i betragtning 26. Seks typer af importeret glas har nemlig et jernindhold på langt over 300 ppm, mens en type af importeret glas har et jernindhold på under 300 ppm, men deres soltransmission er betydeligt lavere end det minimum på 88 %, der skal opfyldes, for at glasset kan defineres som solcelleglas. Importøren påstod, at selv om disse typer glas ikke opfylder en af de tekniske egenskaber for solcelleglas, jf. betragtning 26, opfylder de den primære klassifikation for solcelleglas, dvs. »hærdet planglas af natronkalk«. Kommissionens foreløbige holdning er, at kun de glastyper, der opfylder alle de tekniske egenskaber for solcelleglas, falder ind under varedækningen i denne undersøgelse. Det konkluderes således foreløbigt, at ovennævnte glastyper, som importeres af nævnte importør, ikke falder under varedækningen. |
| --- | --- |

(31)

En anden importør påstod, at det møbelglas, som virksomheden importerer (anvendt til glashylder, panelfyldninger, bordplader, skydedørspaneler, varer til overpaneler mv.), har de samme eller næsten de samme tekniske egenskaber som solcelleglas, men anmodede om en udelukkelse heraf fra væredækningen, da de endelige anvendelsesformål er anderledes. Ud fra de fremlagte beviser har hovedparten af det glas, som virksomheden importerer, ikke de samme tekniske egenskaber som solcelleglas, jf. definitionen i betragtning 26. Seks typer af importeret glas har nemlig et jernindhold på langt over 300 ppm, mens en type af importeret glas har et jernindhold på under 300 ppm, men deres soltransmission er betydeligt lavere end det minimum på 88 %, der skal opfyldes, for at glasset kan defineres som solcelleglas. Importøren påstod, at selv om disse typer glas ikke opfylder en af de tekniske egenskaber for solcelleglas, jf. betragtning 26, opfylder de den primære klassifikation for solcelleglas, dvs. »hærdet planglas af natronkalk«. Kommissionens foreløbige holdning er, at kun de glastyper, der opfylder alle de tekniske egenskaber for solcelleglas, falder ind under varedækningen i denne undersøgelse. Det konkluderes således foreløbigt, at ovennævnte glastyper, som importeres af nævnte importør, ikke falder under varedækningen.

| (32) | Andre typer af gartnerglas og møbelglas, som kan have næsten de samme tekniske egenskaber som solcelleglas, hører på dette stadie af undersøgelsen stadig under varedækningen for den pågældende vare, da de potentielt kan anvendes som solcelleglas. |
| --- | --- |

(32)

Andre typer af gartnerglas og møbelglas, som kan have næsten de samme tekniske egenskaber som solcelleglas, hører på dette stadie af undersøgelsen stadig under varedækningen for den pågældende vare, da de potentielt kan anvendes som solcelleglas.

| (33) | Importøren påstod desuden, at floatglas bør udelukkes fra varedækningen, da det har en anderledes produktionsproces end valset glas, som importøren opfatter som den eneste type solcelleglas. Da møbelvarer af floatglas angiveligt ikke udgør en erstatning for solcelleglasvarer, blev det påstået, at floatglas ikke burde betragtes som samme vare og burde udelukkes fra varedækningen i undersøgelsen. Kommissionens foreløbige holdning er, at floatglas ikke kan udelukkes fra varedækningen i undersøgelsen, da det opfylder samtlige tekniske egenskaber i betragtning 26. Desuden fremgik det af undersøgelsen, at floatglas tydeligvis kan anvendes som solcelleglas, og at det produceres af både EU-erhvervsgrenen og de kinesiske eksportører. Det konkluderes derfor foreløbigt, at floatglas fortsat hører under varedækningen i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(33)

Importøren påstod desuden, at floatglas bør udelukkes fra varedækningen, da det har en anderledes produktionsproces end valset glas, som importøren opfatter som den eneste type solcelleglas. Da møbelvarer af floatglas angiveligt ikke udgør en erstatning for solcelleglasvarer, blev det påstået, at floatglas ikke burde betragtes som samme vare og burde udelukkes fra varedækningen i undersøgelsen. Kommissionens foreløbige holdning er, at floatglas ikke kan udelukkes fra varedækningen i undersøgelsen, da det opfylder samtlige tekniske egenskaber i betragtning 26. Desuden fremgik det af undersøgelsen, at floatglas tydeligvis kan anvendes som solcelleglas, og at det produceres af både EU-erhvervsgrenen og de kinesiske eksportører. Det konkluderes derfor foreløbigt, at floatglas fortsat hører under varedækningen i undersøgelsen.

3.   DUMPING

3.1.   Markedsøkonomisk behandling

| (34) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 1-6, for de eksporterende producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). |
| --- | --- |

(34)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 1-6, for de eksporterende producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).

| (35) | Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:






  1) | Virksomhedernes beslutninger skal træffes som reaktion på markedssignaler uden nogen omfattende statslig indgriben, og udgifterne skal afspejle markedsværdierne. |
| --- | --- | --- |

(35)

Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:

1)

Virksomhedernes beslutninger skal træffes som reaktion på markedssignaler uden nogen omfattende statslig indgriben, og udgifterne skal afspejle markedsværdierne.

| 2) | Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring og anvendes til alle formål. |
| --- | --- |

2)

Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring og anvendes til alle formål.

| 3) | Der er ikke nogen væsentlige fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system. |
| --- | --- |

3)

Der er ikke nogen væsentlige fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system.

| 4) | Retlig sikkerhed og stabilitet skal sikres ved love om konkurs og ejerforhold. |
| --- | --- |

4)

Retlig sikkerhed og stabilitet skal sikres ved love om konkurs og ejerforhold.

| 5) | Valutaomregninger finder sted til markedskurs. |
| --- | --- |

5)

Valutaomregninger finder sted til markedskurs.

| (36) | Ti samarbejdsvillige virksomheder anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra d), blev der aflagt kontrolbesøg med henblik på markedsøkonomisk behandling hos de virksomheder, der indgik i stikprøven, og hos den virksomhed, der blev indrømmet en individuel undersøgelse (jf. betragtning 48). |
| --- | --- |

(36)

Ti samarbejdsvillige virksomheder anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra d), blev der aflagt kontrolbesøg med henblik på markedsøkonomisk behandling hos de virksomheder, der indgik i stikprøven, og hos den virksomhed, der blev indrømmet en individuel undersøgelse (jf. betragtning 48).

| (37) | Herefter blev der foretaget en afgørelse om markedsøkonomisk behandling for følgende fire virksomheder eller grupper af virksomheder.






  — | Virksomheder i stikprøven






  — | Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd(»Flat Glass-gruppen«) |
| --- | --- | --- | --- |

(37)

Herefter blev der foretaget en afgørelse om markedsøkonomisk behandling for følgende fire virksomheder eller grupper af virksomheder.

—

Virksomheder i stikprøven

—

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd(»Flat Glass-gruppen«)

| — | Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd og Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (»Xinyi-gruppen«) |
| --- | --- |

—

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd og Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (»Xinyi-gruppen«)

| — | Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), og Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (»Hehe-gruppen«). |
| --- | --- |

—

Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), og Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (»Hehe-gruppen«).

| — | Virksomheder, der undergår en individuel undersøgelse:






  — | Henan Yuhua New Materials Co., Ltd (»Henan Yuhua«). |
| --- | --- | --- |

—

Virksomheder, der undergår en individuel undersøgelse:

—

Henan Yuhua New Materials Co., Ltd (»Henan Yuhua«).

| (38) | Kommissionen indhentede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige, og efterprøvede oplysningerne i ansøgningen om markedsøkonomisk behandling hos de pågældende virksomheder. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen indhentede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige, og efterprøvede oplysningerne i ansøgningen om markedsøkonomisk behandling hos de pågældende virksomheder.

| (39) | For forretningsmæssigt forbundne parter undersøger Kommissionen, om gruppen af forretningsmæssigt forbundne virksomheder som helhed opfylder betingelserne for markedsøkonomisk behandling. Hvis et datterselskab eller en anden virksomhed, der er forretningsmæssigt forbundet med ansøgeren i Kina, direkte eller indirekte er involveret i produktionen eller salget af den pågældende vare, gennemføres undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling derfor for hver enkelt virksomhed og for gruppen af virksomheder som helhed. |
| --- | --- |

(39)

For forretningsmæssigt forbundne parter undersøger Kommissionen, om gruppen af forretningsmæssigt forbundne virksomheder som helhed opfylder betingelserne for markedsøkonomisk behandling. Hvis et datterselskab eller en anden virksomhed, der er forretningsmæssigt forbundet med ansøgeren i Kina, direkte eller indirekte er involveret i produktionen eller salget af den pågældende vare, gennemføres undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling derfor for hver enkelt virksomhed og for gruppen af virksomheder som helhed.

| (40) | Anmodningerne om markedsøkonomisk behandling fra fire eksporterende producenter (grupper af virksomheder), som bestod af 11 retlige enheder, blev således undersøgt. |
| --- | --- |

(40)

Anmodningerne om markedsøkonomisk behandling fra fire eksporterende producenter (grupper af virksomheder), som bestod af 11 retlige enheder, blev således undersøgt.

| (41) | Undersøgelsen fastslog, at ingen af de fire eksporterende producenter (grupper af virksomheder), der anmodede om markedsøkonomisk behandling, opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). |
| --- | --- |

(41)

Undersøgelsen fastslog, at ingen af de fire eksporterende producenter (grupper af virksomheder), der anmodede om markedsøkonomisk behandling, opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).

| (42) | Mere specifikt var tre eksporterende producenter ikke i stand til at bevise, hverken individuelt eller som gruppe, at de havde et klart sæt regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale regnskabsstandarder, og opfyldte derfor ikke kriterium 2 for markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(42)

Mere specifikt var tre eksporterende producenter ikke i stand til at bevise, hverken individuelt eller som gruppe, at de havde et klart sæt regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale regnskabsstandarder, og opfyldte derfor ikke kriterium 2 for markedsøkonomisk behandling.

| (43) | Desuden var ingen af de fire eksporterende producenter i stand til, hverken individuelt eller som gruppe, at godtgøre, at de ikke var underlagt væsentlige fordrejninger overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system. Ingen af disse virksomheder eller grupper af virksomheder opfyldte således kriterium 3 for markedsøkonomisk behandling. Mere specifikt havde alle fire eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter fordel af præferentielle skatteordninger. |
| --- | --- |

(43)

Desuden var ingen af de fire eksporterende producenter i stand til, hverken individuelt eller som gruppe, at godtgøre, at de ikke var underlagt væsentlige fordrejninger overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system. Ingen af disse virksomheder eller grupper af virksomheder opfyldte således kriterium 3 for markedsøkonomisk behandling. Mere specifikt havde alle fire eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter fordel af præferentielle skatteordninger.

| (44) | En af disse eksporterende producenter opfyldte desuden ikke kriterium 3, idet flere virksomheder i gruppen uanset deres alvorlige økonomiske situation opnåede væsentlig finansiering i UP (og før) til rentesatser, som under normale markedsøkonomiske forhold ville være forbeholdt økonomisk sunde virksomheder. En anden gruppe af eksporterende producenter opfyldte heller ikke kriterium 3, idet virksomhederne i gruppen købte naturgas til reducerede priser fra en statsejet leverandør. |
| --- | --- |

(44)

En af disse eksporterende producenter opfyldte desuden ikke kriterium 3, idet flere virksomheder i gruppen uanset deres alvorlige økonomiske situation opnåede væsentlig finansiering i UP (og før) til rentesatser, som under normale markedsøkonomiske forhold ville være forbeholdt økonomisk sunde virksomheder. En anden gruppe af eksporterende producenter opfyldte heller ikke kriterium 3, idet virksomhederne i gruppen købte naturgas til reducerede priser fra en statsejet leverandør.

| (45) | Kommissionen fremlagde resultaterne af undersøgelsen med henblik på markedsøkonomisk behandling for de pågældende virksomheder, de kinesiske myndigheder og klageren og opfordrede dem til at fremsætte bemærkninger. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen fremlagde resultaterne af undersøgelsen med henblik på markedsøkonomisk behandling for de pågældende virksomheder, de kinesiske myndigheder og klageren og opfordrede dem til at fremsætte bemærkninger.

| (46) | De indkomne kommentarer var ikke af en sådan beskaffenhed, at de ændrede Kommissionens foreløbige konklusioner. Efter at have hørt medlemsstaterne i henhold til artikel 2, stk. 7, litra c), blev alle ansøgere individuelt og formelt underrettet den 13. september 2013 om Kommissionens endelige afgørelse med hensyn til deres respektive ansøgninger om markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(46)

De indkomne kommentarer var ikke af en sådan beskaffenhed, at de ændrede Kommissionens foreløbige konklusioner. Efter at have hørt medlemsstaterne i henhold til artikel 2, stk. 7, litra c), blev alle ansøgere individuelt og formelt underrettet den 13. september 2013 om Kommissionens endelige afgørelse med hensyn til deres respektive ansøgninger om markedsøkonomisk behandling.

| (47) | Ingen af de fire samarbejdsvillige eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina, der havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, kunne således dokumentere, at de opfyldte alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og deres anmodninger om markedsøkonomisk behandling blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(47)

Ingen af de fire samarbejdsvillige eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina, der havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, kunne således dokumentere, at de opfyldte alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og deres anmodninger om markedsøkonomisk behandling blev derfor afvist.

3.2.   Individuel undersøgelse

| (48) | En af de to eksporterende producenter, der oprindeligt var blevet udtaget til stikprøven, men efterfølgende blev udelukket (jf. betragtning 18), havde anmodet om en individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3, hvis den ikke blev udtaget til stikprøven. Efter virksomhedens udelukkelse fra stikprøven og da der allerede var blevet gennemført et kontrolbesøg med henblik på markedsøkonomisk behandling (jf. betragtning 37), blev det konkluderet, at det ikke ville være urimeligt byrdefuldt at indrømme denne virksomhed en individuel undersøgelse. Ingen andre eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, havde anmodet om en individuel undersøgelse. |
| --- | --- |

(48)

En af de to eksporterende producenter, der oprindeligt var blevet udtaget til stikprøven, men efterfølgende blev udelukket (jf. betragtning 18), havde anmodet om en individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3, hvis den ikke blev udtaget til stikprøven. Efter virksomhedens udelukkelse fra stikprøven og da der allerede var blevet gennemført et kontrolbesøg med henblik på markedsøkonomisk behandling (jf. betragtning 37), blev det konkluderet, at det ikke ville være urimeligt byrdefuldt at indrømme denne virksomhed en individuel undersøgelse. Ingen andre eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, havde anmodet om en individuel undersøgelse.

3.3.   Normal værdi

3.3.1.   Valg af referenceland

| (49) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), påtænkte Kommissionen i indledningsmeddelelsen at fastætte den normale værdi på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi eller, hvis der ikke findes et egnet markedsøkonomisk tredjeland, på grundlag af EU-priserne i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Kommissionen undersøgte alle muligheder for at vælge et egnet referenceland, inden man gjorde brug af EU-priserne. |
| --- | --- |

(49)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), påtænkte Kommissionen i indledningsmeddelelsen at fastætte den normale værdi på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi eller, hvis der ikke findes et egnet markedsøkonomisk tredjeland, på grundlag af EU-priserne i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Kommissionen undersøgte alle muligheder for at vælge et egnet referenceland, inden man gjorde brug af EU-priserne.

| (50) | De interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til valget af et referenceland og til brugen af EU-priserne. |
| --- | --- |

(50)

De interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til valget af et referenceland og til brugen af EU-priserne.

| (51) | Der blev modtaget bemærkninger fra China Chamber of Commerce for Export/Import of Light Industrial Products and Arts-crafts (»CCCLA«), en ikke forretningsmæssigt forbunden importør og fra to kinesiske eksporterende producenter, som alle anfægtede brugen af EU-priserne til at fastsætte den normale værdi. Tyrkiet og Indien blev foreslået som egnede referencelande. |
| --- | --- |

(51)

Der blev modtaget bemærkninger fra China Chamber of Commerce for Export/Import of Light Industrial Products and Arts-crafts (»CCCLA«), en ikke forretningsmæssigt forbunden importør og fra to kinesiske eksporterende producenter, som alle anfægtede brugen af EU-priserne til at fastsætte den normale værdi. Tyrkiet og Indien blev foreslået som egnede referencelande.

| (52) | For at undersøge alle muligheder for at vælge et egnet referenceland havde Kommissionens tjenestegrene udpeget elleve markedsøkonomiske tredjelande med mulig produktion af solcelleglas og havde på grundlag af offentligt tilgængelige oplysninger opfordret 24 virksomheder i disse lande til at samarbejde med Kommissionen. Det drejede sig om følgende lande: Australien, Indien, Indonesien, Japan, Saudi-Arabien, Sydafrika, Sydkorea, Taiwan, Thailand, Tyrkiet og USA. |
| --- | --- |

(52)

For at undersøge alle muligheder for at vælge et egnet referenceland havde Kommissionens tjenestegrene udpeget elleve markedsøkonomiske tredjelande med mulig produktion af solcelleglas og havde på grundlag af offentligt tilgængelige oplysninger opfordret 24 virksomheder i disse lande til at samarbejde med Kommissionen. Det drejede sig om følgende lande: Australien, Indien, Indonesien, Japan, Saudi-Arabien, Sydafrika, Sydkorea, Taiwan, Thailand, Tyrkiet og USA.

| (53) | Ud fra de oplysninger, Kommissionen havde til rådighed, var de eneste andre producenter af samme vare, bortset fra Kina og Unionen, Indien og Tyrkiet. Med henblik på at foretage en korrekt vurdering af, om Tyrkiet og Indien er egnede referencelande, analyserede Kommissionen oplysningerne om samme vare og mere specifikt antallet af producenter, hjemmemarkedets størrelse, omfanget af importen og af handelshindringer og ikke-handelshindringer i begge lande. Kun en virksomhed fra Tyrkiet gav sig imidlertid til kende og udtrykte sin vilje til at samarbejde med Kommissionen, selv om Kommissionen flere gange også søgte at opnå samarbejde fra producenter i Indien. |
| --- | --- |

(53)

Ud fra de oplysninger, Kommissionen havde til rådighed, var de eneste andre producenter af samme vare, bortset fra Kina og Unionen, Indien og Tyrkiet. Med henblik på at foretage en korrekt vurdering af, om Tyrkiet og Indien er egnede referencelande, analyserede Kommissionen oplysningerne om samme vare og mere specifikt antallet af producenter, hjemmemarkedets størrelse, omfanget af importen og af handelshindringer og ikke-handelshindringer i begge lande. Kun en virksomhed fra Tyrkiet gav sig imidlertid til kende og udtrykte sin vilje til at samarbejde med Kommissionen, selv om Kommissionen flere gange også søgte at opnå samarbejde fra producenter i Indien.

| (54) | Tyrkiet er et tredjeland med markedsøkonomi. Den gældende told for samme vare er 3 % MFN (mest begunstiget land). Som følge af toldunionen mellem Tyrkiet og Unionen er den gældende bilaterale told 0 %. Der synes ikke at være anden told eller andre væsentlige ikke-handelshindringer for samme vare. |
| --- | --- |

(54)

Tyrkiet er et tredjeland med markedsøkonomi. Den gældende told for samme vare er 3 % MFN (mest begunstiget land). Som følge af toldunionen mellem Tyrkiet og Unionen er den gældende bilaterale told 0 %. Der synes ikke at være anden told eller andre væsentlige ikke-handelshindringer for samme vare.

| (55) | Ifølge den tyrkiske producent, der gav udtryk for sin samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen, er virksomheden den eneste producent af samme vare i Tyrkiet. Virksomheden har en omfattende produktion og eksporterer og sælger samme vare, men eksportmængden er højere end salgsmængden på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(55)

Ifølge den tyrkiske producent, der gav udtryk for sin samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen, er virksomheden den eneste producent af samme vare i Tyrkiet. Virksomheden har en omfattende produktion og eksporterer og sælger samme vare, men eksportmængden er højere end salgsmængden på hjemmemarkedet.

| (56) | Selv om der ikke findes nogen handelshindringer og ikke-handelshindringer, var der næsten ingen import af solcelleglas på det tyrkiske marked i UP. Samtidig bekræftede Kommissionens undersøgelse, at den samarbejdsvillige referencelandsproducent havde en rimelig og ikke overdreven fortjeneste i UP. |
| --- | --- |

(56)

Selv om der ikke findes nogen handelshindringer og ikke-handelshindringer, var der næsten ingen import af solcelleglas på det tyrkiske marked i UP. Samtidig bekræftede Kommissionens undersøgelse, at den samarbejdsvillige referencelandsproducent havde en rimelig og ikke overdreven fortjeneste i UP.

| (57) | Ud fra ovenstående og i betragtning af alle foreliggende oplysninger på dette stadium af undersøgelsen blev Tyrkiet foreløbigt valgt som referenceland i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). |
| --- | --- |

(57)

Ud fra ovenstående og i betragtning af alle foreliggende oplysninger på dette stadium af undersøgelsen blev Tyrkiet foreløbigt valgt som referenceland i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

3.3.2.   Normal værdi

| (58) | Eftersom alle anmodninger om markedsøkonomisk behandling blev afvist, blev den normale værdi for alle kinesiske eksporterende producenter fastsat på grundlag af oplysninger fra producenten i referencelandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). |
| --- | --- |

(58)

Eftersom alle anmodninger om markedsøkonomisk behandling blev afvist, blev den normale værdi for alle kinesiske eksporterende producenter fastsat på grundlag af oplysninger fra producenten i referencelandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

| (59) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om salget af samme vare til uafhængige kunder i Tyrkiet var repræsentativt. Det konstateredes, at den tyrkiske samarbejdsvillige producents hjemmemarkedssalg af samme vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen af de kinesiske eksporterende producenter i stikprøven. |
| --- | --- |

(59)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om salget af samme vare til uafhængige kunder i Tyrkiet var repræsentativt. Det konstateredes, at den tyrkiske samarbejdsvillige producents hjemmemarkedssalg af samme vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen af de kinesiske eksporterende producenter i stikprøven.

| (60) | Kommissionen undersøgte dernæst, om dette salg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable salg til uafhængige kunder. Salgstransaktionerne blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Den tyrkiske producents produktionsomkostninger for UP blev derfor fastlagt. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen undersøgte dernæst, om dette salg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable salg til uafhængige kunder. Salgstransaktionerne blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Den tyrkiske producents produktionsomkostninger for UP blev derfor fastlagt.

| (61) | For de varetyper, hvor over 80 % af salgsmængden på hjemmemarkedet af den pågældende varetype lå over produktionsomkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris på denne type var lig med eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi efter varetype beregnet som et vejet gennemsnit af de faktiske hjemmemarkedspriser for alt salg af den pågældende type, uanset om salget var fortjenstgivende eller ej. |
| --- | --- |

(61)

For de varetyper, hvor over 80 % af salgsmængden på hjemmemarkedet af den pågældende varetype lå over produktionsomkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris på denne type var lig med eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi efter varetype beregnet som et vejet gennemsnit af de faktiske hjemmemarkedspriser for alt salg af den pågældende type, uanset om salget var fortjenstgivende eller ej.

| (62) | I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitspris for den varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af kun det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype i UP. |
| --- | --- |

(62)

I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitspris for den varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af kun det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype i UP.

| (63) | Hvad angår de varetyper, der ikke var fortjenstgivende, blev den normale værdi beregnet ved hjælp af den tyrkiske producents produktionsomkostninger plus SA&G og fortjenstmargenen for de af den tyrkiske producents varetyper, der er fortjenstgivende. |
| --- | --- |

(63)

Hvad angår de varetyper, der ikke var fortjenstgivende, blev den normale værdi beregnet ved hjælp af den tyrkiske producents produktionsomkostninger plus SA&G og fortjenstmargenen for de af den tyrkiske producents varetyper, der er fortjenstgivende.

| (64) | Da der ikke forelå oplysninger om den coatingteknologi, der anvendes på solcelleglas produceret i Tyrkiet i UP, og da der ikke anvendes en float-produktionsproces til solcelleglas, der produceres i Tyrkiet, var der intet salg af en række varetyper på det tyrkiske hjemmemarked. For de varetyper, der ikke solgtes i Tyrkiet i UP, men som eksporteres fra Kina til Unionen, måtte den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, derfor beregnes på grundlag af den tyrkiske referencelandsproducents produktionsomkostninger plus et rimeligt beløb for salgs-, administrations- og generalomkostninger (»SA&G«) og fortjeneste. Omkostningerne til coating og til float-produktionsprocessen blev baseret på data fra EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(64)

Da der ikke forelå oplysninger om den coatingteknologi, der anvendes på solcelleglas produceret i Tyrkiet i UP, og da der ikke anvendes en float-produktionsproces til solcelleglas, der produceres i Tyrkiet, var der intet salg af en række varetyper på det tyrkiske hjemmemarked. For de varetyper, der ikke solgtes i Tyrkiet i UP, men som eksporteres fra Kina til Unionen, måtte den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, derfor beregnes på grundlag af den tyrkiske referencelandsproducents produktionsomkostninger plus et rimeligt beløb for salgs-, administrations- og generalomkostninger (»SA&G«) og fortjeneste. Omkostningerne til coating og til float-produktionsprocessen blev baseret på data fra EU-erhvervsgrenen.

3.4.   Eksportpriser

| (65) | Eksportpriserne blev baseret på de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(65)

Eksportpriserne blev baseret på de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

3.5.   Sammenligning

| (66) | Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. Dumpingmargenerne blev fastlagt ved at sammenligne de individuelle eksportpriser ab fabrik hos eksportørerne i stikprøven med referencelandsproducentens salgspriser på hjemmemarkedet eller den beregnede normale værdi. |
| --- | --- |

(66)

Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. Dumpingmargenerne blev fastlagt ved at sammenligne de individuelle eksportpriser ab fabrik hos eksportørerne i stikprøven med referencelandsproducentens salgspriser på hjemmemarkedet eller den beregnede normale værdi.

| (67) | For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. |
| --- | --- |

(67)

For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.

| (68) | På dette grundlag blev der foretaget justeringer for transport-, søgods-, forsikrings-, håndterings- og lastningsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, eksportafgifter og provisioner i alle tilfælde, hvor det blev påvist, at det påvirkede prissammenligneligheden. |
| --- | --- |

(68)

På dette grundlag blev der foretaget justeringer for transport-, søgods-, forsikrings-, håndterings- og lastningsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, eksportafgifter og provisioner i alle tilfælde, hvor det blev påvist, at det påvirkede prissammenligneligheden.

3.6.   Dumpingmargen

| (69) | For de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, blev den vejede gennemsnitlige beregnede normale værdi af hver type af den samme vare sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende varetype, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(69)

For de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, blev den vejede gennemsnitlige beregnede normale værdi af hver type af den samme vare sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende varetype, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (70) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for de stikprøveudvalgte eksporterende producenter og for den eksporterende producent, der blev indrømmet en individuel undersøgelse, fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige beregnede normale værdi for hver varetype af samme vare for referencelandet og det vejede gennemsnit af hver enkelt virksomheds eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet. |
| --- | --- |

(70)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for de stikprøveudvalgte eksporterende producenter og for den eksporterende producent, der blev indrømmet en individuel undersøgelse, fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige beregnede normale værdi for hver varetype af samme vare for referencelandet og det vejede gennemsnit af hver enkelt virksomheds eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet.

| (71) | Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev beregnet i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev beregnet på grundlag af de margener, der var opstillet for de eksporterende producenter i stikprøven. |
| --- | --- |

(71)

Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev beregnet i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev beregnet på grundlag af de margener, der var opstillet for de eksporterende producenter i stikprøven.

| (72) | For alle de andre eksporterende producenter i Kina blev dumpingmargenen beregnet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. I den forbindelse fastlagde Kommissionen samarbejdsgraden i Kina. Samarbejdsgraden udtrykkes som andelen af de samarbejdsvillige eksporterende producenters eksportmængde til Unionen set i forhold til den samlede eksportmængde fra det pågældende land til Unionen, som anførtes i klagen (jf. betragtning 15). |
| --- | --- |

(72)

For alle de andre eksporterende producenter i Kina blev dumpingmargenen beregnet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. I den forbindelse fastlagde Kommissionen samarbejdsgraden i Kina. Samarbejdsgraden udtrykkes som andelen af de samarbejdsvillige eksporterende producenters eksportmængde til Unionen set i forhold til den samlede eksportmængde fra det pågældende land til Unionen, som anførtes i klagen (jf. betragtning 15).

| (73) | Samarbejdsgraden er høj, da importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter udgør mere end 80 % af den samlede eksport til Unionen i UP. På dette grundlag blev restdumpingmargenen for alle andre eksporterende producenter i Kina fastsat til et niveau svarende til den højeste dumpingmargen, der blev fastlagt for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven. |
| --- | --- |

(73)

Samarbejdsgraden er høj, da importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter udgør mere end 80 % af den samlede eksport til Unionen i UP. På dette grundlag blev restdumpingmargenen for alle andre eksporterende producenter i Kina fastsat til et niveau svarende til den højeste dumpingmargen, der blev fastlagt for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven.

| (74) | De foreløbige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende: | Virksomhedens navn | Midlertidig dumpingmargen |
| --- | --- | --- | --- |
| Virksomheder i stikprøven | Flat Glass-gruppen | 86,2 % |
| Hehe-gruppen | 75,3 % |
| Xinyi gruppen | 74,0 % |
| Virksomheder med en individuel dumpingmargen | Henan Yuhua | 31,9 % |
| Samarbejdsvillige virksomheden uden for stikprøven, for hvilke et gennemsnit af stikprøven gælder | | 79,8 % |
| Alle andre virksomheder | | 86,2 % |

(74)

De foreløbige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:

Virksomhedens navn

Midlertidig dumpingmargen

Virksomheder i stikprøven

Flat Glass-gruppen

86,2 %

Hehe-gruppen

75,3 %

Xinyi gruppen

74,0 %

Virksomheder med en individuel dumpingmargen

Henan Yuhua

31,9 %

Samarbejdsvillige virksomheden uden for stikprøven, for hvilke et gennemsnit af stikprøven gælder

79,8 %

Alle andre virksomheder

86,2 %

4.   SKADE

4.1.   Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

| (75) | Samme vare fremstilledes af otte producenter i Unionen i UP. De udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og betegnes herefter som »EU-erhvervsgrenen«. |
| --- | --- |

(75)

Samme vare fremstilledes af otte producenter i Unionen i UP. De udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og betegnes herefter som »EU-erhvervsgrenen«.

| (76) | Alle tilgængelige oplysninger om EU-erhvervsgrenen, herunder oplysninger anført i klagen, makroøkonomiske oplysninger fra EU-erhvervsgrenens sammenslutning (Glass for Europe) og spørgeskemabesvarelserne indsendt af EU-producenterne i stikprøven, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion i UP. Da solcelleglas importeres til Unionen under toldposition 7007 19 80 – Andet - Lamineret sikkerhedsglas, som omfatter varer, der ikke er genstand for denne undersøgelse, kunne Eurostat ikke anvendes til at fastlægge importmængder -værdier. Importmængderne og -værdierne blev baseret på data fra klagen og EU-erhvervsgrenens sammenslutning. Disse data blev, hvor det var muligt, krydstjekket med spørgeskemabesvarelserne. Den samlede EU-produktion blev på dette grundlag anslået til ca. 21 734 000 m2 i UP. |
| --- | --- |

(76)

Alle tilgængelige oplysninger om EU-erhvervsgrenen, herunder oplysninger anført i klagen, makroøkonomiske oplysninger fra EU-erhvervsgrenens sammenslutning (Glass for Europe) og spørgeskemabesvarelserne indsendt af EU-producenterne i stikprøven, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion i UP. Da solcelleglas importeres til Unionen under toldposition 7007 19 80 – Andet - Lamineret sikkerhedsglas, som omfatter varer, der ikke er genstand for denne undersøgelse, kunne Eurostat ikke anvendes til at fastlægge importmængder -værdier. Importmængderne og -værdierne blev baseret på data fra klagen og EU-erhvervsgrenens sammenslutning. Disse data blev, hvor det var muligt, krydstjekket med spørgeskemabesvarelserne. Den samlede EU-produktion blev på dette grundlag anslået til ca. 21 734 000 m2 i UP.

| (77) | Fire EU-producenter blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 10, og de tegnede sig for 79 % af den samlede EU-produktion af samme vare. |
| --- | --- |

(77)

Fire EU-producenter blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 10, og de tegnede sig for 79 % af den samlede EU-produktion af samme vare.

4.2.   Fastlæggelse af det relevante EU-marked

| (78) | Det blev i løbet af undersøgelsen fastslået, at de stikprøveudvalgte EU-producenters produktion ikke var bestemt til bunden anvendelse. |
| --- | --- |

(78)

Det blev i løbet af undersøgelsen fastslået, at de stikprøveudvalgte EU-producenters produktion ikke var bestemt til bunden anvendelse.

| (79) | Det er således ikke nødvendigt i denne undersøgelse at foretage en særskilt analyse af det bundne salg. |
| --- | --- |

(79)

Det er således ikke nødvendigt i denne undersøgelse at foretage en særskilt analyse af det bundne salg.

4.3.   EU-forbruget

| (80) | EU-forbruget blev etableret ud fra mængden af det samlede EU-salg på EU-markedet for alle EU-producenter med fradrag af deres eksport, plus import fra Kina og import fra andre tredjelande. Som forklaret i betragtning 76 blev EU-forbruget baseret på data fra klageren og fra EU-erhvervsgrenens sammenslutning (Glass for Europe) og blev, hvor det var muligt, krydstjekket med spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven. |
| --- | --- |

(80)

EU-forbruget blev etableret ud fra mængden af det samlede EU-salg på EU-markedet for alle EU-producenter med fradrag af deres eksport, plus import fra Kina og import fra andre tredjelande. Som forklaret i betragtning 76 blev EU-forbruget baseret på data fra klageren og fra EU-erhvervsgrenens sammenslutning (Glass for Europe) og blev, hvor det var muligt, krydstjekket med spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven.

| (81) | EU-forbruget udviklede sig som følger:

  Tabel 1


  EU-forbruget (1 000 m2) | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet EU-forbrug | 19 440 | 28 504 | 35 258 | 29 040 |
| Indeks | 100 | 147 | 181 | 149 |
| Kilde: Glass for Europe og klageren |

(81)

EU-forbruget udviklede sig som følger:

Tabel 1

EU-forbruget (1 000 m2)

2009

2010

2011

UP

Samlet EU-forbrug

19 440

28 504

35 258

29 040

Indeks

100

147

181

149

Kilde: Glass for Europe og klageren

| (82) | I den betragtede periode steg det samlede EU-forbrug med 49 % mellem 2009 og UP, men faldt i UP sammenlignet med 2011. Generelt set steg EU-forbruget af solcelleglas markant i forhold til niveauet i 2009. Dette skyldes hovedsagelig stigningen i forbruget for slutproduktet, navnlig solcellemoduler (jf. betragtning 142). |
| --- | --- |

(82)

I den betragtede periode steg det samlede EU-forbrug med 49 % mellem 2009 og UP, men faldt i UP sammenlignet med 2011. Generelt set steg EU-forbruget af solcelleglas markant i forhold til niveauet i 2009. Dette skyldes hovedsagelig stigningen i forbruget for slutproduktet, navnlig solcellemoduler (jf. betragtning 142).

4.4.   Import fra det pågældende land

4.4.1.   Mængde og markedsandel for dumpingimporten fra det pågældende land

| (83) | Dumpingimporten til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:

  Tabel 2


  Importmængde (1 000 m2) og markedsandel | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra Kina (1 000m2) | 1 200 | 2 050 | 6 150 | 8 350 |
| Indeks | 100 | 171 | 513 | 696 |
| Markedsandel | 6,2 % | 7,2 % | 17,4 % | 28,8 % |
| Indeks | 100 | 117 | 283 | 466 |
| Kilde: Glass for Europe og klageren |

(83)

Dumpingimporten til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:

Tabel 2

Importmængde (1 000 m2) og markedsandel

2009

2010

2011

UP

Importmængde fra Kina (1 000m2)

1 200

2 050

6 150

8 350

Indeks

100

171

513

696

Markedsandel

6,2 %

7,2 %

17,4 %

28,8 %

Indeks

100

117

283

466

Kilde: Glass for Europe og klageren

| (84) | I løbet af den betragtede periode steg dumpingimportmængden af den pågældende vare til Unionen markant med 596 %. Dette førte til en væsentlig stigning i markedsandele for dumpingimporten af den pågældende vare til Unionen. Markedsandelen for denne import steg i særdeleshed fra 6,1 % til 28,7 %. Overordnet set steg dumpingimporten af den pågældende vare væsentligt både udtrykt i mængder og markedsandel mellem 2009 og UP. |
| --- | --- |

(84)

I løbet af den betragtede periode steg dumpingimportmængden af den pågældende vare til Unionen markant med 596 %. Dette førte til en væsentlig stigning i markedsandele for dumpingimporten af den pågældende vare til Unionen. Markedsandelen for denne import steg i særdeleshed fra 6,1 % til 28,7 %. Overordnet set steg dumpingimporten af den pågældende vare væsentligt både udtrykt i mængder og markedsandel mellem 2009 og UP.

| (85) | Stigningen i dumpingimporten fra det pågældende land var langt større end stigningen i EU-forbruget af den pågældende vare og samme vare. De eksporterende producenter var således i langt højere grad i stand til at udnytte det stigende EU-forbrug og styrkede i høj grad deres position på markedet. |
| --- | --- |

(85)

Stigningen i dumpingimporten fra det pågældende land var langt større end stigningen i EU-forbruget af den pågældende vare og samme vare. De eksporterende producenter var således i langt højere grad i stand til at udnytte det stigende EU-forbrug og styrkede i høj grad deres position på markedet.

4.4.2.   Priser på dumpingimporten fra det pågældende land og prisunderbud

| (86) | De gennemsnitlige dumpingimportpriser til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:

  Tabel 3


  Importpriser (1 000 m2) | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 6,02 | 6,10 | 4,96 | 4,38 |
| Indeks | 100 | 101 | 82 | 73 |
| Kilde: | Klageren og EU-producenternes spørgeskemabesvarelser |

(86)

De gennemsnitlige dumpingimportpriser til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:

Tabel 3

Importpriser (1 000 m2)

2009

2010

2011

UP

Kina

6,02

6,10

4,96

4,38

Indeks

100

101

82

73

Kilde:

Klageren og EU-producenternes spørgeskemabesvarelser

| (87) | Den gennemsnitlige importpris for den pågældende vare faldt i den betragtede periode. Den gennemsnitlige importpris faldt med 27,2 % fra 6,02 EUR/m2 i 2009 til 4,38 EUR/m2 i UP. |
| --- | --- |

(87)

Den gennemsnitlige importpris for den pågældende vare faldt i den betragtede periode. Den gennemsnitlige importpris faldt med 27,2 % fra 6,02 EUR/m2 i 2009 til 4,38 EUR/m2 i UP.

| (88) | For at fastslå prisunderbuddet i UP blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne i stikprøven solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for import fra de samarbejdsvillige kinesiske producenter i stikprøven ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet som fastsat på cif-basis med passende justeringer for omkostninger for toldklarering, håndtering og lastning. Disse justeringer øgede prisen, afhængigt af varekontrolnummeret, med 7 til 15 %. |
| --- | --- |

(88)

For at fastslå prisunderbuddet i UP blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne i stikprøven solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for import fra de samarbejdsvillige kinesiske producenter i stikprøven ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet som fastsat på cif-basis med passende justeringer for omkostninger for toldklarering, håndtering og lastning. Disse justeringer øgede prisen, afhængigt af varekontrolnummeret, med 7 til 15 %.

| (89) | Prissammenligningen blev foretaget ved en sammenligning af varekontrolnumre for transaktioner i samme handelsled, efter passende justering, jf. betragtning 88, og med fradrag af eventuelle nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen viste en vejet gennemsnitlig underbudsmargen på mellem 10,6 % og 26,7 % af de stikprøveudvalgte EU-producenters priser ved dumpingimport af den pågældende vare og udtrykt som en procentdel af omsætningen i UP for EU-producenterne i stikprøven. |
| --- | --- |

(89)

Prissammenligningen blev foretaget ved en sammenligning af varekontrolnumre for transaktioner i samme handelsled, efter passende justering, jf. betragtning 88, og med fradrag af eventuelle nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen viste en vejet gennemsnitlig underbudsmargen på mellem 10,6 % og 26,7 % af de stikprøveudvalgte EU-producenters priser ved dumpingimport af den pågældende vare og udtrykt som en procentdel af omsætningen i UP for EU-producenterne i stikprøven.

4.5.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

| (90) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(90)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

| (91) | Der blev, jf. betragtning 7 og 8, anvendt stikprøveudtagning i undersøgelsen af den eventuelle skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(91)

Der blev, jf. betragtning 7 og 8, anvendt stikprøveudtagning i undersøgelsen af den eventuelle skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.

| (92) | I forbindelse med skadesanalysen skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen analyserede de makroøkonomiske indikatorer for den betragtede periode ud fra EU-erhvervsgrenens oplysninger om alle EU-producenter. Kommissionen analyserede de mikroøkonomiske indikatorer på grundlag af spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven. |
| --- | --- |

(92)

I forbindelse med skadesanalysen skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen analyserede de makroøkonomiske indikatorer for den betragtede periode ud fra EU-erhvervsgrenens oplysninger om alle EU-producenter. Kommissionen analyserede de mikroøkonomiske indikatorer på grundlag af spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven.

| (93) | Med henblik på denne undersøgelse blev følgende makroøkonomiske indikatorer undersøgt: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping. |
| --- | --- |

(93)

Med henblik på denne undersøgelse blev følgende makroøkonomiske indikatorer undersøgt: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping.

| (94) | Følgende mikroøkonomiske indikatorer blev undersøgt: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital. |
| --- | --- |

(94)

Følgende mikroøkonomiske indikatorer blev undersøgt: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.

4.6.   Makroøkonomiske indikatorer

4.6.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (95) | Den samlede EU-produktion, produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen udviklede sig således i den betragtede periode:

  Tabel 4


  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet (i 1 000 m2) | 39 000 | 44 611 | 48 511 | 54 615 |
| Indeks 2009 | 100 | 114 | 124 | 140 |
| Produktionsmængde (i 1 000 m2) | 17 540 | 29 245 | 31 245 | 21 734 |
| Indeks | 100 | 167 | 178 | 124 |
| Kapacitetsudnyttelse | 45 % | 66 % | 64 % | 40 % |
| Indeks | 100 | 146 | 143 | 88 |
| Kilde: Klageren og EU-producenternes spørgeskemabesvarelser |

(95)

Den samlede EU-produktion, produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen udviklede sig således i den betragtede periode:

Tabel 4

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

2009

2010

2011

UP

Produktionskapacitet (i 1 000 m2)

39 000

44 611

48 511

54 615

Indeks 2009

100

114

124

140

Produktionsmængde (i 1 000 m2)

17 540

29 245

31 245

21 734

Indeks

100

167

178

124

Kapacitetsudnyttelse

45 %

66 %

64 %

40 %

Indeks

100

146

143

88

Kilde: Klageren og EU-producenternes spørgeskemabesvarelser

| (96) | EU-erhvervsgrenens produktion steg i den betragtede periode i takt med forbruget. Produktionen var på sit højeste i 2011 og faldt derefter med 30 % i UP. På baggrund af den store stigning i forbruget øgede EU-erhvervsgrenen sin produktionskapacitet i den betragtede periode med 40 %. Selv om produktionsniveauerne var højere, faldt EU-producenternes kapacitetsudnyttelse med 5 procentpoint, idet EU-erhvervsgrenen havde øget sin produktionskapacitet som reaktion på den kraftige efterspørgsel, og den var på 40 % i UP. |
| --- | --- |

(96)

EU-erhvervsgrenens produktion steg i den betragtede periode i takt med forbruget. Produktionen var på sit højeste i 2011 og faldt derefter med 30 % i UP. På baggrund af den store stigning i forbruget øgede EU-erhvervsgrenen sin produktionskapacitet i den betragtede periode med 40 %. Selv om produktionsniveauerne var højere, faldt EU-producenternes kapacitetsudnyttelse med 5 procentpoint, idet EU-erhvervsgrenen havde øget sin produktionskapacitet som reaktion på den kraftige efterspørgsel, og den var på 40 % i UP.

| (97) | Selv om EU-erhvervsgrenen udvidede sin kapacitet som reaktion på det stigende forbrug, steg EU-erhvervsgrenens produktion langsommere end forbruget og kapacitetsudnyttelsen, efter en betydelig stigning i de første tre år af den betragtede periode, hvorefter den faldt i UP, hvilket faldt sammen med en øget markedsandel for dumpingimporten fra det pågældende land. |
| --- | --- |

(97)

Selv om EU-erhvervsgrenen udvidede sin kapacitet som reaktion på det stigende forbrug, steg EU-erhvervsgrenens produktion langsommere end forbruget og kapacitetsudnyttelsen, efter en betydelig stigning i de første tre år af den betragtede periode, hvorefter den faldt i UP, hvilket faldt sammen med en øget markedsandel for dumpingimporten fra det pågældende land.

4.6.2.   Salgsmængde og markedsandel

| (98) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig således i den betragtede periode:

  Tabel 5


  Salgsmængde og markedsandel | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsmængde (i 1 000 m2) | 17 540 | 25 568 | 27 821 | 19 667 |
| Indeks | 100 | 146 | 159 | 112 |
| Markedsandel | 90,2 % | 89,7 % | 78,9 % | 67,7 % |
| Indeks | 100 | 99 | 87 | 75 |
| Kilde: Glass for Europe og klageren |

(98)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig således i den betragtede periode:

Tabel 5

Salgsmængde og markedsandel

2009

2010

2011

UP

Produktionsmængde (i 1 000 m2)

17 540

25 568

27 821

19 667

Indeks

100

146

159

112

Markedsandel

90,2 %

89,7 %

78,9 %

67,7 %

Indeks

100

99

87

75

Kilde: Glass for Europe og klageren

| (99) | I løbet af den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens salgsmængde med 12 %. I en situation, hvor EU-forbruget steg med 49 %, medførte dette et fald i EU-erhvervsgrenens markedsandel fra 90,2 % i 2009 til 67,7 % i UP, dvs. et betydeligt fald på 25 % i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens salg steg meget mindre end dumpingimporten fra det pågældende land. EU-producenterne var således ikke i stand til fuldt ud at udnytte det stigende forbrug, og deres markedsandel faldt derfor i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(99)

I løbet af den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens salgsmængde med 12 %. I en situation, hvor EU-forbruget steg med 49 %, medførte dette et fald i EU-erhvervsgrenens markedsandel fra 90,2 % i 2009 til 67,7 % i UP, dvs. et betydeligt fald på 25 % i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens salg steg meget mindre end dumpingimporten fra det pågældende land. EU-producenterne var således ikke i stand til fuldt ud at udnytte det stigende forbrug, og deres markedsandel faldt derfor i den betragtede periode.

4.6.3.   Vækst

| (100) | EU-erhvervsgrenens vækst afspejles i dens mængdeindikatorer, herunder f.eks. produktion, salg og i særdeleshed markedsandel. På trods af en stigning i forbruget i den analyserede periode voksede EU-producenternes markedsandel ikke i takt med forbruget. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt i løbet af perioden, mens importmængden steg. I den samme periode steg markedsandelen for importen fra Kina med 366 %. Det forhold, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne udnytte væksten på markedet fuldt ud, havde overordnet set en negativ virkning på dens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(100)

EU-erhvervsgrenens vækst afspejles i dens mængdeindikatorer, herunder f.eks. produktion, salg og i særdeleshed markedsandel. På trods af en stigning i forbruget i den analyserede periode voksede EU-producenternes markedsandel ikke i takt med forbruget. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt i løbet af perioden, mens importmængden steg. I den samme periode steg markedsandelen for importen fra Kina med 366 %. Det forhold, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne udnytte væksten på markedet fuldt ud, havde overordnet set en negativ virkning på dens økonomiske situation.

4.6.4.   Beskæftigelse og produktivitet

| (101) | Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig således i den betragtede periode:

  Tabel 6


  Beskæftigelse og produktivitet | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beskæftigelse - fuldtidsækvivalenter (FTE) | 565 | 792 | 932 | 857 |
| Indeks | 100 | 140 | 165 | 152 |
| Produktivitet (i 1 000 m2/FTE) | 31 | 37 | 34 | 25 |
| Indeks | 100 | 119 | 108 | 82 |
| Kilde: Klageren og EU-producenternes spørgeskemabesvarelser |

(101)

Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig således i den betragtede periode:

Tabel 6

Beskæftigelse og produktivitet

2009

2010

2011

UP

Beskæftigelse - fuldtidsækvivalenter (FTE)

565

792

932

857

Indeks

100

140

165

152

Produktivitet (i 1 000 m2/FTE)

31

37

34

25

Indeks

100

119

108

82

Kilde: Klageren og EU-producenternes spørgeskemabesvarelser

| (102) | Overordnet set steg beskæftigelsen med 52 % mellem 2009 og UP. Stigningen fandt imidlertid sted i perioden indtil 2011, hvor den var på sit højeste med 932 fultidsækvivalenter (FTE) og efterfølgende faldt til 857 FTE i UP. Produktiviteten var forholdsvis stabil i hele perioden 2009-2011. Dette skyldes til dels, at produktionen af samme vare er yderst automatiseret og kræver få medarbejdere. I UP faldt den imidlertid med 24,4 % i forhold til 2011. Dette skyldtes et fald på ca. 30 % i produktionen i samme periode. |
| --- | --- |

(102)

Overordnet set steg beskæftigelsen med 52 % mellem 2009 og UP. Stigningen fandt imidlertid sted i perioden indtil 2011, hvor den var på sit højeste med 932 fultidsækvivalenter (FTE) og efterfølgende faldt til 857 FTE i UP. Produktiviteten var forholdsvis stabil i hele perioden 2009-2011. Dette skyldes til dels, at produktionen af samme vare er yderst automatiseret og kræver få medarbejdere. I UP faldt den imidlertid med 24,4 % i forhold til 2011. Dette skyldtes et fald på ca. 30 % i produktionen i samme periode.

| (103) | Beskæftigelsen faldt derfor i UP som følge af tendensen i EU-produktionen af samme vare i UP. |
| --- | --- |

(103)

Beskæftigelsen faldt derfor i UP som følge af tendensen i EU-produktionen af samme vare i UP.

4.6.5.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

| (104) | Dumpingmargenerne ligger alle væsentligt over bagatelgrænsen. I betragtning af importmængderne og -priserne fra det pågældende land kan virkningen af størrelsen af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen betragtes som væsentlige. |
| --- | --- |

(104)

Dumpingmargenerne ligger alle væsentligt over bagatelgrænsen. I betragtning af importmængderne og -priserne fra det pågældende land kan virkningen af størrelsen af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen betragtes som væsentlige.

| (105) | Da dette er den første antidumpingundersøgelse vedrørende den pågældende vare, er genrejsning efter tidligere dumping ikke relevant i forbindelse med undersøgelsen. |
| --- | --- |

(105)

Da dette er den første antidumpingundersøgelse vedrørende den pågældende vare, er genrejsning efter tidligere dumping ikke relevant i forbindelse med undersøgelsen.

4.6.6.   Mikroøkonomiske indikatorer

| (106) | Som det fremgår af betragtning 92, analyseres de mikroøkonomiske indikatorer på basis af spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven. For de fleste EU-producenter i stikprøven var 2009 det år, hvor de foretog de første investeringer og startede produktionen af samme vare. Alle indikatorer, som er analyseret herunder, er således markant påvirket af denne etableringsfase i 2009. For at vise tendenserne uden den fordrejende virkning af etableringsfasen i de stikprøveudvalgte virksomheder, vises udviklingen fra 2010 i indekseret form. |
| --- | --- |

(106)

Som det fremgår af betragtning 92, analyseres de mikroøkonomiske indikatorer på basis af spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven. For de fleste EU-producenter i stikprøven var 2009 det år, hvor de foretog de første investeringer og startede produktionen af samme vare. Alle indikatorer, som er analyseret herunder, er således markant påvirket af denne etableringsfase i 2009. For at vise tendenserne uden den fordrejende virkning af etableringsfasen i de stikprøveudvalgte virksomheder, vises udviklingen fra 2010 i indekseret form.

4.6.7.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

| (107) | De gennemsnitlige salgspriser hos EU-producenterne i stikprøven ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig således i den betragtede periode:

  Tabel 7


  gennemsnitlige salgspriser i Unionen | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig enhedssalgspris på EU-markedet (EUR/m2) | 10,64 | 9,07 | 8,91 | 8,20 |
| Indeks 2009 | 100 | 85 | 84 | 77 |
| Indeks 2010 | 117 | 100 | 98 | 90 |
| Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/m2) | 13,00 | 8,34 | 8,42 | 9,30 |
| Indeks 2009 | 100 | 64 | 65 | 72 |
| Indeks 2010 | 156 | 100 | 101 | 112 |
| Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser |

(107)

De gennemsnitlige salgspriser hos EU-producenterne i stikprøven ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig således i den betragtede periode:

Tabel 7

gennemsnitlige salgspriser i Unionen

2009

2010

2011

UP

Gennemsnitlig enhedssalgspris på EU-markedet (EUR/m2)

10,64

9,07

8,91

8,20

Indeks 2009

100

85

84

77

Indeks 2010

117

100

98

90

Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/m2)

13,00

8,34

8,42

9,30

Indeks 2009

100

64

65

72

Indeks 2010

156

100

101

112

Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser

| (108) | Enhedssalgspriserne faldt konstant i den betragtede periode, men faldet i priserne var mest udtalt i UP, hvor de faldt med 7,9 % i forhold til 2011, med 9,5 % i forhold til 2010 og med 23 % i forhold til 2009. |
| --- | --- |

(108)

Enhedssalgspriserne faldt konstant i den betragtede periode, men faldet i priserne var mest udtalt i UP, hvor de faldt med 7,9 % i forhold til 2011, med 9,5 % i forhold til 2010 og med 23 % i forhold til 2009.

| (109) | Til trods for den store forskel mellem EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspris og de kinesiske importpriser, jf. betragtning 89, var det faktiske underbud baseret på en sammenligning pr. varetype meget lavere, nemlig mellem 10,6 % og 26,7 % i UP. |
| --- | --- |

(109)

Til trods for den store forskel mellem EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspris og de kinesiske importpriser, jf. betragtning 89, var det faktiske underbud baseret på en sammenligning pr. varetype meget lavere, nemlig mellem 10,6 % og 26,7 % i UP.

| (110) | Enhedsproduktionsomkostningerne steg med mere end 10 % mellem 2011 og UP, mens de var forholdsvis stabile mellem 2010 og 2011. Produktionsomkostningerne fulgte generelt tendensen i salgspriserne mellem 2009 og UP. Stigningen i enhedsproduktionsomkostningerne skyldtes faldet i produktionsmængden, mens de samlede produktionsomkostninger faktisk faldt mellem 2011 og UP. |
| --- | --- |

(110)

Enhedsproduktionsomkostningerne steg med mere end 10 % mellem 2011 og UP, mens de var forholdsvis stabile mellem 2010 og 2011. Produktionsomkostningerne fulgte generelt tendensen i salgspriserne mellem 2009 og UP. Stigningen i enhedsproduktionsomkostningerne skyldtes faldet i produktionsmængden, mens de samlede produktionsomkostninger faktisk faldt mellem 2011 og UP.

4.6.8.   Arbejdskraftomkostninger

| (111) | De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:

  Tabel 8


  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR) | 45 232 | 44 503 | 48 288 | 50 615 |
| Indeks 2009 | 100 | 98 | 107 | 112 |
| Indeks 2010 | 102 | 100 | 109 | 114 |
| Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser |

(111)

De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:

Tabel 8

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

2009

2010

2011

UP

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

45 232

44 503

48 288

50 615

Indeks 2009

100

98

107

112

Indeks 2010

102

100

109

114

Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser

| (112) | Mellem 2009 og UP steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat konstant, med 12 % i alt. Den største stigning var imidlertid mellem 2011 og UP, nemlig 4,8 %. Den samlede stigning i arbejdskraftomkostningerne kan delvis forklares med inflationen og afskedigelsesomkostningerne for visse EU-producenter, som hang sammen med indskrænkninger i erhvervsgrenen mellem 2011 og UP. |
| --- | --- |

(112)

Mellem 2009 og UP steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat konstant, med 12 % i alt. Den største stigning var imidlertid mellem 2011 og UP, nemlig 4,8 %. Den samlede stigning i arbejdskraftomkostningerne kan delvis forklares med inflationen og afskedigelsesomkostningerne for visse EU-producenter, som hang sammen med indskrænkninger i erhvervsgrenen mellem 2011 og UP.

4.6.9.   Lagerbeholdninger

| (113) | Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:

  Tabel 9


  Lagerbeholdninger | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ultimolagre (1 000 m2) | 1 540 | 1 875 | 1 657 | 1 778 |
| Indeks 2009 | 100 | 122 | 108 | 115 |
| Indeks 2010 | 82 | 100 | 88 | 95 |
| Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser |

(113)

Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:

Tabel 9

Lagerbeholdninger

2009

2010

2011

UP

Ultimolagre (1 000 m2)

1 540

1 875

1 657

1 778

Indeks 2009

100

122

108

115

Indeks 2010

82

100

88

95

Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser

| (114) | Lagerbeholdningerne steg med 7,3 % mellem 2011 og UP og med 15 % mellem 2009 og UP, hvorimod de faldt med 11,6 % mellem 2010 og 2011. |
| --- | --- |

(114)

Lagerbeholdningerne steg med 7,3 % mellem 2011 og UP og med 15 % mellem 2009 og UP, hvorimod de faldt med 11,6 % mellem 2010 og 2011.

| (115) | Undersøgelsen viste, at EU-producenterne som følge af tilbagegangen i salgsmængder og -værdier havde tendens til at have begrænsede lagre af samme vare. Stigningen i lagerbeholdningerne for samme vare i den betragtede periode er derfor en relevant indikator for at fastslå EU-erhvervsgrenens væsentlige skade. |
| --- | --- |

(115)

Undersøgelsen viste, at EU-producenterne som følge af tilbagegangen i salgsmængder og -værdier havde tendens til at have begrænsede lagre af samme vare. Stigningen i lagerbeholdningerne for samme vare i den betragtede periode er derfor en relevant indikator for at fastslå EU-erhvervsgrenens væsentlige skade.

4.6.10.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at rejse kapital

| (116) | Rentabiliteten, likviditeten, investeringerne og investeringsafkastet udviklede sig således for EU-producenterne i stikprøven i den betragtede periode:

  Tabel 10


  Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet | –20,3 % | 8,3 % | 8,2 % | –14,5 % |
| Indeks 2009 | 100 | 241 | 240 | 129 |
| Indeks 2010 | – 244 | 100 | 99 | – 174 |
| Likviditet (1 000 EUR) | –21 550 | 29 574 | 33 425 | 6 200 |
| Indeks 2009 | 100 | 337 | 355 | 229 |
| Indeks 2010 | –73 | 100 | 113 | 21 |
| Investeringer (1 000 EUR) | 46 087 | 18 230 | 7 633 | 10 712 |
| Indeks 2009 | 100 | 40 | 17 | 23 |
| Indeks 2010 | 253 | 100 | 42 | 59 |
| Investeringsafkast | –6,9 % | 9,6 % | 13,3 % | –11,5 % |
| Indeks 2009 | 100 | 339 | 393 | 66 |
| Indeks 2010 | –72 | 100 | 139 | – 120 |
| Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser |

(116)

Rentabiliteten, likviditeten, investeringerne og investeringsafkastet udviklede sig således for EU-producenterne i stikprøven i den betragtede periode:

Tabel 10

Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast

2009

2010

2011

UP

Rentabilitet

–20,3 %

8,3 %

8,2 %

–14,5 %

Indeks 2009

100

241

240

129

Indeks 2010

– 244

100

99

– 174

Likviditet (1 000 EUR)

–21 550

29 574

33 425

6 200

Indeks 2009

100

337

355

229

Indeks 2010

–73

100

113

21

Investeringer (1 000 EUR)

46 087

18 230

7 633

10 712

Indeks 2009

100

40

17

23

Indeks 2010

253

100

42

59

Investeringsafkast

–6,9 %

9,6 %

13,3 %

–11,5 %

Indeks 2009

100

339

393

66

Indeks 2010

–72

100

139

– 120

Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser

| (117) | Rentabiliteten hos EU-producenterne i stikprøven blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. |
| --- | --- |

(117)

Rentabiliteten hos EU-producenterne i stikprøven blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg.

| (118) | I 2009 havde de fleste EU-producenter i stikprøven tab, hvilket som forklaret ovenfor navnlig skyldtes, at de startede deres produktion af samme vare på dette tidspunkt. I 2010 var den gennemsnitlige fortjeneste allerede på 8,31 %. Derefter faldt fortjenesten en anelse i 2011, hvor dumpingimporten begyndte at stige. Endelig led erhvervsgrenen væsentlige tab i UP, nemlig et fald på 276,6 % i forhold til 2011. |
| --- | --- |

(118)

I 2009 havde de fleste EU-producenter i stikprøven tab, hvilket som forklaret ovenfor navnlig skyldtes, at de startede deres produktion af samme vare på dette tidspunkt. I 2010 var den gennemsnitlige fortjeneste allerede på 8,31 %. Derefter faldt fortjenesten en anelse i 2011, hvor dumpingimporten begyndte at stige. Endelig led erhvervsgrenen væsentlige tab i UP, nemlig et fald på 276,6 % i forhold til 2011.

| (119) | Tendensen for nettolikviditeten, som er de stikprøveudvalgte EU-producenters evne til at selvfinansiere deres aktiviteter, udviste ligeledes et udtalt fald på 81 % mellem 2011 og UP. Den steg gradvis fra 2010 og udviste en generel stigning i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(119)

Tendensen for nettolikviditeten, som er de stikprøveudvalgte EU-producenters evne til at selvfinansiere deres aktiviteter, udviste ligeledes et udtalt fald på 81 % mellem 2011 og UP. Den steg gradvis fra 2010 og udviste en generel stigning i den betragtede periode.

| (120) | Investeringsafkastet blev udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. |
| --- | --- |

(120)

Investeringsafkastet blev udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne.

| (121) | Det fremgår af tabellen ovenfor, at investeringerne efter etableringsfasen i 2009, hvor erhvervsgrenen foretog omfattende investeringer i samme vare, konstant faldt mellem 2009 og 2011 og derefter steg i UP. Investeringerne var imidlertid på et lavt niveau i UP i forhold til 2009. Investeringerne i UP hang navnlig sammen med FoU og havde til formål at forbedre og vedligeholde produktionsteknologien og –processen for at øge effektiviteten. Erhvervsgrenen investererede navnlig i nye FoU-intensive varetyper, som ikke importeredes fra Kina i samme periode. |
| --- | --- |

(121)

Det fremgår af tabellen ovenfor, at investeringerne efter etableringsfasen i 2009, hvor erhvervsgrenen foretog omfattende investeringer i samme vare, konstant faldt mellem 2009 og 2011 og derefter steg i UP. Investeringerne var imidlertid på et lavt niveau i UP i forhold til 2009. Investeringerne i UP hang navnlig sammen med FoU og havde til formål at forbedre og vedligeholde produktionsteknologien og –processen for at øge effektiviteten. Erhvervsgrenen investererede navnlig i nye FoU-intensive varetyper, som ikke importeredes fra Kina i samme periode.

| (122) | I modsætning hertil faldt investeringsafkastet med 34 % mellem 2009 og 2012. Det steg imidlertid konstant før UP, dvs., at det steg med 293 % mellem 2009 og 2011, men faldt med 186 % i UP i forhold til 2011. |
| --- | --- |

(122)

I modsætning hertil faldt investeringsafkastet med 34 % mellem 2009 og 2012. Det steg imidlertid konstant før UP, dvs., at det steg med 293 % mellem 2009 og 2011, men faldt med 186 % i UP i forhold til 2011.

| (123) | Hvad angår evnen til at rejse kapital, blev det konstateret, at der var en konstant forringelse af EU-erhvervsgrenens evne til at skabe likviditet for samme vare og dermed en svækkelse af EU-erhvervsgrenens finansielle situation. |
| --- | --- |

(123)

Hvad angår evnen til at rejse kapital, blev det konstateret, at der var en konstant forringelse af EU-erhvervsgrenens evne til at skabe likviditet for samme vare og dermed en svækkelse af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.

4.7.   Konklusion om skade

| (124) | Analysen af EU-erhvervsgrenens situation viser en tydelig nedadgående tendens for de fleste skadesindikatorer. I en situation med generelt stigende forbrug steg den samlede produktion i den betragtede periode. Selv om salgsmængderne steg, faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel i UP i en situation med et højere forbrug i den betragtede periode. De gennemsnitlige salgspriser faldt markant i den betragtede periode og påvirkede de generelle økonomiske resultatindikatorer negativt, f.eks. rentabiliteten, likviditeten, investeringsafkastet og evnen til at rejse kapital. |
| --- | --- |

(124)

Analysen af EU-erhvervsgrenens situation viser en tydelig nedadgående tendens for de fleste skadesindikatorer. I en situation med generelt stigende forbrug steg den samlede produktion i den betragtede periode. Selv om salgsmængderne steg, faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel i UP i en situation med et højere forbrug i den betragtede periode. De gennemsnitlige salgspriser faldt markant i den betragtede periode og påvirkede de generelle økonomiske resultatindikatorer negativt, f.eks. rentabiliteten, likviditeten, investeringsafkastet og evnen til at rejse kapital.

| (125) | I løbet af den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde. Stigningen i EU-erhvervsgrenens salgsmængder var dog ledsaget af et omfattende fald i de gennemsnitlige salgspriser og i EU-erhvervsgrenens markedsandel. |
| --- | --- |

(125)

I løbet af den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde. Stigningen i EU-erhvervsgrenens salgsmængder var dog ledsaget af et omfattende fald i de gennemsnitlige salgspriser og i EU-erhvervsgrenens markedsandel.

| (126) | Ud fra ovenstående bekræftede undersøgelsen navnlig, at EU-erhvervsgrenens salgspriser ligger under produktionsomkostningerne og dermed har en negativ virkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet og var på betydelige, negative niveauer i UP. |
| --- | --- |

(126)

Ud fra ovenstående bekræftede undersøgelsen navnlig, at EU-erhvervsgrenens salgspriser ligger under produktionsomkostningerne og dermed har en negativ virkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet og var på betydelige, negative niveauer i UP.

| (127) | Kapaciteten udviklede sig dog positivt mellem 2009 og UP. Selv om investeringerne desuden ganske vist faldt mellem 2009 og UP, steg de dog mellem 2011 og UP. Dette skyldes, jf. betragtning 121, at de stikprøveudvalgte virksomheder fortsatte med at investere i samme vare ved bl.a. at koncentrere sig om varetyper i markedsnicher, hvor der endnu ikke importeres disse særlige forsknings- og innovationsintensive varetyper fra det pågældende land. Samtidig er det indlysende, at EU-erhvervsgrenen også skal være i stand til at producere og sælge store mængder af de mere grundlæggende varetyper (som for øjeblikket konkurrerer med dumpingimporten fra Kina) for at kunne sprede de faste omkostninger og opnå stordriftsfordele. |
| --- | --- |

(127)

Kapaciteten udviklede sig dog positivt mellem 2009 og UP. Selv om investeringerne desuden ganske vist faldt mellem 2009 og UP, steg de dog mellem 2011 og UP. Dette skyldes, jf. betragtning 121, at de stikprøveudvalgte virksomheder fortsatte med at investere i samme vare ved bl.a. at koncentrere sig om varetyper i markedsnicher, hvor der endnu ikke importeres disse særlige forsknings- og innovationsintensive varetyper fra det pågældende land. Samtidig er det indlysende, at EU-erhvervsgrenen også skal være i stand til at producere og sælge store mængder af de mere grundlæggende varetyper (som for øjeblikket konkurrerer med dumpingimporten fra Kina) for at kunne sprede de faste omkostninger og opnå stordriftsfordele.

| (128) | Det kan således konkluderes, at EU-erhvervsgrenen ikke blot led væsentlig skade i UP, men også aktivt søgte at gøre sig mindre sårbar over for dumpingimporten af den pågældende vare ved at udvikle innovative varer, som endnu ikke importeres fra det pågældende land. |
| --- | --- |

(128)

Det kan således konkluderes, at EU-erhvervsgrenen ikke blot led væsentlig skade i UP, men også aktivt søgte at gøre sig mindre sårbar over for dumpingimporten af den pågældende vare ved at udvikle innovative varer, som endnu ikke importeres fra det pågældende land.

| (129) | På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(129)

På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

5.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

| (130) | I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om dumpingimporten fra det pågældende land havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten. |
| --- | --- |

(130)

I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om dumpingimporten fra det pågældende land havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.

5.1.   Dumpingimportens virkninger

| (131) | Undersøgelsen viste, at dumpingimporten steg drastisk i den betragtede periode og øgede mængden væsentligt med 596 % og markedsandelen med 366 %. Det bekræftes derfor, at importmængden og markedsandelen for den pågældende vare steg drastisk i den betragtede periode. Der er et tydeligt tidsmæssigt sammenfald mellem stigningen i dumpingimporten og EU-erhvervsgrenens tab af markedsandele. Undersøgelsen fastslog endvidere, jf. betragtning 89, at dumpingimporten underbød EU-erhvervsgrenens priser i UP. |
| --- | --- |

(131)

Undersøgelsen viste, at dumpingimporten steg drastisk i den betragtede periode og øgede mængden væsentligt med 596 % og markedsandelen med 366 %. Det bekræftes derfor, at importmængden og markedsandelen for den pågældende vare steg drastisk i den betragtede periode. Der er et tydeligt tidsmæssigt sammenfald mellem stigningen i dumpingimporten og EU-erhvervsgrenens tab af markedsandele. Undersøgelsen fastslog endvidere, jf. betragtning 89, at dumpingimporten underbød EU-erhvervsgrenens priser i UP.

| (132) | Undersøgelsen viste, at dumpingimportpriserne faldt med 27,2 % i den betragtede periode og førte til store underbudsmargener. Over for dette ekstreme prispres iværksatte EU-erhvervsgrenen en række omfattende bestræbelser for at nedbringe produktionsomkostningerne. Til trods for disse bestræbelser tvang de usædvanligt lave priser på den kinesiske import EU-erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser yderligere til urentable niveauer. EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt således drastisk i den betragtede periode, og EU-erhvervsgrenen led tab i UP. |
| --- | --- |

(132)

Undersøgelsen viste, at dumpingimportpriserne faldt med 27,2 % i den betragtede periode og førte til store underbudsmargener. Over for dette ekstreme prispres iværksatte EU-erhvervsgrenen en række omfattende bestræbelser for at nedbringe produktionsomkostningerne. Til trods for disse bestræbelser tvang de usædvanligt lave priser på den kinesiske import EU-erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser yderligere til urentable niveauer. EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt således drastisk i den betragtede periode, og EU-erhvervsgrenen led tab i UP.

| (133) | Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at tilstedeværelsen af dumpingimporten og den massive stigning i dumpingimportens markedsandel til priser, der konstant underbyder EU-erhvervsgrenens priser, har haft en afgørende indflydelse på den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(133)

Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at tilstedeværelsen af dumpingimporten og den massive stigning i dumpingimportens markedsandel til priser, der konstant underbyder EU-erhvervsgrenens priser, har haft en afgørende indflydelse på den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

5.2.   Virkningerne af andre faktorer

5.2.1.   Import fra tredjelande

| (134) | Importmængden fra andre tredjelande udviklede sig som følger i den betragtede periode:

  Tabel 11


  Import fra tredjelande (i 1 000m2) | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mængde (i m2) | 700 | 886 | 1 287 | 1 023 |
| Indeks | 100 | 127 | 184 | 146 |
| Markedsandel | 3,6 % | 3,1 % | 3,7 % | 3,5 % |
| Indeks | 100 | 86 | 101 | 98 |
| Gennemsnitspris EUR/m2 | 10,50 | 10,09 | 9,60 | 8,40 |
| Indeks | 100 | 96 | 91 | 80 |
| Kilde: Glass for Europe og klagen |

(134)

Importmængden fra andre tredjelande udviklede sig som følger i den betragtede periode:

Tabel 11

Import fra tredjelande (i 1 000m2)

2009

2010

2011

UP

Mængde (i m2)

700

886

1 287

1 023

Indeks

100

127

184

146

Markedsandel

3,6 %

3,1 %

3,7 %

3,5 %

Indeks

100

86

101

98

Gennemsnitspris EUR/m2

10,50

10,09

9,60

8,40

Indeks

100

96

91

80

Kilde: Glass for Europe og klagen

| (135) | Mængden af import fra andre tredjelande steg i den betragtede periode med 46 % i tråd med stigningen i EU-forbruget. Den tilsvarende markedsandel faldt i UP i forhold til 2011 (3,5 %), men var overordnet set stabil i den betragtede periode. Tyrkiet er den næststørste eksportør efterfulgt af Indien. |
| --- | --- |

(135)

Mængden af import fra andre tredjelande steg i den betragtede periode med 46 % i tråd med stigningen i EU-forbruget. Den tilsvarende markedsandel faldt i UP i forhold til 2011 (3,5 %), men var overordnet set stabil i den betragtede periode. Tyrkiet er den næststørste eksportør efterfulgt af Indien.

| (136) | De foreliggende oplysninger vedrørende importen fra alle tredjelande viser, at den gennemsnitlige importpris var højere end den gennemsnitlige kinesiske importpris. Dette gælder også for enhedsprisen for hver af de særlige typer af den pågældende vare. På den anden side var tredjelandenes gennemsnitlige importpris på niveau med eller højere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige pris. |
| --- | --- |

(136)

De foreliggende oplysninger vedrørende importen fra alle tredjelande viser, at den gennemsnitlige importpris var højere end den gennemsnitlige kinesiske importpris. Dette gælder også for enhedsprisen for hver af de særlige typer af den pågældende vare. På den anden side var tredjelandenes gennemsnitlige importpris på niveau med eller højere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige pris.

| (137) | På denne baggrund og især i lyset af importmængden og markedsandelen fra tredjelande og dennes prisniveau, kan det foreløbig konkluderes, at importen fra tredjelande ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og EU-erhvervsgrenens skade. |
| --- | --- |

(137)

På denne baggrund og især i lyset af importmængden og markedsandelen fra tredjelande og dennes prisniveau, kan det foreløbig konkluderes, at importen fra tredjelande ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og EU-erhvervsgrenens skade.

5.2.2.   EU-erhvervsgrenens eksportresultater

| (138) | Eksportmængderne hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:

  Tabel 12


  De stikprøveudvalgte EU-producenters eksportresultater | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportsalgsværdi (1 000 EUR) | 19 313 | 19 814 | 27 419 | 7 001 |
| Indeks | 100 | 103 | 142 | 36 |
| Eksportsalgsmængde (i 1 000 m2) | 1 460 | 1 713 | 2 708 | 760 |
| Indeks | 100 | 117 | 185 | 52 |
| Gennemsnitspris (EUR/m2) | 13,22 | 11,56 | 10,12 | 9,21 |
| Indeks | 100 | 87 | 77 | 70 |
| Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser |

(138)

Eksportmængderne hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:

Tabel 12

De stikprøveudvalgte EU-producenters eksportresultater

2009

2010

2011

UP

Eksportsalgsværdi (1 000 EUR)

19 313

19 814

27 419

7 001

Indeks

100

103

142

36

Eksportsalgsmængde (i 1 000 m2)

1 460

1 713

2 708

760

Indeks

100

117

185

52

Gennemsnitspris (EUR/m2)

13,22

11,56

10,12

9,21

Indeks

100

87

77

70

Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser

| (139) | De stikprøveudvalgte EU-producenters eksportsalg steg mellem 2009 og 2011, men faldt pludseligt i UP med 74 % i værdi og med 71,9 % i mængde. Det fremgår af de stikprøveudvalgte kinesiske eksportørers besvarelser, at dette højst sandsynligt skyldes de meget lave kinesiske priser ved eksport til EU-erhvervsgrenens vigtigste eksportmarkeder (USA og Canada). |
| --- | --- |

(139)

De stikprøveudvalgte EU-producenters eksportsalg steg mellem 2009 og 2011, men faldt pludseligt i UP med 74 % i værdi og med 71,9 % i mængde. Det fremgår af de stikprøveudvalgte kinesiske eksportørers besvarelser, at dette højst sandsynligt skyldes de meget lave kinesiske priser ved eksport til EU-erhvervsgrenens vigtigste eksportmarkeder (USA og Canada).

| (140) | De stikprøveudvalgte EU-producenters eksportsalg udgjorde 20 % af deres samlede salg udtrykt i mængde i 2009 (etableringsfasen), i 2010 11 % og som det højeste kun 14 % i 2011. 2012 viste et yderligere fald på 5 %, da disse EU-producenter kom i konkurrence med den kinesiske lavpriseksport til de største tredjelandes eksportmarkeder. Da EU-markedet er EU-erhvervsgrenens vigtigste marked, og da solcelleglas er forholdsvis tungt og skrøbeligt, hvilket medfører supplerende omkostninger ved transport over lange distancer (på grund af brud og korrosion), kan det således ikke på dette stadie konkluderes, at de stikprøveudvalgte EU-producenters forværrede eksportresultater bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen påførtes. |
| --- | --- |

(140)

De stikprøveudvalgte EU-producenters eksportsalg udgjorde 20 % af deres samlede salg udtrykt i mængde i 2009 (etableringsfasen), i 2010 11 % og som det højeste kun 14 % i 2011. 2012 viste et yderligere fald på 5 %, da disse EU-producenter kom i konkurrence med den kinesiske lavpriseksport til de største tredjelandes eksportmarkeder. Da EU-markedet er EU-erhvervsgrenens vigtigste marked, og da solcelleglas er forholdsvis tungt og skrøbeligt, hvilket medfører supplerende omkostninger ved transport over lange distancer (på grund af brud og korrosion), kan det således ikke på dette stadie konkluderes, at de stikprøveudvalgte EU-producenters forværrede eksportresultater bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen påførtes.

5.2.3.   Udviklingen i forbruget

| (141) | EU-forbruget steg som nævnt ovenfor mellem 2009 og UP med 49 %. Det var på sit højeste i 2011, hvor det steg med 81 % i forhold til 2009. EU-erhvervsgrenen var imidlertid ikke i stand til at drage fordel af denne stigning i forbruget. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt konstant i den betragtede periode, og faldet var på 25 % i UP i forhold til 2009 (– 14,1 % i forhold til 2011). Den kinesiske markedsandel steg derimod markant, selv da forbruget faldt mellem 2011 og UP, hvilket medførte en stigning på 64,8 % mellem 2011 og UP og en overordnet stigning på 366 % i hele perioden. Stigningen i den kinesiske import var på hele 596 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(141)

EU-forbruget steg som nævnt ovenfor mellem 2009 og UP med 49 %. Det var på sit højeste i 2011, hvor det steg med 81 % i forhold til 2009. EU-erhvervsgrenen var imidlertid ikke i stand til at drage fordel af denne stigning i forbruget. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt konstant i den betragtede periode, og faldet var på 25 % i UP i forhold til 2009 (– 14,1 % i forhold til 2011). Den kinesiske markedsandel steg derimod markant, selv da forbruget faldt mellem 2011 og UP, hvilket medførte en stigning på 64,8 % mellem 2011 og UP og en overordnet stigning på 366 % i hele perioden. Stigningen i den kinesiske import var på hele 596 % i den betragtede periode.

| (142) | Da EU-forbruget steg i den betragtede periode, er dets udvikling af et sådant omfang, at det styrker årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, og forbruget er således ikke i sig selv en årsag til EU-erhvervsgrenens skade. Desuden var den kinesiske dumpingimport, selv i UP, hvor forbruget faldt, i stand til at øge markedsandelen på bekostning af EU-erhvervsgrenen. Derfor kan det foreløbigt konkluderes, at faldet i forbruget i UP ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført. |
| --- | --- |

(142)

Da EU-forbruget steg i den betragtede periode, er dets udvikling af et sådant omfang, at det styrker årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, og forbruget er således ikke i sig selv en årsag til EU-erhvervsgrenens skade. Desuden var den kinesiske dumpingimport, selv i UP, hvor forbruget faldt, i stand til at øge markedsandelen på bekostning af EU-erhvervsgrenen. Derfor kan det foreløbigt konkluderes, at faldet i forbruget i UP ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført.

5.2.4.   Tendenser for solcellemoduler

| (143) | Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har til rådighed, går 80-85 % af salget af solcelleglas til producenter af solcellemoduler (fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og fotovoltaiske tyndfilmsmoduler) og ca. 15-20 % af salget går til producenter af flade solfangere, der producerer varmt vand. De tendenser, der er konstateret for solcellemoduler, har således en vigtig indvirkning på forbruget af solcelleglas. Forbruget af solcellemoduler steg konstant i hele samme periode, dvs. 2009-2012, og selv om der var en nedgang i 2012, var forbruget 221 % højere end i 2009 og 44 % højere end i 2010 (5). Det konstateredes desuden, at selv om efterspørgslen efter moduler i Unionen oprindeligt blev affødt af de faste afregningspriser, kunne det ikke konkluderes, at nedskæringerne i de faste afregningspriser (ultimo 2011, primo 2012) havde brudt årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og skaden (6). Dette skyldtes, at efterspørgslen efter solcellemoduler fortsat var relativt høj i samme periode, dvs. 2009-2012. |
| --- | --- |

(143)

Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har til rådighed, går 80-85 % af salget af solcelleglas til producenter af solcellemoduler (fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og fotovoltaiske tyndfilmsmoduler) og ca. 15-20 % af salget går til producenter af flade solfangere, der producerer varmt vand. De tendenser, der er konstateret for solcellemoduler, har således en vigtig indvirkning på forbruget af solcelleglas. Forbruget af solcellemoduler steg konstant i hele samme periode, dvs. 2009-2012, og selv om der var en nedgang i 2012, var forbruget 221 % højere end i 2009 og 44 % højere end i 2010 (5). Det konstateredes desuden, at selv om efterspørgslen efter moduler i Unionen oprindeligt blev affødt af de faste afregningspriser, kunne det ikke konkluderes, at nedskæringerne i de faste afregningspriser (ultimo 2011, primo 2012) havde brudt årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og skaden (6). Dette skyldtes, at efterspørgslen efter solcellemoduler fortsat var relativt høj i samme periode, dvs. 2009-2012.

| (144) | Forbruget af solcellemoduler og dermed også efterspørgslen efter solcelleglas var således fortsat højt i den betragtede periode. Den mindre nedgang i 2012 kan ikke alene betragtes som en faktor af et sådant omfang, at den kunne bryde den etablerede årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(144)

Forbruget af solcellemoduler og dermed også efterspørgslen efter solcelleglas var således fortsat højt i den betragtede periode. Den mindre nedgang i 2012 kan ikke alene betragtes som en faktor af et sådant omfang, at den kunne bryde den etablerede årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.

5.2.5.   Konklusion

| (145) | Undersøgelsen har etableret en årsagssammenhæng mellem den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra Kina. Andre mulige årsager til skaden såsom importen fra andre tredjelande, forbruget og markedsforholdene for nogle af brugerne som f.eks. producenter af solcellemoduler blev analyseret både individuelt og kumulativt, men ingen af dem var af et sådant omfang, at de kunne bryde den konstaterede årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(145)

Undersøgelsen har etableret en årsagssammenhæng mellem den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra Kina. Andre mulige årsager til skaden såsom importen fra andre tredjelande, forbruget og markedsforholdene for nogle af brugerne som f.eks. producenter af solcellemoduler blev analyseret både individuelt og kumulativt, men ingen af dem var af et sådant omfang, at de kunne bryde den konstaterede årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.

| (146) | Ud fra ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, som påvirkede EU-erhvervsgrenens situation, og dumpingimportens skadevoldende virkninger, konkluderes det derfor foreløbigt, at dumpingimporten fra det pågældende land har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade som omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 6. |
| --- | --- |

(146)

Ud fra ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, som påvirkede EU-erhvervsgrenens situation, og dumpingimportens skadevoldende virkninger, konkluderes det derfor foreløbigt, at dumpingimporten fra det pågældende land har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade som omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 6.

6.   UNIONENS INTERESSER

| (147) | Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for den foreløbige konklusionen om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser i forbindelse med den pågældende vare, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes, råvareleverandørernes og brugernes interesser. |
| --- | --- |

(147)

Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for den foreløbige konklusionen om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser i forbindelse med den pågældende vare, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes, råvareleverandørernes og brugernes interesser.

6.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

| (148) | EU-erhvervsgrenen beskæftigede i UP ca. 860 personer direkte i produktion og salg af samme vare. Undersøgelsen fastslog, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra det pågældende land i undersøgelsesperioden. Visse EU-producenter blev derfor nødt til at lukke deres produktionsanlæg, mens andre gik konkurs. Uden foranstaltninger forekommer en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation meget sandsynlig. |
| --- | --- |

(148)

EU-erhvervsgrenen beskæftigede i UP ca. 860 personer direkte i produktion og salg af samme vare. Undersøgelsen fastslog, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra det pågældende land i undersøgelsesperioden. Visse EU-producenter blev derfor nødt til at lukke deres produktionsanlæg, mens andre gik konkurs. Uden foranstaltninger forekommer en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation meget sandsynlig.

| (149) | Det forventes, at indførelsen af en antidumpingtold vil genoprette redelige handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at tilpasse priserne på samme vare, så de afspejler produktionsomkostningerne, hvorved den kan forbedre rentabiliteten. Det kan også forventes, at indførelsen af foranstaltninger vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde i det mindste en del af den markedsandel, der blev tabt i den betragtede periode, med positive virkninger for den overordnede økonomiske situation. Derudover burde EU-erhvervsgrenen være i stand til at få bedre adgang til kapital og foretage yderligere investeringer i FoU og innovation på markedet for solcelleglas. Endelig er det sandsynligt, at de EU-producenter, der blev nødt til at indstille produktion som følge af presset fra den kinesiske dumpingimport, vil genoptage deres erhvervsaktiviteter. Med dette scenarie vil ikke blot de eksisterende arbejdspladser blive sikret, men der ville også være en rimelig udsigt for yderligere produktionsudvidelser og øget beskæftigelse. |
| --- | --- |

(149)

Det forventes, at indførelsen af en antidumpingtold vil genoprette redelige handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at tilpasse priserne på samme vare, så de afspejler produktionsomkostningerne, hvorved den kan forbedre rentabiliteten. Det kan også forventes, at indførelsen af foranstaltninger vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde i det mindste en del af den markedsandel, der blev tabt i den betragtede periode, med positive virkninger for den overordnede økonomiske situation. Derudover burde EU-erhvervsgrenen være i stand til at få bedre adgang til kapital og foretage yderligere investeringer i FoU og innovation på markedet for solcelleglas. Endelig er det sandsynligt, at de EU-producenter, der blev nødt til at indstille produktion som følge af presset fra den kinesiske dumpingimport, vil genoptage deres erhvervsaktiviteter. Med dette scenarie vil ikke blot de eksisterende arbejdspladser blive sikret, men der ville også være en rimelig udsigt for yderligere produktionsudvidelser og øget beskæftigelse.

| (150) | Hvis der ikke indføres foranstaltninger, forventes der yderligere tab af markedsandele med en yderligere forværring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet til følge. Dette ville ikke være bæredygtigt på kort til mellemlang sigt. Udover de mange EU-producenter, der allerede er blevet tvunget ud af markedet, kunne andre producenter således være i fare for konkurs, hvilket på kort til mellemlang sigt sandsynligvis ville betyde, at EU-erhvervsgrenen går i opløsning, hvilket vil få alvorlige konsekvenser for de eksisterende arbejdspladser. |
| --- | --- |

(150)

Hvis der ikke indføres foranstaltninger, forventes der yderligere tab af markedsandele med en yderligere forværring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet til følge. Dette ville ikke være bæredygtigt på kort til mellemlang sigt. Udover de mange EU-producenter, der allerede er blevet tvunget ud af markedet, kunne andre producenter således være i fare for konkurs, hvilket på kort til mellemlang sigt sandsynligvis ville betyde, at EU-erhvervsgrenen går i opløsning, hvilket vil få alvorlige konsekvenser for de eksisterende arbejdspladser.

| (151) | Det konkluderes derfor foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres en antidumpingtold. |
| --- | --- |

(151)

Det konkluderes derfor foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres en antidumpingtold.

6.2.   Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres interesser

| (152) | For de to samarbejdsvillige importører bestod deres vigtigste forretningsaktivitet af handel med den pågældende vare. De havde begge diversificeret deres indkøb af den pågældende vare, dvs., at de ikke kun indkøbte fra Kina men også fra Unionen og tredjelande. |
| --- | --- |

(152)

For de to samarbejdsvillige importører bestod deres vigtigste forretningsaktivitet af handel med den pågældende vare. De havde begge diversificeret deres indkøb af den pågældende vare, dvs., at de ikke kun indkøbte fra Kina men også fra Unionen og tredjelande.

| (153) | Det blev påstået, at indførelsen af foranstaltninger over for den pågældende vare vil påvirke importørernes aktiviteter negativt. For det første vil indførelsen af en told ikke betyde, at der ikke længere importeres fra Kina. Selv om det kan forventes, at indførelsen af foranstaltninger kan få en negativ virkning for den økonomiske situation hos importører, der udelukkende eller overvejende importerer fra Kina, kan importørerne i lyset af muligheden for at købe fra tredjelande forventes at være fleksible og foretage et skift i deres forsyningskilder, hvis det skønnes nødvendigt. |
| --- | --- |

(153)

Det blev påstået, at indførelsen af foranstaltninger over for den pågældende vare vil påvirke importørernes aktiviteter negativt. For det første vil indførelsen af en told ikke betyde, at der ikke længere importeres fra Kina. Selv om det kan forventes, at indførelsen af foranstaltninger kan få en negativ virkning for den økonomiske situation hos importører, der udelukkende eller overvejende importerer fra Kina, kan importørerne i lyset af muligheden for at købe fra tredjelande forventes at være fleksible og foretage et skift i deres forsyningskilder, hvis det skønnes nødvendigt.

| (154) | Det konkluderes derfor foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger på det foreslåede niveau kan få en vis negativ indvirkning på situationen hos de ikke forretningsmæssigt forbundne importører af den pågældende vare, men at denne indvirkning afbødes af det forhold, at importører og forhandlere kan anvende andre forsyningskilder både fra tredjelande og EU-erhvervsgrenen, og sidstnævnte har kapaciteten til at øge sin produktion, og at det vil under alle omstændigheder ikke opveje den positive indvirkning på de øvrige parter. |
| --- | --- |

(154)

Det konkluderes derfor foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger på det foreslåede niveau kan få en vis negativ indvirkning på situationen hos de ikke forretningsmæssigt forbundne importører af den pågældende vare, men at denne indvirkning afbødes af det forhold, at importører og forhandlere kan anvende andre forsyningskilder både fra tredjelande og EU-erhvervsgrenen, og sidstnævnte har kapaciteten til at øge sin produktion, og at det vil under alle omstændigheder ikke opveje den positive indvirkning på de øvrige parter.

6.3.   Råvareleverandørernes interesser

| (155) | Ingen råvareleverandører samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Da der ikke forelå data fra disse leverandører, var der ingen dokumentation for, at indførelsen af foranstaltninger vil være i strid med disse parters interesser. |
| --- | --- |

(155)

Ingen råvareleverandører samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Da der ikke forelå data fra disse leverandører, var der ingen dokumentation for, at indførelsen af foranstaltninger vil være i strid med disse parters interesser.

6.4.   Brugernes interesser

| (156) | Alle de brugere, der besvarede spørgeskemaet, er producenter af solcellemoduler og/eller solfangere. Tre brugere går kraftigt ind for indførelsen af antidumpingtold og påstår, at EU-erhvervsgrenen producerer solcelleglas af en bedre kvalitet, som de kinesiske virksomheder ikke altid kan levere. Derimod var tre andre brugere imod indførelsen af antidumpingforanstaltninger. Disse brugere forventer, at indførelsen af antidumpingtold vil få en negativ indvirkning på deres forretninger. De forventer, at de ikke vil kunne overvælte prisstigningerne på de endelige forbrugere på grund af den vanskelige situation i erhvervsgrenen for solcellemoduler. |
| --- | --- |

(156)

Alle de brugere, der besvarede spørgeskemaet, er producenter af solcellemoduler og/eller solfangere. Tre brugere går kraftigt ind for indførelsen af antidumpingtold og påstår, at EU-erhvervsgrenen producerer solcelleglas af en bedre kvalitet, som de kinesiske virksomheder ikke altid kan levere. Derimod var tre andre brugere imod indførelsen af antidumpingforanstaltninger. Disse brugere forventer, at indførelsen af antidumpingtold vil få en negativ indvirkning på deres forretninger. De forventer, at de ikke vil kunne overvælte prisstigningerne på de endelige forbrugere på grund af den vanskelige situation i erhvervsgrenen for solcellemoduler.

| (157) | I henhold til de oplysninger, som brugerne indsendte, udgør solcelleglas kun ca. 6-8 % af de samlede omkostninger til solcellemoduler. Solcelleglas udgør således kun en begrænset del af omkostningerne og af den endelige værdi af solcellemoduler. Desuden kan det anslås, at hvis der indføres antidumpingtold på solcelleglas, der importeres fra Kina, vil indvirkningen på de samlede omkostninger til solcellemoduler blive mindre end 1 %. Dette skyldes især, at de samarbejdsvillige brugere køber betydelige mængder af solcelleglas for EU-producenterne. Mens en eventuel indførelse af antidumpingtold sandsynligvis vil medføre mindre prisstigninger på råvarer til solcellemoduler, vil de således ikke få væsentlige negative indvirkninger på omkostningerne og de endelige priser i EU-erhvervsgrenen for solcellemoduler. |
| --- | --- |

(157)

I henhold til de oplysninger, som brugerne indsendte, udgør solcelleglas kun ca. 6-8 % af de samlede omkostninger til solcellemoduler. Solcelleglas udgør således kun en begrænset del af omkostningerne og af den endelige værdi af solcellemoduler. Desuden kan det anslås, at hvis der indføres antidumpingtold på solcelleglas, der importeres fra Kina, vil indvirkningen på de samlede omkostninger til solcellemoduler blive mindre end 1 %. Dette skyldes især, at de samarbejdsvillige brugere køber betydelige mængder af solcelleglas for EU-producenterne. Mens en eventuel indførelse af antidumpingtold sandsynligvis vil medføre mindre prisstigninger på råvarer til solcellemoduler, vil de således ikke få væsentlige negative indvirkninger på omkostningerne og de endelige priser i EU-erhvervsgrenen for solcellemoduler.

| (158) | Flere af brugerne har desuden allerede andre forsyningskilder såsom Tyrkiet og Indien, som ikke vil blive negativt påvirket, hvis der indføres antidumpingtold. Andre brugere kan også foretage et skift i forsyningskilder og indkøbe enten fra tredjelande eller fra EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(158)

Flere af brugerne har desuden allerede andre forsyningskilder såsom Tyrkiet og Indien, som ikke vil blive negativt påvirket, hvis der indføres antidumpingtold. Andre brugere kan også foretage et skift i forsyningskilder og indkøbe enten fra tredjelande eller fra EU-erhvervsgrenen.

| (159) | Ud fra ovenstående afvises påstandene fra visse brugere imod indførelsen af foranstaltninger foreløbigt. |
| --- | --- |

(159)

Ud fra ovenstående afvises påstandene fra visse brugere imod indførelsen af foranstaltninger foreløbigt.

6.5.   Konkurrenceaspekter

| (160) | En importør påstod, at da visse EU-producenter deltog i et internationalt kartel for planglas (solcelleglas indgår heri) og fik en bøde i 2007 af Europa-Kommissionen, anvender de antidumpingtolden som et instrument til at genvinde de tab, de oplevede som følge af bøderne for kartelvirksomhed og som følge af tabte markedsandele i Unionen. Hvis adgangen til EU-markedet desuden begrænses ved hjælp af antidumpingtold, vil EU-producenterne have stærkere incitamenter til at indgå i kartelvirksomhed eller anden konkurrencegrænsende adfærd vedrørende varer, der ikke kan sælges i store mængder som f.eks. møbler. |
| --- | --- |

(160)

En importør påstod, at da visse EU-producenter deltog i et internationalt kartel for planglas (solcelleglas indgår heri) og fik en bøde i 2007 af Europa-Kommissionen, anvender de antidumpingtolden som et instrument til at genvinde de tab, de oplevede som følge af bøderne for kartelvirksomhed og som følge af tabte markedsandele i Unionen. Hvis adgangen til EU-markedet desuden begrænses ved hjælp af antidumpingtold, vil EU-producenterne have stærkere incitamenter til at indgå i kartelvirksomhed eller anden konkurrencegrænsende adfærd vedrørende varer, der ikke kan sælges i store mængder som f.eks. møbler.

| (161) | Disse påstande blev foreløbigt afvist. Indledningsvis ophørte kartellet sin virksomhed senest i 2007. Kartelvirksomheden havde således ingen indvirkning på erhvervsgrenen i den betragtede periode. Dernæst vedrørte det ikke nogen af EU-producenterne i stikprøven eller hovedparten af de nuværende EU-producenter med de største salgsmængder. Sluttelig forventes den eventuelle indførelse af antidumpingtold ikke at få nogen indvirkning på EU-erhvervsgrenens konkurrenceadfærd, da det ikke vil ændre strukturen på EU-markedet, og da virksomhederne har en generel forpligtelse til at efterleve EU's og medlemsstaternes gældende konkurrenceregler, uanset om der indføres told eller ej. |
| --- | --- |

(161)

Disse påstande blev foreløbigt afvist. Indledningsvis ophørte kartellet sin virksomhed senest i 2007. Kartelvirksomheden havde således ingen indvirkning på erhvervsgrenen i den betragtede periode. Dernæst vedrørte det ikke nogen af EU-producenterne i stikprøven eller hovedparten af de nuværende EU-producenter med de største salgsmængder. Sluttelig forventes den eventuelle indførelse af antidumpingtold ikke at få nogen indvirkning på EU-erhvervsgrenens konkurrenceadfærd, da det ikke vil ændre strukturen på EU-markedet, og da virksomhederne har en generel forpligtelse til at efterleve EU's og medlemsstaternes gældende konkurrenceregler, uanset om der indføres told eller ej.

| (162) | En importør påstod desuden, at indførelsen af told vil få negative indvirkninger på EU-markedet for antirefleksbehandlet solcelleglas. Dette marked, som importøren definerede som et beslægtet marked, domineres i overvejende grad af EU-producenterne, og indførelsen af foranstaltninger vil således styrke deres position på bekostning af de konkurrerende leverandører af antirefleksbehandling. Det blev endvidere påstået, at importørerne havde vanskeligt ved at opnå ordrer fra EU-producenterne eller ved at få leveret disse ordrer inden for en rimelig frist og til rimelige priser. |
| --- | --- |

(162)

En importør påstod desuden, at indførelsen af told vil få negative indvirkninger på EU-markedet for antirefleksbehandlet solcelleglas. Dette marked, som importøren definerede som et beslægtet marked, domineres i overvejende grad af EU-producenterne, og indførelsen af foranstaltninger vil således styrke deres position på bekostning af de konkurrerende leverandører af antirefleksbehandling. Det blev endvidere påstået, at importørerne havde vanskeligt ved at opnå ordrer fra EU-producenterne eller ved at få leveret disse ordrer inden for en rimelig frist og til rimelige priser.

| (163) | Indledningsvis er markedet for antirefleksbehandling omfattet af undersøgelsen og er ikke et beslægtet marked. Undersøgelsen viste, at EU-producenterne ganske rigtigt stadig er konkurrencedygtige i dette nichemarked til trods for deres relativt høje priser, hvilket skyldes den tilsyneladende lavere kvalitet af refleksbehandlet solcelleglas, der importeres fra Kina. Der blev dog ikke fremlagt bevis for, at EU-erhvervsgrenen ikke ville kunne imødekomme en sandsynlig stigning i efterspørgslen efter antirefleksbehandlet solcelleglas. Denne påstand afvises følgelig på dette stadium. Hvad angår påstandene om, at EU-producenterne har afvist at levere ordrer rettidigt og til rimelige priser, er det helt op til den enkelte producent at fastlægge sin forretningsstrategi i det omfang, at producenten eller producenterne ikke alene eller sammen indtager en dominerende markedsposition. Der er tilstrækkelig konkurrence på EU-markedet til at skifte leverandør eller bruge flere leverandører. Påstanden blev derfor også foreløbig afvist. |
| --- | --- |

(163)

Indledningsvis er markedet for antirefleksbehandling omfattet af undersøgelsen og er ikke et beslægtet marked. Undersøgelsen viste, at EU-producenterne ganske rigtigt stadig er konkurrencedygtige i dette nichemarked til trods for deres relativt høje priser, hvilket skyldes den tilsyneladende lavere kvalitet af refleksbehandlet solcelleglas, der importeres fra Kina. Der blev dog ikke fremlagt bevis for, at EU-erhvervsgrenen ikke ville kunne imødekomme en sandsynlig stigning i efterspørgslen efter antirefleksbehandlet solcelleglas. Denne påstand afvises følgelig på dette stadium. Hvad angår påstandene om, at EU-producenterne har afvist at levere ordrer rettidigt og til rimelige priser, er det helt op til den enkelte producent at fastlægge sin forretningsstrategi i det omfang, at producenten eller producenterne ikke alene eller sammen indtager en dominerende markedsposition. Der er tilstrækkelig konkurrence på EU-markedet til at skifte leverandør eller bruge flere leverandører. Påstanden blev derfor også foreløbig afvist.

6.6.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (164) | Ud fra ovenstående konkluderedes det foreløbigt ud fra en vurdering af samtlige interesser som helhed, herunder EU-erhvervsgrenens, importørers og brugeres interesser, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger på importen af solcelleglas med oprindelse i Kina. |
| --- | --- |

(164)

Ud fra ovenstående konkluderedes det foreløbigt ud fra en vurdering af samtlige interesser som helhed, herunder EU-erhvervsgrenens, importørers og brugeres interesser, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger på importen af solcelleglas med oprindelse i Kina.

7.   MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (165) | På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport. |
| --- | --- |

(165)

På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.

7.1.   Skadestærskel

| (166) | For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen til ophør uden dog at overstige den konstaterede dumpingmargen. |
| --- | --- |

(166)

For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen til ophør uden dog at overstige den konstaterede dumpingmargen.

| (167) | Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. En fortjenstmargen på 8,3 % af omsætningen anses således for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping. Denne fortjenstmargen er baseret på de stikprøveudvalgte EU-producenters gennemsnitlige fortjeneste i 2010, hvor importen af den pågældende vare stadig var begrænset og derfor endnu ikke kunne have fordrejet de normale konkurrenceforhold. |
| --- | --- |

(167)

Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. En fortjenstmargen på 8,3 % af omsætningen anses således for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping. Denne fortjenstmargen er baseret på de stikprøveudvalgte EU-producenters gennemsnitlige fortjeneste i 2010, hvor importen af den pågældende vare stadig var begrænset og derfor endnu ikke kunne have fordrejet de normale konkurrenceforhold.

| (168) | På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen for samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen på 8,3 % til produktionsomkostningerne i UP for EU-producenterne i stikprøven. |
| --- | --- |

(168)

På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen for samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen på 8,3 % til produktionsomkostningerne i UP for EU-producenterne i stikprøven.

| (169) | Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos de stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina som fastlagt ved beregningen af prisunderbud og et vejet gennemsnit af den ikke-skadevoldende pris for samme vare, som de stikprøveudtagne EU-producenter solgte på EU-markedet i UP. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi. |
| --- | --- |

(169)

Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos de stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina som fastlagt ved beregningen af prisunderbud og et vejet gennemsnit af den ikke-skadevoldende pris for samme vare, som de stikprøveudtagne EU-producenter solgte på EU-markedet i UP. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi.

7.2.   Midlertidige foranstaltninger

| (170) | Ud fra ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, bør der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af solcelleglas med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. |
| --- | --- |

(170)

Ud fra ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, bør der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af solcelleglas med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.

| (171) | Antidumpingtolden blev således fastlagt ved at sammenligne skadestærsklerne og dumpingmargenerne, jf. ovenstående. Følgelig udgør den midlertidige antidumpingtold udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, følgende:








  Virksomhed | Dumpingmargen | Skadesmargen | Midlertidig antidumpingtold |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Xinyi gruppen | 74,0 % | 39,3 % | 39,3 % |
| Hehe-gruppen | 75,3 % | 32,3 % | 32,3 % |
| Flat Glass-gruppen | 86,2 % | 42,1 % | 42,1 % |
| Henan Yuhua | 31,9 % | 17,1 % | 17,1 % |
| Andre samarbejdsvillige virksomheder | 79,8 % | 38,4 % | 38,4 % |
| Alle andre virksomheder | 86,2 % | 42,1 % | 42,1 % |

(171)

Antidumpingtolden blev således fastlagt ved at sammenligne skadestærsklerne og dumpingmargenerne, jf. ovenstående. Følgelig udgør den midlertidige antidumpingtold udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, følgende:

Virksomhed

Dumpingmargen

Skadesmargen

Midlertidig antidumpingtold

Xinyi gruppen

74,0 %

39,3 %

39,3 %

Hehe-gruppen

75,3 %

32,3 %

32,3 %

Flat Glass-gruppen

86,2 %

42,1 %

42,1 %

Henan Yuhua

31,9 %

17,1 %

17,1 %

Andre samarbejdsvillige virksomheder

79,8 %

38,4 %

38,4 %

Alle andre virksomheder

86,2 %

42,1 %

42,1 %

| (172) | Antidumpingtoldsatserne for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med denne undersøgelse blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande, som er fremstillet af virksomhederne og dermed af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af denne told, men er omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«. Da der var en høj samarbejdsgrad blandt de eksporterende producenter (over 80 %, jf. betragtning 15), blev denne told baseret på den højeste individuelle skadesmargen, der blev fastlagt for de eksporterende producenter i stikprøven. Tolden for »andre samarbejdsvillige virksomheder« er baseret på et vejet gennemsnit af eksportørerne i stikprøven og gælder for alle samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven (med undtagelse af Henan Yuhua, som er pålagt en individuel told som følge af virksomhedens anmodning om en individuel undersøgelse, jf. betragtning 48). |
| --- | --- |

(172)

Antidumpingtoldsatserne for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med denne undersøgelse blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande, som er fremstillet af virksomhederne og dermed af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af denne told, men er omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«. Da der var en høj samarbejdsgrad blandt de eksporterende producenter (over 80 %, jf. betragtning 15), blev denne told baseret på den højeste individuelle skadesmargen, der blev fastlagt for de eksporterende producenter i stikprøven. Tolden for »andre samarbejdsvillige virksomheder« er baseret på et vejet gennemsnit af eksportørerne i stikprøven og gælder for alle samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven (med undtagelse af Henan Yuhua, som er pålagt en individuel told som følge af virksomhedens anmodning om en individuel undersøgelse, jf. betragtning 48).

| (173) | Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes til Kommissionen (7) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told. |
| --- | --- |

(173)

Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes til Kommissionen (7) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.

7.3.   Endelige bestemmelser

| (174) | I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige konklusioner, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told — |
| --- | --- |

(174)

I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige konklusioner, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af solcelleglas bestående af hærdet planglas af natronkalk med et jernindhold på under 300 ppm, en soltransmission på over 88 % (målt i henhold til AM1.5 300-2 500 nm), en varmebestandighed på indtil 250 °C (målt i henhold til EN 12150), en temperatursvingningsmodstand på Δ 150 K (målt i henhold til EN 12150) og en mekanisk modstandsdygtighed på 90 N/mm2 eller mere (målt i henhold til EN 1288-3), som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7007 19 80 (Taric-kode 7007198010) , og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

2.   Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare, der fremstilles af nedenstående virksomheder:

| Virksomhed | Midlertidig antidumpingtold | Taric tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd; | 39,3 % | B943 |
| Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd; | 32,3 % | B944 |
| Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd | 42,1 % | B945 |
| Henan Yuhua New Material Co., Ltd | 17,1 % | B946 |
| Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er anført i bilag I | 38,4 % | |
| Alle andre virksomheder | 42,1 % | B999 |

Virksomhed

Midlertidig antidumpingtold

Taric tillægskode

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;

39,3 %

B943

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;

32,3 %

B944

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

42,1 %

B945

Henan Yuhua New Material Co., Ltd

17,1 %

B946

Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er anført i bilag I

38,4 %

Alle andre virksomheder

42,1 %

B999

3.   Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 nævnte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.

4.   Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

5.   De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

1.   Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten fra GD for Handel inden for en måned fra denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.

2.   I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. november 2013.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 58 af 28.2.2013, s. 6, og berigtigelse offentliggjort i EUT C 94 af 3.4.2013, s. 11.

2

(3)  EUT C 94 af 3.4.2013, s. 11.

3

(4)  EUT C 122 af 27.4.2013, s. 24.

4

(5)  Tabel 1-a og 1-b på s. 16 i Kommissionens forordning (EU) nr. 513/2013 af 4. juni 2013 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler og wafere) med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina og om ændring af forordning (EU) nr. 182/2013 om registrering af importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler og wafere) med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina, EUT L 152 af 5.6.2013, s. 5. (»Forordningen om solpaneler«). I henhold til kapitel B i forordningen om solcellepaneler er den pågældende vare i nævnte undersøgelse fotovoltaiske moduler eller paneler af krystallinsk silicium og celler og wafere af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler eller paneler af krystallinsk silicium. Fotovoltaiske tyndfilmsmoduler er derfor ikke genstand for nævnte undersøgelse, og forbruget heraf er ikke behandlet.

5

(6)  Jf. afsnit 3.2 i forordningen om solpaneler.

6

(7)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, 1049 Bruxelles, Belgien.

7

---

BILAG I

Samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven og ikke er indrømmet en individuel undersøgelse

| Navn | Taric-tillægskode |
| --- | --- |
| Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd | B947 |
| Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation | B948 |
| Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd;
  Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd | B949 |
| Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd | B950 |
| Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd | B951 |
| Pilkington Solar Taicang, Limited | B952 |
| Zibo Jinxing Glass Co., Ltd | B953 |
| Novatech Glass Co., Ltd | B954 |

Navn

Taric-tillægskode

Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd

B947

Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation

B948

Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd;

Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd

B949

Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd

B950

Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd

B951

Pilkington Solar Taicang, Limited

B952

Zibo Jinxing Glass Co., Ltd

B953

Novatech Glass Co., Ltd

B954

---

BILAG II

Den gyldige handelsfaktura, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, skal indeholde en erklæring underskrevet af en dertil bemyndiget person i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, og være udformet på følgende måde:

| 1. | Navn og stilling for den ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen |
| --- | --- |

1.

Navn og stilling for den ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen

| 2. | Følgende erklæring: »Undertegnede bekræfter, at den [mængde] solcelleglas, der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, blev fremstillet af [virksomhedens navn og hovedsæde] (Taric-tillægskode) i [pågældende land]. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.« |
| --- | --- |

2.

Følgende erklæring: »Undertegnede bekræfter, at den [mængde] solcelleglas, der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, blev fremstillet af [virksomhedens navn og hovedsæde] (Taric-tillægskode) i [pågældende land]. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.«

| 3. | Dato og underskrift. |
| --- | --- |

3.

Dato og underskrift.

---

| 27.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 316/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 316/29

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1206/2013

af 26. november 2013

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. november 2013.

På Kommissionens vegne For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | AL | 48,7 |
| MA | 40,3 |
| MK | 36,9 |
| TR | 65,0 |
| ZZ | 47,7 |
| 0707 00 05 | AL | 52,8 |
| TR | 84,7 |
| ZZ | 68,8 |
| 0709 93 10 | MA | 148,6 |
| TR | 139,6 |
| ZZ | 144,1 |
| 0805 20 10 | MA | 67,0 |
| TR | 76,1 |
| ZA | 87,1 |
| ZZ | 76,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | PK | 59,4 |
| SZ | 56,2 |
| TR | 73,8 |
| UY | 56,2 |
| ZA | 192,9 |
| ZZ | 87,7 |
| 0805 50 10 | TR | 70,6 |
| ZZ | 70,6 |
| 0808 10 80 | BA | 45,7 |
| MK | 41,5 |
| US | 135,1 |
| ZA | 116,3 |
| ZZ | 84,7 |
| 0808 30 90 | TR | 116,7 |
| ZZ | 116,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

AL

48,7

MA

40,3

MK

36,9

TR

65,0

ZZ

47,7

0707 00 05

AL

52,8

TR

84,7

ZZ

68,8

0709 93 10

MA

148,6

TR

139,6

ZZ

144,1

0805 20 10

MA

67,0

TR

76,1

ZA

87,1

ZZ

76,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

PK

59,4

SZ

56,2

TR

73,8

UY

56,2

ZA

192,9

ZZ

87,7

0805 50 10

TR

70,6

ZZ

70,6

0808 10 80

BA

45,7

MK

41,5

US

135,1

ZA

116,3

ZZ

84,7

0808 30 90

TR

116,7

ZZ

116,7

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

AFGØRELSER

| 27.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 316/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 316/31

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 15. november 2013

om bemyndigelse af Rumænien til fortsat at anvende en særlig foranstaltning, der fraviger artikel 193 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem

(2013/676/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (1), særlig artikel 395, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved brev registreret i Kommissionens Generalsekretariat den 13. marts 2013 anmodede Rumænien om tilladelse til at forlænge anvendelsen af en særlig foranstaltning, der fraviger artikel 193 i direktiv 2006/112/EF for så vidt angår leverancer af træprodukter. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev registreret i Kommissionens Generalsekretariat den 13. marts 2013 anmodede Rumænien om tilladelse til at forlænge anvendelsen af en særlig foranstaltning, der fraviger artikel 193 i direktiv 2006/112/EF for så vidt angår leverancer af træprodukter.

| (2) | I overensstemmelse med artikel 395, stk. 2, andet afsnit, i direktiv 2006/112/EF underrettede Kommissionen ved brev af 17. juni 2013 de øvrige medlemsstater om Rumæniens anmodning. Ved brev af 18. juni 2013 underrettede Kommissionen Rumænien om, at den var i besiddelse af alle de oplysninger, som den fandt nødvendige for at kunne vurdere anmodningen. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med artikel 395, stk. 2, andet afsnit, i direktiv 2006/112/EF underrettede Kommissionen ved brev af 17. juni 2013 de øvrige medlemsstater om Rumæniens anmodning. Ved brev af 18. juni 2013 underrettede Kommissionen Rumænien om, at den var i besiddelse af alle de oplysninger, som den fandt nødvendige for at kunne vurdere anmodningen.

| (3) | I artikel 193 i direktiv 2006/112/EF fastsættes det, at det generelt påhviler den afgiftspligtige person, som leverer varerne eller ydelserne, at betale merværdiafgiften (momsen) til afgiftsmyndighederne. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 193 i direktiv 2006/112/EF fastsættes det, at det generelt påhviler den afgiftspligtige person, som leverer varerne eller ydelserne, at betale merværdiafgiften (momsen) til afgiftsmyndighederne.

| (4) | Med Rådets gennemførelsesafgørelse 2010/583/EU (2) fik Rumænien tilladelse til at anvende en foranstaltning, der fraviger artikel 395 i direktiv 2006/112/EF, med henblik på at udpege modtageren af leverancer af træprodukter som den momsbetalingspligtige person. |
| --- | --- |

(4)

Med Rådets gennemførelsesafgørelse 2010/583/EU (2) fik Rumænien tilladelse til at anvende en foranstaltning, der fraviger artikel 395 i direktiv 2006/112/EF, med henblik på at udpege modtageren af leverancer af træprodukter som den momsbetalingspligtige person.

| (5) | Før den hidtidige tilladelse til at anvende en ordning for omvendt betalingspligt i forbindelse med leverancer af træ havde Rumænien oplevet problemer på træmarkedet på grund af markedets art og de involverede virksomheder. Denne sektor omfatter et stort antal små virksomheder, som de rumænske myndigheder har fundet det vanskeligt at kontrollere. Ved at udpege modtageren som den momsbetalingspligtige person er det ifølge de rumænske myndigheder lykkedes at forhindre momsunddragelse og momsundgåelse, og denne foranstaltning er derfor fortsat berettiget. |
| --- | --- |

(5)

Før den hidtidige tilladelse til at anvende en ordning for omvendt betalingspligt i forbindelse med leverancer af træ havde Rumænien oplevet problemer på træmarkedet på grund af markedets art og de involverede virksomheder. Denne sektor omfatter et stort antal små virksomheder, som de rumænske myndigheder har fundet det vanskeligt at kontrollere. Ved at udpege modtageren som den momsbetalingspligtige person er det ifølge de rumænske myndigheder lykkedes at forhindre momsunddragelse og momsundgåelse, og denne foranstaltning er derfor fortsat berettiget.

| (6) | Foranstaltningen står i rimeligt forhold til de tilstræbte mål, da den ikke skal anvendes generelt, men kun for meget bestemte transaktioner inden for en sektor, hvor der er betydelige problemer med momsunddragelse eller -undgåelse. |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningen står i rimeligt forhold til de tilstræbte mål, da den ikke skal anvendes generelt, men kun for meget bestemte transaktioner inden for en sektor, hvor der er betydelige problemer med momsunddragelse eller -undgåelse.

| (7) | Efter Kommissionens opfattelse forventes foranstaltningen ikke at få negative konsekvenser for bekæmpelsen af svig i detailsektoren eller i andre sektorer eller medlemsstater. |
| --- | --- |

(7)

Efter Kommissionens opfattelse forventes foranstaltningen ikke at få negative konsekvenser for bekæmpelsen af svig i detailsektoren eller i andre sektorer eller medlemsstater.

| (8) | Tilladelsen bør være begrænset i tid indtil den 31. december 2016. |
| --- | --- |

(8)

Tilladelsen bør være begrænset i tid indtil den 31. december 2016.

| (9) | Såfremt Rumænien anmoder om en yderligere forlængelse efter 2016, bør der senest den 1. april 2016 indsendes en rapport til Kommissionen sammen med anmodningen om forlængelse. På baggrund af de erfaringer, der gøres frem til denne dato, bør det vurderes, om fravigelsen fortsat er berettiget. |
| --- | --- |

(9)

Såfremt Rumænien anmoder om en yderligere forlængelse efter 2016, bør der senest den 1. april 2016 indsendes en rapport til Kommissionen sammen med anmodningen om forlængelse. På baggrund af de erfaringer, der gøres frem til denne dato, bør det vurderes, om fravigelsen fortsat er berettiget.

| (10) | Fravigelsen har ingen negative konsekvenser for Unionens egne indtægter hidrørende fra moms — |
| --- | --- |

(10)

Fravigelsen har ingen negative konsekvenser for Unionens egne indtægter hidrørende fra moms —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Uanset artikel 193 i direktiv 2006/112/EF bemyndiges Rumænien herved til indtil den 31. december 2016 at udpege den afgiftspligtige person, til hvem de varer eller tjenesteydelser, der er omhandlet i artikel 2 i denne afgørelse, leveres, som den afgiftsbetalingspligtige person.

Artikel 2

Fravigelsen i henhold til artikel 1 finder anvendelse på afgiftspligtige personers leverancer af træprodukter, herunder træ på rod, rundtræ eller kløvet arbejdstræ, brænde, tømmerprodukter samt firkantet eller tilhugget træ og træ i rå eller forarbejdet stand eller i form af halvfabrikata.

Artikel 3

Enhver anmodning om forlængelse af den i denne afgørelse omhandlede foranstaltning indgives til Kommissionen senest den 1. april 2016 ledsaget af en rapport om virkningen af foranstaltningen og en vurdering af risikoen for svig inden for træsektoren.

Artikel 4

Denne afgørelse er rettet til Rumænien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2013.

På Rådets vegne

R. ŠADŽIUS

Formand

---

(1)  EUT L 347 af 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Rådets gennemførelsesafgørelse 2010/583/EU af 27. september 2010 om tilladelse til Rumænien til at indføre en særlig foranstaltning, der fraviger artikel 193 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem (EUT L 256 af 30.9.2010, s. 27).

2

---

| 27.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 316/33 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 316/33

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 15. november 2013

om bemyndigelse af Luxembourg til at indføre en særlig foranstaltning, der fraviger artikel 285 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem

(2013/677/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (1), særlig artikel 395, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved brev registreret i Kommissionens Generalsekretariat den 24. oktober 2012 anmodede Luxembourg om tilladelse til at anvende en foranstaltning, der fraviger artikel 285 i direktiv 2006/112/EF, og som giver Luxembourg mulighed for at momsfritage afgiftspligtige personer, hvis årlige omsætning ikke overstiger 25 000 EUR. Ved hjælp af denne foranstaltning vil disse afgiftspligtige personer kunne være fritaget for alle eller nogle af de forpligtelser, der vedrører moms, som omhandlet i afsnit XI, kapitel 2-6, i direktiv 2006/112/EF. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev registreret i Kommissionens Generalsekretariat den 24. oktober 2012 anmodede Luxembourg om tilladelse til at anvende en foranstaltning, der fraviger artikel 285 i direktiv 2006/112/EF, og som giver Luxembourg mulighed for at momsfritage afgiftspligtige personer, hvis årlige omsætning ikke overstiger 25 000 EUR. Ved hjælp af denne foranstaltning vil disse afgiftspligtige personer kunne være fritaget for alle eller nogle af de forpligtelser, der vedrører moms, som omhandlet i afsnit XI, kapitel 2-6, i direktiv 2006/112/EF.

| (2) | I overensstemmelse med artikel 395, stk. 2, i direktiv 2006/112/EF underrettede Kommissionen de øvrige medlemsstater om Luxembourgs anmodning ved brev af 9. november 2012. Ved brev af 12. november 2012 underrettede Kommissionen Luxembourg om, at den rådede over alle nødvendige oplysninger for at kunne vurdere anmodningen. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med artikel 395, stk. 2, i direktiv 2006/112/EF underrettede Kommissionen de øvrige medlemsstater om Luxembourgs anmodning ved brev af 9. november 2012. Ved brev af 12. november 2012 underrettede Kommissionen Luxembourg om, at den rådede over alle nødvendige oplysninger for at kunne vurdere anmodningen.

| (3) | Ifølge artikel 285 i direktiv 2006/112/EF kan de medlemsstater, som ikke har benyttet muligheden i artikel 14 i Rådets andet direktiv 67/228/EØF (2), indrømme afgiftsfritagelse til afgiftspligtige personer, hvis årlige omsætning højst er lig med 5 000 EUR eller modværdien heraf i national valuta, ligesom de kan indføre en gradvis nedsættelse af afgiften for afgiftspligtige personer, hvis årlige omsætning overstiger det loft, de har fastsat med henblik på anvendelsen af afgiftsfritagelse. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge artikel 285 i direktiv 2006/112/EF kan de medlemsstater, som ikke har benyttet muligheden i artikel 14 i Rådets andet direktiv 67/228/EØF (2), indrømme afgiftsfritagelse til afgiftspligtige personer, hvis årlige omsætning højst er lig med 5 000 EUR eller modværdien heraf i national valuta, ligesom de kan indføre en gradvis nedsættelse af afgiften for afgiftspligtige personer, hvis årlige omsætning overstiger det loft, de har fastsat med henblik på anvendelsen af afgiftsfritagelse.

| (4) | Luxembourg har underrettet Kommissionen om, at afgiftspligtige personer, hvis årlige omsætning ikke overstiger 10 000 EU for øjeblikket er momsfritaget, og at landet gør brug af muligheden for gradvis afgiftsnedsættelse for afgiftspligtige personer, hvis årlige omsætning er mellem 10 000 og 25 000 EUR. Luxembourg har anmodet om bemyndigelse til en fravigelsesforanstaltning, hvorefter afgiftspligtige personer, hvis årlige omsætning ikke overstiger 25 000 EUR, momsfritages. |
| --- | --- |

(4)

Luxembourg har underrettet Kommissionen om, at afgiftspligtige personer, hvis årlige omsætning ikke overstiger 10 000 EU for øjeblikket er momsfritaget, og at landet gør brug af muligheden for gradvis afgiftsnedsættelse for afgiftspligtige personer, hvis årlige omsætning er mellem 10 000 og 25 000 EUR. Luxembourg har anmodet om bemyndigelse til en fravigelsesforanstaltning, hvorefter afgiftspligtige personer, hvis årlige omsætning ikke overstiger 25 000 EUR, momsfritages.

| (5) | En højere tærskel for den særlige ordning er en forenklingsforanstaltning, da den kan mindske de mindste virksomheders momsforpligtelser markant og gøre det muligt for Luxembourg at afskaffe ordningen med gradvis afgiftsnedsættelse, som belaster virksomhederne. Afgiftspligtige personer bør stadig kunne vælge den normale momsordning. |
| --- | --- |

(5)

En højere tærskel for den særlige ordning er en forenklingsforanstaltning, da den kan mindske de mindste virksomheders momsforpligtelser markant og gøre det muligt for Luxembourg at afskaffe ordningen med gradvis afgiftsnedsættelse, som belaster virksomhederne. Afgiftspligtige personer bør stadig kunne vælge den normale momsordning.

| (6) | Kommissionen vedtog den 29. oktober 2004 et forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 77/388/EØF (3) om forenkling af de momsmæssige forpligtelser, som indeholder bestemmelser, der giver medlemsstaterne mulighed for at fastsætte en tærskel for, hvor stor en årlig omsætning der kan gives momsfritagelse for, idet den dog ikke må overstige 100 000 EUR eller modværdien heraf i national valuta, med mulighed for årlig regulering. Nærværende afgørelse er i overensstemmelse med dette forslag. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen vedtog den 29. oktober 2004 et forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 77/388/EØF (3) om forenkling af de momsmæssige forpligtelser, som indeholder bestemmelser, der giver medlemsstaterne mulighed for at fastsætte en tærskel for, hvor stor en årlig omsætning der kan gives momsfritagelse for, idet den dog ikke må overstige 100 000 EUR eller modværdien heraf i national valuta, med mulighed for årlig regulering. Nærværende afgørelse er i overensstemmelse med dette forslag.

| (7) | Fravigelsesforanstaltningen påvirker kun i ubetydelig grad den afgift, der skal betales ved det endelige forbrug, og får ingen negative indvirkninger på Unionens egne indtægter hidrørende fra moms — |
| --- | --- |

(7)

Fravigelsesforanstaltningen påvirker kun i ubetydelig grad den afgift, der skal betales ved det endelige forbrug, og får ingen negative indvirkninger på Unionens egne indtægter hidrørende fra moms —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Som en fravigelse af artikel 285 i direktiv 2006/112/EF gives der tilladelse til Luxembourg til at momsfritage afgiftspligtige personer, hvis årlige omsætning ikke overstiger 25 000 EUR.

Artikel 2

Denne afgørelse får virkning på dagen for meddelelsen.

Denne afgørelse finder anvendelse indtil datoen for ikrafttrædelsen af EU-bestemmelser om ændring af de øvre årsomsætningsgrænser, under hvilke afgiftspligtige personer kan momsfritages, eller indtil den 31. december 2016, alt efter hvilken dato der ligger først.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Storhertugdømmet Luxembourg.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2013.

På Rådets vegne

R. ŠADŽIUS

Formand

---

(1)  EUT L 347 af 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Rådets andet direktiv 67/228/EØF af 11. april 1967 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter — det fælles merværdiafgiftssystems struktur og de nærmere regler for dets anvendelse (EFT 71 af 14.4.1967, s. 1303/67).

2

(3)  Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter — det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag (EFT L 145 af 13.6.1977, s. 1).

3

---

| 27.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 316/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 316/35

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 15. november 2013

om tilladelse til Den Italienske Republik til fortsat at anvende en særlig foranstaltning, der fraviger artikel 285 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem

(2013/678/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (1), særlig artikel 395, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved brev registreret i Kommissionens Generalsekretariat den 8. april 2013 anmodede Italien om tilladelse til at indføre en foranstaltning, som fraviger artikel 285 i direktiv 2006/112/EF, for fortsat at fritage visse afgiftspligtige personer, hvis årlige omsætning ligger under en vis tærskel, for merværdiafgift (moms) og at hæve denne tærskel fra 30 000 til 65 000 EUR. Ved hjælp af denne foranstaltning vil disse afgiftspligtige personer være fritaget for nogle af eller alle de momsmæssige forpligtelser, som er omhandlet i afsnit XI, kapitel 2-6, i direktiv 2006/112/EF. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev registreret i Kommissionens Generalsekretariat den 8. april 2013 anmodede Italien om tilladelse til at indføre en foranstaltning, som fraviger artikel 285 i direktiv 2006/112/EF, for fortsat at fritage visse afgiftspligtige personer, hvis årlige omsætning ligger under en vis tærskel, for merværdiafgift (moms) og at hæve denne tærskel fra 30 000 til 65 000 EUR. Ved hjælp af denne foranstaltning vil disse afgiftspligtige personer være fritaget for nogle af eller alle de momsmæssige forpligtelser, som er omhandlet i afsnit XI, kapitel 2-6, i direktiv 2006/112/EF.

| (2) | Kommissionen underrettede ved brev af 10. juni 2013 de øvrige medlemsstater om Italiens anmodning. Ved brev af 14. juni 2013 underrettede Kommissionen Italien om, at den rådede over alle de nødvendige oplysninger til at kunne vurdere anmodningen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen underrettede ved brev af 10. juni 2013 de øvrige medlemsstater om Italiens anmodning. Ved brev af 14. juni 2013 underrettede Kommissionen Italien om, at den rådede over alle de nødvendige oplysninger til at kunne vurdere anmodningen.

| (3) | Medlemsstaterne har allerede adgang til en særlig ordning for små virksomheder i henhold til afsnit XII i direktiv 2006/112/EF. Den videreførte ordning fraviger kun dette direktivs artikel 285 for så vidt angår Italien, i det omfang tærsklen for den årlige omsætning i ordningen er højere end tærsklen på 5 000 EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaterne har allerede adgang til en særlig ordning for små virksomheder i henhold til afsnit XII i direktiv 2006/112/EF. Den videreførte ordning fraviger kun dette direktivs artikel 285 for så vidt angår Italien, i det omfang tærsklen for den årlige omsætning i ordningen er højere end tærsklen på 5 000 EUR.

| (4) | Ved Rådets beslutning 2008/737/EF (2) fik Italien tilladelse til som en fravigelsesforanstaltning indtil den 31. december 2010 at indrømme fritagelse til afgiftspligtige personer, hvis årsomsætning ikke overstiger 30 000 EUR. Fravigelsen blev efterfølgende forlænget til den 31. december 2013 ved Rådets gennemførelsesafgørelse 2010/688/EU (3). Da denne tærskel har medført en begrænsning af momsforpligtelserne for mindre virksomheder, bør Italien indrømmes tilladelse til at anvende foranstaltningen for endnu en begrænset periode og til at hæve tærsklen til 65 000 EUR. Afgiftspligtige personer bør stadig kunne vælge den normale momsordning. |
| --- | --- |

(4)

Ved Rådets beslutning 2008/737/EF (2) fik Italien tilladelse til som en fravigelsesforanstaltning indtil den 31. december 2010 at indrømme fritagelse til afgiftspligtige personer, hvis årsomsætning ikke overstiger 30 000 EUR. Fravigelsen blev efterfølgende forlænget til den 31. december 2013 ved Rådets gennemførelsesafgørelse 2010/688/EU (3). Da denne tærskel har medført en begrænsning af momsforpligtelserne for mindre virksomheder, bør Italien indrømmes tilladelse til at anvende foranstaltningen for endnu en begrænset periode og til at hæve tærsklen til 65 000 EUR. Afgiftspligtige personer bør stadig kunne vælge den normale momsordning.

| (5) | For at gøre foranstaltningen tilgængelig for et større antal små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og derved forfølge målsætningerne i Kommissionens meddelelse »Tænk småt først — en »Small Business Act« for Europa« bør Italien indrømmes tilladelse til at hæve den tærskel for årlig omsætning, under hvilken visse afgiftspligtige personer kan momsfritages, fra 30 000 til 65 000 EUR. |
| --- | --- |

(5)

For at gøre foranstaltningen tilgængelig for et større antal små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og derved forfølge målsætningerne i Kommissionens meddelelse »Tænk småt først — en »Small Business Act« for Europa« bør Italien indrømmes tilladelse til at hæve den tærskel for årlig omsætning, under hvilken visse afgiftspligtige personer kan momsfritages, fra 30 000 til 65 000 EUR.

| (6) | Kommissionen vedtog den 29. oktober 2004 et forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 77/388/EØF (4) med henblik på forenkling af de momsmæssige forpligtelser, som indeholder bestemmelser, der giver medlemsstaterne mulighed for at fastsætte en tærskel for, hvor stor en årlig omsætning der kan gives momsfritagelse for, idet den dog ikke må overstige 100 000 EUR eller modværdien heraf i national valuta, med mulighed for årlig regulering af dette beløb. Italiens anmodning om en videreførelse er forenelig med forslaget, som det endnu ikke er lykkedes Rådet at nå til enighed om. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen vedtog den 29. oktober 2004 et forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 77/388/EØF (4) med henblik på forenkling af de momsmæssige forpligtelser, som indeholder bestemmelser, der giver medlemsstaterne mulighed for at fastsætte en tærskel for, hvor stor en årlig omsætning der kan gives momsfritagelse for, idet den dog ikke må overstige 100 000 EUR eller modværdien heraf i national valuta, med mulighed for årlig regulering af dette beløb. Italiens anmodning om en videreførelse er forenelig med forslaget, som det endnu ikke er lykkedes Rådet at nå til enighed om.

| (7) | Ifølge Italiens oplysninger har fravigelsesforanstaltningen kun ubetydelig indvirkning på det samlede afgiftsbeløb, der opkræves ved det endelige forbrug, og får ingen indvirkning på EU's egne indtægter fra moms — |
| --- | --- |

(7)

Ifølge Italiens oplysninger har fravigelsesforanstaltningen kun ubetydelig indvirkning på det samlede afgiftsbeløb, der opkræves ved det endelige forbrug, og får ingen indvirkning på EU's egne indtægter fra moms —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Uanset artikel 285 i direktiv 2006/112/EF gives Italien tilladelse til at momsfritage afgiftspligtige personer, hvis årlige omsætning ikke overstiger 65 000 EUR.

Italien kan øge denne tærskel for at fastholde fritagelsens værdi i faste priser.

Artikel 2

Denne afgørelse får virkning på dagen for meddelelsen.

Afgørelsen finder anvendelse fra den 1. januar 2014 til den dato, hvor et direktiv om ændring af de tærskler for den årlige omsætning, under hvilke afgiftspligtige personer kan fritages for moms, træder i kraft, eller indtil den 31. december 2016, alt efter hvilken dato der kommer først.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Den Italienske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2013.

På Rådets vegne

R. ŠADŽIUS

Formand

---

(1)  EUT L 347 af 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Rådets beslutning 2008/737/EF af 15. september 2008 om bemyndigelse af Den Italienske Republik til at anvende en foranstaltning, der fraviger bestemmelserne i artikel 285 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem (EUT L 249 af 18.9.2008, s. 13).

2

(3)  Rådets gennemførelsesafgørelse 2010/688/EU af 15. oktober 2010 om tilladelse til Den Italienske Republik til fortsat at anvende en særlig foranstaltning, der fraviger artikel 285 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem (EUT L 294 af 12.11.2010, s. 12).

3

(4)  Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter — det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag (EFT L 145 af 13.6.1977, s. 1).

4

---

| 27.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 316/37 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 316/37

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 15. november 2013

om ændring af beslutning 2007/441/EF om bemyndigelse af Den Italienske Republik til at anvende foranstaltninger, der fraviger artikel 26, stk. 1, litra a), og artikel 168 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem

(2013/679/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (1), særlig artikel 395, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved brev registreret af Kommissionens Generalsekretariat den 2. april 2013 anmodede Italien om bemyndigelse til at forlænge anvendelsen af foranstaltningen, der fraviger artikel 26, stk. 1, litra a), og artikel 168 i direktiv 2006/112/EF, med henblik på fortsat at begrænse fradragsretten for udgifter til visse motorkøretøjer, der ikke udelukkende anvendes i forretningsmæssigt øjemed. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev registreret af Kommissionens Generalsekretariat den 2. april 2013 anmodede Italien om bemyndigelse til at forlænge anvendelsen af foranstaltningen, der fraviger artikel 26, stk. 1, litra a), og artikel 168 i direktiv 2006/112/EF, med henblik på fortsat at begrænse fradragsretten for udgifter til visse motorkøretøjer, der ikke udelukkende anvendes i forretningsmæssigt øjemed.

| (2) | Kommissionen underrettede de øvrige medlemsstater om Italiens anmodning ved brev af 10. juni 2013. Ved brev af 14. juni 2013 underrettede Kommissionen Italien om, at den rådede over alle de oplysninger, den fandt nødvendige for at kunne vurdere anmodningen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen underrettede de øvrige medlemsstater om Italiens anmodning ved brev af 10. juni 2013. Ved brev af 14. juni 2013 underrettede Kommissionen Italien om, at den rådede over alle de oplysninger, den fandt nødvendige for at kunne vurdere anmodningen.

| (3) | Ved Rådets beslutning 2007/441/EF (2) bemyndiges Italien til at begrænse retten til at fradrage moms betalt på motorkøretøjer, der ikke udelukkende anvendes i forretningsmæssigt øjemed, til 40 %. Det er ligeledes fastsat i beslutning 2007/441/EF, at privat brug af køretøjer, der har været omfattet af en begrænsning af fradragsretten, ikke må sidestilles med levering af ydelser mod vederlag. Derudover indeholder beslutning 2007/441/EF definitioner på de køretøjer og udgifter, der er omfattet af beslutningen, samt en liste over køretøjer, der eksplicit ikke er omfattet heraf. Beslutning 2007/441/EF blev ændret ved Rådets gennemførelsesafgørelse 2010/748/EU (3), som fastsætter udløbsdatoen til den 31. december 2013. |
| --- | --- |

(3)

Ved Rådets beslutning 2007/441/EF (2) bemyndiges Italien til at begrænse retten til at fradrage moms betalt på motorkøretøjer, der ikke udelukkende anvendes i forretningsmæssigt øjemed, til 40 %. Det er ligeledes fastsat i beslutning 2007/441/EF, at privat brug af køretøjer, der har været omfattet af en begrænsning af fradragsretten, ikke må sidestilles med levering af ydelser mod vederlag. Derudover indeholder beslutning 2007/441/EF definitioner på de køretøjer og udgifter, der er omfattet af beslutningen, samt en liste over køretøjer, der eksplicit ikke er omfattet heraf. Beslutning 2007/441/EF blev ændret ved Rådets gennemførelsesafgørelse 2010/748/EU (3), som fastsætter udløbsdatoen til den 31. december 2013.

| (4) | I overensstemmelse med artikel 6 i beslutning 2007/441/EF fremsendte Italien en rapport til Kommissionen om anvendelsen af denne afgørelse, som indeholdt en bedømmelse af begrænsningen af procentsatsen. Det fremgår fortsat af Italiens oplysninger, at en begrænsning af fradragsretten til 40 % stemmer overens med de faktiske omstændigheder med hensyn til forholdet mellem den erhvervsmæssige og ikkeerhvervsmæssige brug af de omhandlede køretøjer. Italien bør derfor bemyndiges til at anvende denne foranstaltning for endnu en begrænset periode indtil den 31. december 2016. |
| --- | --- |

(4)

I overensstemmelse med artikel 6 i beslutning 2007/441/EF fremsendte Italien en rapport til Kommissionen om anvendelsen af denne afgørelse, som indeholdt en bedømmelse af begrænsningen af procentsatsen. Det fremgår fortsat af Italiens oplysninger, at en begrænsning af fradragsretten til 40 % stemmer overens med de faktiske omstændigheder med hensyn til forholdet mellem den erhvervsmæssige og ikkeerhvervsmæssige brug af de omhandlede køretøjer. Italien bør derfor bemyndiges til at anvende denne foranstaltning for endnu en begrænset periode indtil den 31. december 2016.

| (5) | I tilfælde af at Italien anmoder om en yderligere forlængelse efter 2016, bør der senest den 1. april 2016 indsendes en rapport til Kommissionen sammen med en anmodning om forlængelse. |
| --- | --- |

(5)

I tilfælde af at Italien anmoder om en yderligere forlængelse efter 2016, bør der senest den 1. april 2016 indsendes en rapport til Kommissionen sammen med en anmodning om forlængelse.

| (6) | Kommissionen vedtog den 29. oktober 2004 et forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 77/388/EØF (4) med henblik på at forenkle de momsmæssige forpligtelser. Undtagelsesforanstaltningerne i denne afgørelse bør udløbe på datoen for ikrafttrædelsen af et sådant ændringsdirektiv, hvis denne dato er tidligere end den i denne afgørelse fastsatte udløbsdato. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen vedtog den 29. oktober 2004 et forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 77/388/EØF (4) med henblik på at forenkle de momsmæssige forpligtelser. Undtagelsesforanstaltningerne i denne afgørelse bør udløbe på datoen for ikrafttrædelsen af et sådant ændringsdirektiv, hvis denne dato er tidligere end den i denne afgørelse fastsatte udløbsdato.

| (7) | Fravigelsen har ingen negative konsekvenser for Unionens egne indtægter hidrørende fra moms. |
| --- | --- |

(7)

Fravigelsen har ingen negative konsekvenser for Unionens egne indtægter hidrørende fra moms.

| (8) | Beslutning 2007/441/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(8)

Beslutning 2007/441/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I beslutning 2007/441/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 6 affattes således:
  »Artikel 6
  Enhver anmodning om forlængelse af foranstaltningerne i denne afgørelse skal være Kommissionen i hænde senest den 1. april 2016.
  Enhver anmodning om forlængelse af disse foranstaltninger ledsages af en rapport, der indeholder en bedømmelse af den anvendte begrænsning af procentsatsen betalt på motorkøretøjer, der ikke udelukkende anvendes i forretningsmæssigt øjemed.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 6 affattes således:

»Artikel 6

Enhver anmodning om forlængelse af foranstaltningerne i denne afgørelse skal være Kommissionen i hænde senest den 1. april 2016.

Enhver anmodning om forlængelse af disse foranstaltninger ledsages af en rapport, der indeholder en bedømmelse af den anvendte begrænsning af procentsatsen betalt på motorkøretøjer, der ikke udelukkende anvendes i forretningsmæssigt øjemed.«

| 2) | Artikel 7 affattes således:
  »Artikel 7
  Denne beslutning udløber på dagen for ikrafttrædelsen af Unionens bestemmelser for fastlæggelse af de udgifter i forbindelse med motorkøretøjer, der ikke giver ret til et fuldt fradrag for merværdiafgiften, dog senest den 31. december 2016.« |
| --- | --- |

2)

Artikel 7 affattes således:

»Artikel 7

Denne beslutning udløber på dagen for ikrafttrædelsen af Unionens bestemmelser for fastlæggelse af de udgifter i forbindelse med motorkøretøjer, der ikke giver ret til et fuldt fradrag for merværdiafgiften, dog senest den 31. december 2016.«

Artikel 2

Denne afgørelse får virkning på dagen for meddelelsen.

Den anvendes fra den 1. januar 2014.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Den Italienske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2013.

På Rådets vegne

R. ŠADŽIUS

Formand

---

(1)  EUT L 347 af 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Rådets beslutning 2007/441/EF af 18. juni 2007 om bemyndigelse af Den Italienske Republik til at anvende foranstaltninger, der fraviger artikel 26, stk. 1, litra a), og artikel 168 i Rådets direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem (EUT L 165 af 27.6.2007, s. 33).

2

(3)  Rådets gennemførelsesafgørelse 2010/748/EU af 29. november 2010 om ændring af beslutning 2007/441/EF om bemyndigelse af Den Italienske Republik til at anvende foranstaltninger, der fraviger artikel 26, stk. 1, litra a), og artikel 168 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem (EUT L 318 af 4.12.2010, s. 45).

3

(4)  Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter — Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag (EFT L 145 af 13.6.1977, s. 1).

4

---

| 27.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 316/39 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 316/39

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 15. november 2013

om bemyndigelse af Kongeriget Danmark og Kongeriget Sverige til at forlænge anvendelsen af en særlig foranstaltning, der fraviger artikel 168, 169, 170 og 171 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem

(2013/680/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (1), særlig artikel 395, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved breve registreret i Kommissionens Generalsekretariat henholdsvis den 3. og 4. april 2013 anmodede Danmark og Sverige om bemyndigelse til at forlænge anvendelsen af en særlig foranstaltning, der fraviger artikel 168, 169, 170 og 171 i direktiv 2006/112/EF, der bestemmer, at afgiftspligtige personer skal udøve deres ret til fradrag eller tilbagebetaling af merværdiafgift (moms) i den medlemsstat, hvor den blev betalt. |
| --- | --- |

(1)

Ved breve registreret i Kommissionens Generalsekretariat henholdsvis den 3. og 4. april 2013 anmodede Danmark og Sverige om bemyndigelse til at forlænge anvendelsen af en særlig foranstaltning, der fraviger artikel 168, 169, 170 og 171 i direktiv 2006/112/EF, der bestemmer, at afgiftspligtige personer skal udøve deres ret til fradrag eller tilbagebetaling af merværdiafgift (moms) i den medlemsstat, hvor den blev betalt.

| (2) | Kommissionen underrettede de øvrige medlemsstater om Danmarks og Sveriges anmodninger ved brev af 12. juni 2013. Ved brev af 14. juni 2013 underrettede Kommissionen Danmark og Sverige om, at den rådede over alle de oplysninger, som den fandt nødvendige for at kunne vurdere anmodningen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen underrettede de øvrige medlemsstater om Danmarks og Sveriges anmodninger ved brev af 12. juni 2013. Ved brev af 14. juni 2013 underrettede Kommissionen Danmark og Sverige om, at den rådede over alle de oplysninger, som den fandt nødvendige for at kunne vurdere anmodningen.

| (3) | Disse anmodninger vedrører refusion af moms på broafgiften på den faste Øresundsforbindelse mellem Danmark og Sverige. Ifølge reglerne om opkrævning af moms på det sted, hvor tjenester forbundet med fast ejendom leveres, skal momsen på broafgiften på Øresundsforbindelsen betales delvis til Danmark og delvis til Sverige. |
| --- | --- |

(3)

Disse anmodninger vedrører refusion af moms på broafgiften på den faste Øresundsforbindelse mellem Danmark og Sverige. Ifølge reglerne om opkrævning af moms på det sted, hvor tjenester forbundet med fast ejendom leveres, skal momsen på broafgiften på Øresundsforbindelsen betales delvis til Danmark og delvis til Sverige.

| (4) | Uanset kravet om, at afgiftspligtige personer skal udnytte deres ret til fradrag eller tilbagebetaling af moms i den medlemsstat, hvor den blev betalt, fik Danmark og Sverige bemyndigelse til at indføre en særlig foranstaltning, der gjorde det muligt for afgiftspligtige personer at søge om momsrefusion hos myndighederne i en enkelt medlemsstat. Bemyndigelsen blev først indrømmet ved Rådets beslutning 2000/91/EF (2) og forlænget ved Rådets beslutning 2003/65/EF (3) og 2007/132/EF (4). |
| --- | --- |

(4)

Uanset kravet om, at afgiftspligtige personer skal udnytte deres ret til fradrag eller tilbagebetaling af moms i den medlemsstat, hvor den blev betalt, fik Danmark og Sverige bemyndigelse til at indføre en særlig foranstaltning, der gjorde det muligt for afgiftspligtige personer at søge om momsrefusion hos myndighederne i en enkelt medlemsstat. Bemyndigelsen blev først indrømmet ved Rådets beslutning 2000/91/EF (2) og forlænget ved Rådets beslutning 2003/65/EF (3) og 2007/132/EF (4).

| (5) | De retlige og faktiske forhold, der berettigede undtagelsen, har ikke ændret sig. Danmark og Sverige bør derfor bemyndiges til at anvende undtagelsesforanstaltningen i endnu en begrænset periode. |
| --- | --- |

(5)

De retlige og faktiske forhold, der berettigede undtagelsen, har ikke ændret sig. Danmark og Sverige bør derfor bemyndiges til at anvende undtagelsesforanstaltningen i endnu en begrænset periode.

| (6) | Undtagelsesforanstaltningen har ingen negative konsekvenser for Unionens egne indtægter hidrørende fra moms — |
| --- | --- |

(6)

Undtagelsesforanstaltningen har ingen negative konsekvenser for Unionens egne indtægter hidrørende fra moms —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Uanset artikel 168, 169, 170 og 171 i direktiv 2006/112/EF bemyndiges Danmark og Sverige hermed til at anvende følgende ordning i forbindelse med refusion af moms på broafgiften på den faste Øresundsforbindelse mellem de to lande:

| a) | Afgiftspligtige personer, der er etableret i Danmark, kan udøve deres ret til fradrag af den moms, de har betalt for at benytte den del af forbindelsen, der befinder sig på svensk territorium, ved fradrag på de periodiske erklæringer til de danske myndigheder. |
| --- | --- |

a)

Afgiftspligtige personer, der er etableret i Danmark, kan udøve deres ret til fradrag af den moms, de har betalt for at benytte den del af forbindelsen, der befinder sig på svensk territorium, ved fradrag på de periodiske erklæringer til de danske myndigheder.

| b) | Afgiftspligtige personer, der er etableret i Sverige, kan udøve deres ret til fradrag af den moms, de har betalt for at benytte den del af forbindelsen, der befinder sig på dansk territorium, ved fradrag på de periodiske erklæringer til de svenske myndigheder. |
| --- | --- |

b)

Afgiftspligtige personer, der er etableret i Sverige, kan udøve deres ret til fradrag af den moms, de har betalt for at benytte den del af forbindelsen, der befinder sig på dansk territorium, ved fradrag på de periodiske erklæringer til de svenske myndigheder.

| c) | Afgiftspligtige personer, der ikke er etableret i en af ovennævnte to medlemsstater, skal henvende sig til de svenske myndigheder for i overensstemmelse med proceduren i Rådets direktiv 2008/9/EØF (5) eller Rådets direktiv 86/560/EØF (6) at få refunderet momsen på broafgiften, herunder den moms, de har betalt for at benytte den del af forbindelsen, der befinder sig på dansk territorium. |
| --- | --- |

c)

Afgiftspligtige personer, der ikke er etableret i en af ovennævnte to medlemsstater, skal henvende sig til de svenske myndigheder for i overensstemmelse med proceduren i Rådets direktiv 2008/9/EØF (5) eller Rådets direktiv 86/560/EØF (6) at få refunderet momsen på broafgiften, herunder den moms, de har betalt for at benytte den del af forbindelsen, der befinder sig på dansk territorium.

Artikel 2

Denne afgørelse anvendes fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Danmark og Kongeriget Sverige.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2013.

På Rådets vegne

R. ŠADŽIUS

Formand

---

(1)  EUT L 347 af 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Rådets beslutning 2000/91/EF af 24. januar 2000 om bemyndigelse af Kongeriget Danmark og Kongeriget Sverige til at anvende undtagelsesforanstaltninger fra artikel 17 i sjette direktiv 77/388/EØF om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter (EFT L 28 af 3.2.2000, s. 38).

2

(3)  Rådets beslutning 2003/65/EF af 21. januar 2003 om forlængelse af anvendelsen af beslutning 2000/91/EF om bemyndigelse af Kongeriget Danmark og Kongeriget Sverige til at anvende undtagelsesforanstaltninger fra artikel 17 i sjette direktiv 77/388/EØF om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter (EFT L 25 af 30.1.2003, s. 40).

3

(4)  Rådets beslutning 2007/132/EF af 30. januar 2007 om forlængelse af anvendelsen af beslutning 2000/91/EF om bemyndigelse af Kongeriget Danmark og Kongeriget Sverige til at anvende undtagelsesforanstaltninger fra artikel 17 i sjette direktiv 77/388/EØF om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter (EUT L 57 af 24.2.2007, s. 10).

4

(5)  Rådets direktiv 2008/9/EF af 12. februar 2008 om detaljerede regler for tilbagebetaling af moms i henhold til direktiv 2006/112/EF til afgiftspligtige personer, der ikke er etableret i tilbagebetalingsmedlemsstaten, men i en anden medlemsstat (EUT L 44 af 20.2.2008, s. 23).

5

(6)  Rådets trettende direktiv 86/560/EØF af 17. november 1986 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter — Foranstaltninger til tilbagebetaling af merværdiafgift til afgiftspligtige personer, der ikke er etableret på Fællesskabets område (EFT L 326 af 21.11.1986, s. 40).

6

---

| 27.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 316/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 316/41

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 15. november 2013

om ændring af beslutning 2007/884/EF om bemyndigelse af Det Forenede Kongerige til fortsat at anvende en foranstaltning, der fraviger artikel 26, stk. 1, litra a), og artikel 168 og 169 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem

(2013/681/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (1), særlig artikel 395, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved brev registreret i Kommissionens Generalsekretariat den 2. april 2013 anmodede Det Forenede Kongerige om bemyndigelse til at forlænge en fravigelsesforanstaltning, så det fortsat kan begrænse en lejers eller leasingtagers ret til at fradrage merværdiafgift (moms) på udgifter til leje eller leasing af et køretøj, når det ikke udelukkende anvendes erhvervsmæssigt. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev registreret i Kommissionens Generalsekretariat den 2. april 2013 anmodede Det Forenede Kongerige om bemyndigelse til at forlænge en fravigelsesforanstaltning, så det fortsat kan begrænse en lejers eller leasingtagers ret til at fradrage merværdiafgift (moms) på udgifter til leje eller leasing af et køretøj, når det ikke udelukkende anvendes erhvervsmæssigt.

| (2) | Kommissionen underrettede ved brev af 19. juni 2013 de øvrige medlemsstater om Det Forenede Kongeriges anmodning. Ved brev af 20. juni 2013 meddelte Kommissionen Det Forenede Kongerige, at den rådede over alle de nødvendige oplysninger til at kunne vurdere anmodningen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen underrettede ved brev af 19. juni 2013 de øvrige medlemsstater om Det Forenede Kongeriges anmodning. Ved brev af 20. juni 2013 meddelte Kommissionen Det Forenede Kongerige, at den rådede over alle de nødvendige oplysninger til at kunne vurdere anmodningen.

| (3) | Ved Rådets beslutning 2007/884/EF (2) som ændret ved Rådets gennemførelsesafgørelse 2011/37/EU (3) bemyndigede Rådet Det Forenede Kongerige til at begrænse en lejers eller leasingtagers fradragsret til 50 % af merværdiafgiften på udgifter til leje eller leasing af et køretøj, når dette ikke udelukkende anvendes erhvervsmæssigt. Det Forenede Kongerige fik ligeledes tilladelse til ikke at betragte privat brug af et køretøj, der er lejet eller leaset af en afgiftspligtig person til erhvervsmæssige formål, som en tjenesteydelse mod vederlag. Denne forenkling fritog lejere eller leasingtagere for at føre kørselsregnskab over privatkørsel foretaget i firmakøretøjer og for at svare afgift på privatkørsel i firmakøretøjer. |
| --- | --- |

(3)

Ved Rådets beslutning 2007/884/EF (2) som ændret ved Rådets gennemførelsesafgørelse 2011/37/EU (3) bemyndigede Rådet Det Forenede Kongerige til at begrænse en lejers eller leasingtagers fradragsret til 50 % af merværdiafgiften på udgifter til leje eller leasing af et køretøj, når dette ikke udelukkende anvendes erhvervsmæssigt. Det Forenede Kongerige fik ligeledes tilladelse til ikke at betragte privat brug af et køretøj, der er lejet eller leaset af en afgiftspligtig person til erhvervsmæssige formål, som en tjenesteydelse mod vederlag. Denne forenkling fritog lejere eller leasingtagere for at føre kørselsregnskab over privatkørsel foretaget i firmakøretøjer og for at svare afgift på privatkørsel i firmakøretøjer.

| (4) | Ifølge Det Forenede Kongeriges oplysninger svarer begrænsningen på 50 % fortsat til de faktiske forhold, når det gælder lejers eller leasingtagers anvendelse af de pågældende køretøjer til erhvervsmæssige og ikkeerhvervsmæssige formål. Det er derfor hensigtsmæssigt, at Det Forenede Kongerige bemyndiges til at anvende foranstaltningen indtil den 31. december 2016. |
| --- | --- |

(4)

Ifølge Det Forenede Kongeriges oplysninger svarer begrænsningen på 50 % fortsat til de faktiske forhold, når det gælder lejers eller leasingtagers anvendelse af de pågældende køretøjer til erhvervsmæssige og ikkeerhvervsmæssige formål. Det er derfor hensigtsmæssigt, at Det Forenede Kongerige bemyndiges til at anvende foranstaltningen indtil den 31. december 2016.

| (5) | Hvis Det Forenede Kongerige er af den opfattelse, at en yderligere forlængelse efter 2016 er nødvendig, bør det senest den 1. april 2016 forelægge Kommissionen en rapport, som indeholder en redegørelse for den anvendte procentsats sammen med en anmodning om forlængelse. |
| --- | --- |

(5)

Hvis Det Forenede Kongerige er af den opfattelse, at en yderligere forlængelse efter 2016 er nødvendig, bør det senest den 1. april 2016 forelægge Kommissionen en rapport, som indeholder en redegørelse for den anvendte procentsats sammen med en anmodning om forlængelse.

| (6) | Kommissionen vedtog den 29. oktober 2004 et forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 77/388/EØF (4), som omfatter harmonisering af de kategorier af udgifter, der kan udelukkes fra fradragsretten. Direktiv 77/388/EØF er blevet erstattet af direktiv 2006/112/EF. Ifølge dette forslag kan der fastsættes undtagelser fra fradragsretten for motorkøretøjer. De fravigelsesforanstaltninger, der er fastsat i denne afgørelse, bør udløbe på datoen for ikrafttrædelsen af et sådant ændringsdirektiv, hvis denne dato ligger før den 31. december 2016. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen vedtog den 29. oktober 2004 et forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 77/388/EØF (4), som omfatter harmonisering af de kategorier af udgifter, der kan udelukkes fra fradragsretten. Direktiv 77/388/EØF er blevet erstattet af direktiv 2006/112/EF. Ifølge dette forslag kan der fastsættes undtagelser fra fradragsretten for motorkøretøjer. De fravigelsesforanstaltninger, der er fastsat i denne afgørelse, bør udløbe på datoen for ikrafttrædelsen af et sådant ændringsdirektiv, hvis denne dato ligger før den 31. december 2016.

| (7) | Fravigelsen påvirker kun i ubetydelig grad de samlede indtægter fra afgifter, der opkræves ved det endelige forbrug, og har ingen negativ indvirkning på EU's egne indtægter hidrørende fra moms. |
| --- | --- |

(7)

Fravigelsen påvirker kun i ubetydelig grad de samlede indtægter fra afgifter, der opkræves ved det endelige forbrug, og har ingen negativ indvirkning på EU's egne indtægter hidrørende fra moms.

| (8) | Beslutning 2007/884/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(8)

Beslutning 2007/884/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Artikel 3 i beslutning 2007/884/EF affattes således:

»Artikel 3

Denne afgørelse udløber på dagen for ikrafttrædelsen af EU's regler for fastlæggelse af de udgifter i forbindelse med motorkøretøjer, der ikke giver ret til fuldt fradrag af merværdiafgiften, dog senest den 31. december 2016.

Enhver anmodning om videreførelse af de foranstaltninger, der er fastsat i denne beslutning, ledsages af en rapport, der forelægges Kommissionen senest den 1. april 2016, og som omfatter en redegørelse for den procentvise begrænsning af retten til at fratrække merværdiafgift for leje eller leasing af køretøjer, der ikke udelukkende anvendes erhvervsmæssigt.«

Artikel 2

Denne afgørelse får virkning på dagen for meddelelsen.

Den anvendes fra den 1. januar 2014.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2013.

På Rådets vegne

R. ŠADŽIUS

Formand

---

(1)  EUT L 347 af 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Rådets beslutning 2007/884/EF af 20. december 2007 om bemyndigelse af Det Forenede Kongerige til fortsat at anvende en foranstaltning, der fraviger artikel 26, stk. 1, litra a), og artikel 168 og 169 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem (EUT L 346 af 29.12.2007, s. 21).

2

(3)  Rådets gennemførelsesafgørelse 2011/37/EU af 18. januar 2011 om ændring af beslutning 2007/884/EF om bemyndigelse af Det Forenede Kongerige til fortsat at anvende en foranstaltning, der fraviger artikel 26, stk. 1, litra a), og artikel 168 og 169 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem (EUT L 19 af 22.1.2011, s. 11).

3

(4)  Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter — det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag (EFT L 145 af 13.6.1977, s. 1).

4

---

| 27.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 316/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 316/43

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 19. november 2013

om udnævnelse af et medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse

(2013/682/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur (1), særlig artikel 79, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det fremgår af artikel 79 i forordning (EF) nr. 1907/2006, at Rådet udnævner én repræsentant for hver medlemsstat som medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse (»bestyrelsen«). |
| --- | --- |

(1)

Det fremgår af artikel 79 i forordning (EF) nr. 1907/2006, at Rådet udnævner én repræsentant for hver medlemsstat som medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse (»bestyrelsen«).

| (2) | Ved dets afgørelse af 17. maj 2011 (2) udnævnte Rådet 15 medlemmer af bestyrelsen. |
| --- | --- |

(2)

Ved dets afgørelse af 17. maj 2011 (2) udnævnte Rådet 15 medlemmer af bestyrelsen.

| (3) | Den rumænske regering har meddelt Rådet, at den agter at udskifte Rumæniens repræsentant i bestyrelsen, og har foretaget indstilling af en ny repræsentant, som bør udnævnes for perioden indtil den 31. maj 2015 — |
| --- | --- |

(3)

Den rumænske regering har meddelt Rådet, at den agter at udskifte Rumæniens repræsentant i bestyrelsen, og har foretaget indstilling af en ny repræsentant, som bør udnævnes for perioden indtil den 31. maj 2015 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Liliana Luminița TÎRCHILĂ, som er rumænsk statsborger og født den 1. februar 1960, udnævnes til medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse i stedet for Ionuț GEORGESCU for perioden fra den 19. november 2013 til den 31. maj 2015.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. november 2013.

På Rådets vegne

L. LINKEVIČIUS

Formand

---

(1)  EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  EUT C 151 af 21.5.2011, s. 1.

2

---

| 27.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 316/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 316/44

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 19. november 2013

om beskikkelse af et fransk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(2013/683/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 302,

under henvisning til indstilling fra den franske regering,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 13. september 2010 afgørelse 2010/570/EU, Euratom om beskikkelse af medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2010 til den 20. september 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 13. september 2010 afgørelse 2010/570/EU, Euratom om beskikkelse af medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2010 til den 20. september 2015 (1).

| (2) | Der er blevet en plads ledig som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, efter at Gilbert BROS' mandat er udløbet — |
| --- | --- |

(2)

Der er blevet en plads ledig som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, efter at Gilbert BROS' mandat er udløbet —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Christophe HILLAIRET, Membre du Bureau de l'APCA, beskikkes som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 20. september 2015.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. november 2013.

På Rådets vegne

L. LINKEVIČIUS

Formand

---

(1)  EUT L 251 af 25.9.2010, s. 8.

1

---

| 27.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 316/45 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 316/45

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 19. november 2013

om beskikkelse af en østrigsk suppleant til Regionsudvalget

(2013/684/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 305,

under henvisning til indstilling fra den østrigske regering, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 22. december 2009 og den 18. januar 2010 afgørelse 2009/1014/EU (1) og 2010/29/EU (2) om beskikkelse af medlemmerne af og suppleanterne til Regionsudvalget for perioden 26. januar 2010 til 25. januar 2015. |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 22. december 2009 og den 18. januar 2010 afgørelse 2009/1014/EU (1) og 2010/29/EU (2) om beskikkelse af medlemmerne af og suppleanterne til Regionsudvalget for perioden 26. januar 2010 til 25. januar 2015.

| (2) | Der er blevet en plads ledig som suppleant til Regionsudvalget, efter at Gabriele BURGSTALLERs mandat er udløbet — |
| --- | --- |

(2)

Der er blevet en plads ledig som suppleant til Regionsudvalget, efter at Gabriele BURGSTALLERs mandat er udløbet —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Til Regionsudvalget beskikkes som suppleant for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2015:

| — | Brigitta PALLAUF, Landtagspräsidentin Salzburger Landtag. |
| --- | --- |

—

Brigitta PALLAUF, Landtagspräsidentin Salzburger Landtag.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. november 2013.

På Rådets vegne

L. LINKEVIČIUS

Formand

---

(1)  EUT L 348 af 29.12.2009, s. 22.

1

(2)  EUT L 12 af 19.1.2010, s. 11.

2

---

| 27.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 316/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 316/46

---

RÅDETS AFGØRELSE 2013/685/FUSP

af 26. november 2013

om ændring af afgørelse 2010/413/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Iran

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 29,

under henvisning til Rådets afgørelse 2010/413/FUSP af 26. juli 2010 om restriktive foranstaltninger over for Iran og om ophævelse af fælles holdning 2007/140/FUSP (1), og særlig artikel 23, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 26. juli 2010 afgørelse 2010/413/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Iran. |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 26. juli 2010 afgørelse 2010/413/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Iran.

| (2) | Den 16. september 2013 afsagde Retten dom i sag T-489/10 (2), hvorved den annullerede Rådets afgørelse om at opføre Islamic Republic of Iran Shipping Lines, Bushehr Shipping Co. Ltd, Hafize Darya Shipping Lines (HDSL), Irano – Misr Shipping Co., Irinvestship Ltd, IRISL (Malta) Ltd, IRISL Club, IRISL Europe GmbH, IRISL Marine Services and Engineering Co., ISI Maritime Ltd, Khazar Shipping Lines, Leadmarine, Marble Shipping Ltd, Safiran Payam Darya Shipping Lines (SAPID), Shipping Computer Services Co., Soroush Saramin Asatir Ship Management, South Way Shipping Agency Co. Ltd og Valfajr 8th Shipping Line Co. på listen over personer og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, i bilag II til afgørelse 2010/413/FUSP. |
| --- | --- |

(2)

Den 16. september 2013 afsagde Retten dom i sag T-489/10 (2), hvorved den annullerede Rådets afgørelse om at opføre Islamic Republic of Iran Shipping Lines, Bushehr Shipping Co. Ltd, Hafize Darya Shipping Lines (HDSL), Irano – Misr Shipping Co., Irinvestship Ltd, IRISL (Malta) Ltd, IRISL Club, IRISL Europe GmbH, IRISL Marine Services and Engineering Co., ISI Maritime Ltd, Khazar Shipping Lines, Leadmarine, Marble Shipping Ltd, Safiran Payam Darya Shipping Lines (SAPID), Shipping Computer Services Co., Soroush Saramin Asatir Ship Management, South Way Shipping Agency Co. Ltd og Valfajr 8th Shipping Line Co. på listen over personer og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, i bilag II til afgørelse 2010/413/FUSP.

| (3) | Islamic Republic of Iran Shipping Lines, Bushehr Shipping Co. Ltd, Hafize Darya Shipping Lines (HDSL), Irano – Misr Shipping Co., Irinvestship Ltd, IRISL (Malta) Ltd, IRISL Europe GmbH, IRISL Marine Services and Engineering Co., ISI Maritime Ltd, Khazar Shipping Lines, Marble Shipping Ltd, Safiran Payam Darya Shipping Lines (SAPID), Shipping Computer Services Co., Soroush Saramin Asatir Ship Management, South Way Shipping Agency Co. Ltd og Valfajr 8th Shipping Line Co. bør igen opføres på listen over personer og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, på grundlag af de nye begrundelser for hver af disse enheder. |
| --- | --- |

(3)

Islamic Republic of Iran Shipping Lines, Bushehr Shipping Co. Ltd, Hafize Darya Shipping Lines (HDSL), Irano – Misr Shipping Co., Irinvestship Ltd, IRISL (Malta) Ltd, IRISL Europe GmbH, IRISL Marine Services and Engineering Co., ISI Maritime Ltd, Khazar Shipping Lines, Marble Shipping Ltd, Safiran Payam Darya Shipping Lines (SAPID), Shipping Computer Services Co., Soroush Saramin Asatir Ship Management, South Way Shipping Agency Co. Ltd og Valfajr 8th Shipping Line Co. bør igen opføres på listen over personer og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, på grundlag af de nye begrundelser for hver af disse enheder.

| (4) | De identificerende oplysninger i forbindelse med en enhed, der er opført på listen over personer og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, i bilag II til afgørelse 2010/413/FUSP, bør ændres. |
| --- | --- |

(4)

De identificerende oplysninger i forbindelse med en enhed, der er opført på listen over personer og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, i bilag II til afgørelse 2010/413/FUSP, bør ændres.

| (5) | Efter Rettens domme i sagerne T-392/11 (3), T-404/11 (4) og T-63/2012 (5) er Iran Transfo, Sakhte Turbopomp va Kompressor (SATAK) (alias Turbo Compressor Manufacturer, TCMFG), og Oil Turbo Compressor Co. ikke opført på listen over personer og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, i bilag II til afgørelse 2010/413/FUSP — |
| --- | --- |

(5)

Efter Rettens domme i sagerne T-392/11 (3), T-404/11 (4) og T-63/2012 (5) er Iran Transfo, Sakhte Turbopomp va Kompressor (SATAK) (alias Turbo Compressor Manufacturer, TCMFG), og Oil Turbo Compressor Co. ikke opført på listen over personer og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, i bilag II til afgørelse 2010/413/FUSP —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilag II til afgørelse 2010/413/FUSP ændres som anført i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på datoen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. november 2013.

På Rådets vegne

L. LINKEVIČIUS

Formand

---

(1)  EUT L 195 af 27.7.2010. s. 39.

1

(2)  Dom af 16. september 2013 i sag T-489/10, Islam Republic of Iran Shipping Lines/Rådet for Den Europæiske Union.

2

(3)  Dom af 16. maj 2013 i sag T-392/11, Iran Transfo/Rådet for Den Europæiske Union.

3

(4)  Dom af 17. april 2013 i sag T-404/11, Turbo Compressor Manufacturer (TCMFG)/Rådet for Den Europæiske Union.

4

(5)  Dom af 26. oktober2012 I sag T-63/12, Oil Turbo Compressor Co. (Private Joint Stock)/Rådet for Den Europæiske Union.

5

---

BILAG

I.   Følgende enheder, der er opført på listen nedenfor, tilføjes til listen i bilag II til afgørelse 2010/413/FUSP

III.   Islamic Republic of Iran Shipping Lines (IRISL)

B.   Enheder

| | Navn | Identificerende oplysninger | Begrundelse | Opført på listen den: |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Islamic Republic of Iran Shipping Lines (IRISL) | No. 37, Aseman Tower (Sky Tower), Sayyade Shirazee Square, Pasdaran Ave., PO Box 19395-1311, Teheran. Iran;
  IRISL IMO Nr: 9051624; 9465849; 7632826; 7632814; 9465760; 8107581; 9226944; 7620550; 9465863; 9226956; 7375363; 9465758; 9270696; 9193214; 8107579; 9193197; 8108559; 8105284; 9465746; 9346524; 9465851; 8112990 | IRISL har været involveret i transport af våbenrelateret materiel fra Iran under overtrædelse af punkt 5 i FN's Sikkerhedsråds resolution 1747(2007). Der blev indberettet tre klare overtrædelser til Iransanktionskomitéen under FN's Sikkerhedsråd i 2009. | 27.11.2013 |
| 2. | Bushehr Shipping Company Limited (alias Bimeh Iran) | 143/1 Tower Road, Sliema, Slm 1604, Malta
  Registreringsnr. C 37422. c/o Hafiz Darya Shipping Company, No. 60, Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Teheran, Iran;
  IMO nr. 9270658 | Bushehr Shipping Company Limited ejes af IRISL. | 27.11.2013 |
| 3. | Hafiz Darya Shipping Lines (HDSL)
  (alias HDS Lines) | No. 60 Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Teheran, Iran | HDSL har som egentlig ejer overtaget en række af Islamic Republic of Iran Shipping Line's (IRISL) fartøjer. Som følge deraf optræder HDSL på vegne af IRISL. | 27.11.2013 |
| 4. | Irano Misr Shipping Company
  (alias Nefertiti Shipping) | 6, El Horeya Rd., El Attarein, Alexandria, Egypten;
  Inside Damietta Port, New Damietta City, Damietta, Egypten;
  403, El NahdaSt., Port Said, Port Said, Egypten. | Irano Misr Shipping Company yder som agent for IRISL i Egypten grundlæggende ydelser til IRISL. | 27.11.2013 |
| 5. | Irinvestship Ltd | 10 Greycoat Place, London SW1P 1SB, Det Forenede Kongerige
  Virksomhedsregistreringsnummer # 41101 79 | Irinvestship Ltd ejes af IRISL. | 27.11.2013 |
| 6. | IRISL (Malta) Ltd | Flat 1, 143 Tower Road, Sliema SLM 1604, Malta
  Registreringsnr. C 33735. | Majoriteten i IRISL (Malta) Ltd ejes af IRISL gennem IRISL Europe GmbH, der igen ejes af IRISL. Som følge deraf kontrolleres IRISL Malta Ltd af IRISL. | 27.11.2013 |
| 7. | IRISL Europe GmbH (Hamburg) | Schottweg 5, 22087 Hamburg, Tyskland
  moms nummer DE217283818
  Registreringsnr. HRB 81573 | IRISL Europe GmbH (Hamburg) ejes af IRISL. | 27.11.2013 |
| 8. | IRISL Marine Services and Engineering Company | Sarbandar Gas Station P.O. Box 199, Bandar Imam Khomeini, Iran;
  Karim Khan Zand Avenue (eller: Karimkhan Avenue), Iran Shahr Shomai (eller: Northern Iranshahr Street), No 221, Teheran, Iran;
  Shahaid Rajaee Port Road, 8 km, før Tavanir elstation, Bandar Abbas, Iran. | IRISL Marine Services and Engineering Company kontrolleres af IRISL. | 27.11.2013 |
| 9. | ISI Maritime Limited (Malta) | 147/1 St. Lucia Street, Valetta, Vlt 1185, Malta
  Registreringsnr. C 28940.
  c/o IranoHind Shipping Co. Ltd., Mehrshad Street, Sedaghat St., opp. Park Mellat vali-e-asr Ave., Teheran, Iran | ISI Maritime Limited (Malta) ejes fuldt ud af Irano Hind Shipping Company, hvori majoriteten er ejet af IRISL. Således kontrolleres ISI Maritime Limited (Malta) af IRSL. Irano Hind Shipping Company er udpeget af FN som et selskab, der ejes eller kontrolleres af eller handler på vegne af IRISL. | 27.11.2013 |
| 10. | Khazer Shipping Lines (Bandar Anzali) | End of Shahid Mostafa, Khomeini St., Tohid Square, Bandar Anzali 1711-324, Iran, P.O. Box 43145. | Khazar Shipping Lines
  ejes af IRISL. | 27.11.2013 |
| 11. | Marble Shipping Limited (Malta)
  (Malta) | 143/1 Tower Road, Sliema, Slm 1604, Malta
  Registreringsnr. C 41949. | Marble Shipping Limited (Malta) ejes af IRISL. | 27.11.2013 |
| 12. | Safiran Payam Darya (SAPID) Shipping Company
  (alias Safiran Payam Darya Shipping Lines, SAPID Shipping Company) | 33241 - Narenjestan 8th ST, Artesh Blvd, Aghdasieh, PO Box 19635-1116, Teheran, Iran. | Safiran Payam Darya (SAPID) har som egentlig ejer overtaget en række af Islamic Republic of Iran Shipping Line's (IRISL) fartøjer. Som følge deraf optræder selskabet på vegne af IRISL. | 27.11.2013 |
| 13. | Shipping Computer Services Company
  (SCSCOL) | No 37, Asseman, Shahid Sayyad Shirazees Ave, P.O. Box 1587553-1351, Teheran, Iran. | Shipping Computer Services Company kontrolleres af IRISL. | 27.11.2013 |
| 14. | Soroush Saramin Asatir (SSA)
  (alias Soroush Sarzamin Asatir Ship Management Company, Rabbaran Omid Darya Ship Management Company, Sealeaders) | No 14 (alt. 5), Shabnam Alley, Fajr Street, Shahid Motahhari Avenue, PO Box 196365-1114, Teheran, Iran. | Soroush Saramin Asatir (SSA) opererer og forvalter en række af Islamic Republic of Iran Shipping Lines' (IRISL) fartøjer. Som følge deraf handler det på vegne af IRISL og leverer grundlæggende ydelser til det. | 27.11.2013 |
| 15. | South Way Shipping Agency Co Ltd
  (alias Hoopad Darya Shipping Agent) | Hoopad Darya Shipping Agency Company, No 101, Shabnam Alley, Ghaem Magham Street, Teheran, Iran;
  Bandar Abbas Branch: Hoopad Darya Shipping Agency building, Imam Khomeini Blvd, Bandar Abbas, Iran;
  Imam Khomieni Branch: Hoopad Darya Shipping Agency building B.I.K. port complex, Bandar Imam Khomeini, Iran;
  Khorramshahr Branch: Flat no.2-2nd floor, SSL Building, Coastal Blvd, mellem rådhuset og postkontoret, Khorramshahr, Iran;
  Assaluyeh Branch: Overfor byens postkontor, nr. 2, Telekommunikationscentret, Bandar Assaluyeh, Iran;
  Chabahar Branch: Der foreligger ingen adresse.
  Bushehr Branch: Der foreligger ingen adresse. | South Way Shipping Agency Co Ltd forvalter containerterminaloperationer i Iran og leverer tjenester til flådepersonale i Bandar Abbas på vegne af IRISL. Som følge deraf handler South Way Shipping Agency Co Ltd på vegne af IRISL. | 27.11.2013 |
| 16. | Valfajr 8th Shipping Line
  (alias Valjafr 8th Shipping Line, Valfajr) | No 119, Corner Shabnam Alley, Shoaa Square, Ghaem Magam Farahani, Teheran, Iran P.O. P.O Box 15875/4155
  Abyar Alley, Hjørnet af Shahid Azodi St. & Karim Khan Zand Ave., Teheran, Iran;
  Shahid Azodi St., Karim Khan Zand Ave., Abiar Alley, PO Box 4155, Teheran, Iran. | Valfajr 8th Shipping Line ejes af IRISL. | 27.11.2013 |

Navn

Identificerende oplysninger

Begrundelse

Opført på listen den:

1.

Islamic Republic of Iran Shipping Lines (IRISL)

No. 37, Aseman Tower (Sky Tower), Sayyade Shirazee Square, Pasdaran Ave., PO Box 19395-1311, Teheran. Iran;

IRISL IMO Nr: 9051624; 9465849; 7632826; 7632814; 9465760; 8107581; 9226944; 7620550; 9465863; 9226956; 7375363; 9465758; 9270696; 9193214; 8107579; 9193197; 8108559; 8105284; 9465746; 9346524; 9465851; 8112990

IRISL har været involveret i transport af våbenrelateret materiel fra Iran under overtrædelse af punkt 5 i FN's Sikkerhedsråds resolution 1747(2007). Der blev indberettet tre klare overtrædelser til Iransanktionskomitéen under FN's Sikkerhedsråd i 2009.

27.11.2013

2.

Bushehr Shipping Company Limited (alias Bimeh Iran)

143/1 Tower Road, Sliema, Slm 1604, Malta

Registreringsnr. C 37422. c/o Hafiz Darya Shipping Company, No. 60, Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Teheran, Iran;

IMO nr. 9270658

Bushehr Shipping Company Limited ejes af IRISL.

27.11.2013

3.

Hafiz Darya Shipping Lines (HDSL)

(alias HDS Lines)

No. 60 Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Teheran, Iran

HDSL har som egentlig ejer overtaget en række af Islamic Republic of Iran Shipping Line's (IRISL) fartøjer. Som følge deraf optræder HDSL på vegne af IRISL.

27.11.2013

4.

Irano Misr Shipping Company

(alias Nefertiti Shipping)

6, El Horeya Rd., El Attarein, Alexandria, Egypten;

Inside Damietta Port, New Damietta City, Damietta, Egypten;

403, El NahdaSt., Port Said, Port Said, Egypten.

Irano Misr Shipping Company yder som agent for IRISL i Egypten grundlæggende ydelser til IRISL.

27.11.2013

5.

Irinvestship Ltd

10 Greycoat Place, London SW1P 1SB, Det Forenede Kongerige

Virksomhedsregistreringsnummer # 41101 79

Irinvestship Ltd ejes af IRISL.

27.11.2013

6.

IRISL (Malta) Ltd

Flat 1, 143 Tower Road, Sliema SLM 1604, Malta

Registreringsnr. C 33735.

Majoriteten i IRISL (Malta) Ltd ejes af IRISL gennem IRISL Europe GmbH, der igen ejes af IRISL. Som følge deraf kontrolleres IRISL Malta Ltd af IRISL.

27.11.2013

7.

IRISL Europe GmbH (Hamburg)

Schottweg 5, 22087 Hamburg, Tyskland

moms nummer DE217283818

Registreringsnr. HRB 81573

IRISL Europe GmbH (Hamburg) ejes af IRISL.

27.11.2013

8.

IRISL Marine Services and Engineering Company

Sarbandar Gas Station P.O. Box 199, Bandar Imam Khomeini, Iran;

Karim Khan Zand Avenue (eller: Karimkhan Avenue), Iran Shahr Shomai (eller: Northern Iranshahr Street), No 221, Teheran, Iran;

Shahaid Rajaee Port Road, 8 km, før Tavanir elstation, Bandar Abbas, Iran.

IRISL Marine Services and Engineering Company kontrolleres af IRISL.

27.11.2013

9.

ISI Maritime Limited (Malta)

147/1 St. Lucia Street, Valetta, Vlt 1185, Malta

Registreringsnr. C 28940.

c/o IranoHind Shipping Co. Ltd., Mehrshad Street, Sedaghat St., opp. Park Mellat vali-e-asr Ave., Teheran, Iran

ISI Maritime Limited (Malta) ejes fuldt ud af Irano Hind Shipping Company, hvori majoriteten er ejet af IRISL. Således kontrolleres ISI Maritime Limited (Malta) af IRSL. Irano Hind Shipping Company er udpeget af FN som et selskab, der ejes eller kontrolleres af eller handler på vegne af IRISL.

27.11.2013

10.

Khazer Shipping Lines (Bandar Anzali)

End of Shahid Mostafa, Khomeini St., Tohid Square, Bandar Anzali 1711-324, Iran, P.O. Box 43145.

Khazar Shipping Lines

ejes af IRISL.

27.11.2013

11.

Marble Shipping Limited (Malta)

(Malta)

143/1 Tower Road, Sliema, Slm 1604, Malta

Registreringsnr. C 41949.

Marble Shipping Limited (Malta) ejes af IRISL.

27.11.2013

12.

Safiran Payam Darya (SAPID) Shipping Company

(alias Safiran Payam Darya Shipping Lines, SAPID Shipping Company)

33241 - Narenjestan 8th ST, Artesh Blvd, Aghdasieh, PO Box 19635-1116, Teheran, Iran.

Safiran Payam Darya (SAPID) har som egentlig ejer overtaget en række af Islamic Republic of Iran Shipping Line's (IRISL) fartøjer. Som følge deraf optræder selskabet på vegne af IRISL.

27.11.2013

13.

Shipping Computer Services Company

(SCSCOL)

No 37, Asseman, Shahid Sayyad Shirazees Ave, P.O. Box 1587553-1351, Teheran, Iran.

Shipping Computer Services Company kontrolleres af IRISL.

27.11.2013

14.

Soroush Saramin Asatir (SSA)

(alias Soroush Sarzamin Asatir Ship Management Company, Rabbaran Omid Darya Ship Management Company, Sealeaders)

No 14 (alt. 5), Shabnam Alley, Fajr Street, Shahid Motahhari Avenue, PO Box 196365-1114, Teheran, Iran.

Soroush Saramin Asatir (SSA) opererer og forvalter en række af Islamic Republic of Iran Shipping Lines' (IRISL) fartøjer. Som følge deraf handler det på vegne af IRISL og leverer grundlæggende ydelser til det.

27.11.2013

15.

South Way Shipping Agency Co Ltd

(alias Hoopad Darya Shipping Agent)

Hoopad Darya Shipping Agency Company, No 101, Shabnam Alley, Ghaem Magham Street, Teheran, Iran;

Bandar Abbas Branch: Hoopad Darya Shipping Agency building, Imam Khomeini Blvd, Bandar Abbas, Iran;

Imam Khomieni Branch: Hoopad Darya Shipping Agency building B.I.K. port complex, Bandar Imam Khomeini, Iran;

Khorramshahr Branch: Flat no.2-2nd floor, SSL Building, Coastal Blvd, mellem rådhuset og postkontoret, Khorramshahr, Iran;

Assaluyeh Branch: Overfor byens postkontor, nr. 2, Telekommunikationscentret, Bandar Assaluyeh, Iran;

Chabahar Branch: Der foreligger ingen adresse.

Bushehr Branch: Der foreligger ingen adresse.

South Way Shipping Agency Co Ltd forvalter containerterminaloperationer i Iran og leverer tjenester til flådepersonale i Bandar Abbas på vegne af IRISL. Som følge deraf handler South Way Shipping Agency Co Ltd på vegne af IRISL.

27.11.2013

16.

Valfajr 8th Shipping Line

(alias Valjafr 8th Shipping Line, Valfajr)

No 119, Corner Shabnam Alley, Shoaa Square, Ghaem Magam Farahani, Teheran, Iran P.O. P.O Box 15875/4155

Abyar Alley, Hjørnet af Shahid Azodi St. & Karim Khan Zand Ave., Teheran, Iran;

Shahid Azodi St., Karim Khan Zand Ave., Abiar Alley, PO Box 4155, Teheran, Iran.

Valfajr 8th Shipping Line ejes af IRISL.

27.11.2013

II.   Oplysningerne om den enhed, der er opført i bilag II til afgørelse 2010/413/FUSP, og som er opført nedenfor, ændres til følgende:

I.   Personer og enheder, der er involveret i nukleare aktiviteter eller i aktiviteter vedrørende ballistiske missiler, og personer og enheder, der yder støtte til Irans regering

B.   Enheder

| | Navn | Identificerende oplysninger | Begrundelse | Opført på listen den: |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | MASNA (Modierat Saakht Niroogahye Atomi Iran) Forvaltningsselskab til opførelse af kernekraftanlæg | P.O. Box 14395-1359, Teheran, Iran | Underlagt AEOI og Novin Energy (der begge er omfattet af UNSCR 1737). Involveret i udviklingen af atomreaktorer. | 26.7.2010 |

Navn

Identificerende oplysninger

Begrundelse

Opført på listen den:

1.

MASNA (Modierat Saakht Niroogahye Atomi Iran) Forvaltningsselskab til opførelse af kernekraftanlæg

P.O. Box 14395-1359, Teheran, Iran

Underlagt AEOI og Novin Energy (der begge er omfattet af UNSCR 1737). Involveret i udviklingen af atomreaktorer.

26.7.2010

---

| 27.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 316/50 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 316/50

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 25. november 2013

om ændring af beslutning 2009/861/EF om overgangsforanstaltninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 for så vidt angår forarbejdning af rå mælk, der ikke opfylder EF-kravene, på visse mælkeforarbejdningsvirksomheder i Bulgarien

(meddelt under nummer C(2013) 8031)

(EØS-relevant tekst)

(2013/686/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 853/2004 er der fastsat særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer gældende for ledere af fødevarevirksomheder. Disse bestemmelser omfatter bl.a. hygiejnekrav vedrørende rå mælk og mejeriprodukter. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 853/2004 er der fastsat særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer gældende for ledere af fødevarevirksomheder. Disse bestemmelser omfatter bl.a. hygiejnekrav vedrørende rå mælk og mejeriprodukter.

| (2) | Ved Kommissionens beslutning 2009/861/EF (2) er der indrømmet visse undtagelser fra kravene i afsnit IX, kapitel I, underkapitel II og III, i bilag III til forordning (EF) nr. 853/2004 for de mælkeforarbejdningsvirksomheder i Bulgarien, der er opført i beslutningen. Nævnte beslutning finder anvendelse indtil den 31. december 2013. |
| --- | --- |

(2)

Ved Kommissionens beslutning 2009/861/EF (2) er der indrømmet visse undtagelser fra kravene i afsnit IX, kapitel I, underkapitel II og III, i bilag III til forordning (EF) nr. 853/2004 for de mælkeforarbejdningsvirksomheder i Bulgarien, der er opført i beslutningen. Nævnte beslutning finder anvendelse indtil den 31. december 2013.

| (3) | Visse mælkeforarbejdningsvirksomheder, der er opført i bilag I til beslutning 2009/861/EF, har således som en undtagelse fra de relevante bestemmelser i forordning (EF) nr. 853/2004 tilladelse til at forarbejde mælk, der opfylder EF-kravene, og mælk, der ikke gør det, forudsat at forarbejdningen af de to typer mælk finder sted på separate produktionslinjer. Derudover har visse mælkeforarbejdningsvirksomheder, der er opført i bilag II til beslutning 2009/861/EF, tilladelse til at forarbejde mælk, der ikke opfylder EF-kravene, uden separate produktionslinjer. |
| --- | --- |

(3)

Visse mælkeforarbejdningsvirksomheder, der er opført i bilag I til beslutning 2009/861/EF, har således som en undtagelse fra de relevante bestemmelser i forordning (EF) nr. 853/2004 tilladelse til at forarbejde mælk, der opfylder EF-kravene, og mælk, der ikke gør det, forudsat at forarbejdningen af de to typer mælk finder sted på separate produktionslinjer. Derudover har visse mælkeforarbejdningsvirksomheder, der er opført i bilag II til beslutning 2009/861/EF, tilladelse til at forarbejde mælk, der ikke opfylder EF-kravene, uden separate produktionslinjer.

| (4) | Den 12. august 2013 forelagde Bulgarien Kommissionen en revideret og ajourført liste over de pågældende mælkeforarbejdningsvirksomheder. |
| --- | --- |

(4)

Den 12. august 2013 forelagde Bulgarien Kommissionen en revideret og ajourført liste over de pågældende mælkeforarbejdningsvirksomheder.

| (5) | I den liste er de virksomheder, der er opført som nr. 1 (BG 0412010 »Bi Si Si Handel« OOD), nr. 4 (BG 2012020 »Yotovi« OOD) og nr. 5 (BG 2512020 »Mizia-Milk« OOD) i tabellen i bilag I til beslutning 2009/861/EF, udgået, da de nu har tilladelse til kun at forarbejde mælk, der opfylder kravene, og som skal markedsføres inden for Unionen. |
| --- | --- |

(5)

I den liste er de virksomheder, der er opført som nr. 1 (BG 0412010 »Bi Si Si Handel« OOD), nr. 4 (BG 2012020 »Yotovi« OOD) og nr. 5 (BG 2512020 »Mizia-Milk« OOD) i tabellen i bilag I til beslutning 2009/861/EF, udgået, da de nu har tilladelse til kun at forarbejde mælk, der opfylder kravene, og som skal markedsføres inden for Unionen.

| (6) | Derudover er 4 virksomheder, der er opført i bilag II til beslutning 2009/861/EF, udgået, da de har tilladelse til at markedsføre produkter inden for Unionen, eftersom de kun bruger mælk, der opfylder kravene. Disse virksomheder var opført i tabellen i bilag II til beslutning 2009/861/EF som nr. 8 (1312023 »Inter-D« OOD), nr. 71 (BG 2512001 »Mladost -2002« OOD), nr. 91 (BG 2012019 »Hemus-Milk komers« OOD) og nr. 95 (2712005 »Nadezhda« OOD). |
| --- | --- |

(6)

Derudover er 4 virksomheder, der er opført i bilag II til beslutning 2009/861/EF, udgået, da de har tilladelse til at markedsføre produkter inden for Unionen, eftersom de kun bruger mælk, der opfylder kravene. Disse virksomheder var opført i tabellen i bilag II til beslutning 2009/861/EF som nr. 8 (1312023 »Inter-D« OOD), nr. 71 (BG 2512001 »Mladost -2002« OOD), nr. 91 (BG 2012019 »Hemus-Milk komers« OOD) og nr. 95 (2712005 »Nadezhda« OOD).

| (7) | Bulgarien har endvidere meddelt Kommissionen, at andelen af rå mælk, der er i overensstemmelse med kravene i forordning (EF) nr. 853/2004, og som leveres til mælkeforarbejdningsvirksomheder i denne medlemsstat, siden ikrafttrædelsen af beslutning 2009/861/EF er steget betydeligt. Bulgarien har desuden opstillet en handlingsplan, der skal dække hele produktionskæden for mælk i denne medlemsstat, og som skal sikre, at Unionens regler overholdes. |
| --- | --- |

(7)

Bulgarien har endvidere meddelt Kommissionen, at andelen af rå mælk, der er i overensstemmelse med kravene i forordning (EF) nr. 853/2004, og som leveres til mælkeforarbejdningsvirksomheder i denne medlemsstat, siden ikrafttrædelsen af beslutning 2009/861/EF er steget betydeligt. Bulgarien har desuden opstillet en handlingsplan, der skal dække hele produktionskæden for mælk i denne medlemsstat, og som skal sikre, at Unionens regler overholdes.

| (8) | Ifølge de rapporter, Bulgarien har forelagt i henhold til artikel 5 i beslutning 2009/861/EF, og oplysningerne af 1. august 2013 til Kommissionen fra denne medlemsstat er mælkesektoren i Bulgarien dog endnu ikke helt i overensstemmelse med kravene i forordning (EF) nr. 853/2004. |
| --- | --- |

(8)

Ifølge de rapporter, Bulgarien har forelagt i henhold til artikel 5 i beslutning 2009/861/EF, og oplysningerne af 1. august 2013 til Kommissionen fra denne medlemsstat er mælkesektoren i Bulgarien dog endnu ikke helt i overensstemmelse med kravene i forordning (EF) nr. 853/2004.

| (9) | I betragtning af Bulgariens bestræbelser på at bringe mælkesektoren i overensstemmelse med Unionens regler, idet det siden 2009 konstant har mindsket antallet af bedrifter, der producerer mælk, der ikke opfylder kravene, bør anvendelsen af de i beslutning 2009/861/EF fastsatte foranstaltninger forlænges indtil 31. december 2015. |
| --- | --- |

(9)

I betragtning af Bulgariens bestræbelser på at bringe mælkesektoren i overensstemmelse med Unionens regler, idet det siden 2009 konstant har mindsket antallet af bedrifter, der producerer mælk, der ikke opfylder kravene, bør anvendelsen af de i beslutning 2009/861/EF fastsatte foranstaltninger forlænges indtil 31. december 2015.

| (10) | Bulgarien skal forelægge Kommissionen løbende opdateringer om de fremskridt, der sker, med det formål at demonstrere, at målet om overensstemmelse med Unionens kriterier kan nås inden udgangen af anvendelsesperioden for beslutning 2009/861/EF, som forlænget ved denne beslutning. |
| --- | --- |

(10)

Bulgarien skal forelægge Kommissionen løbende opdateringer om de fremskridt, der sker, med det formål at demonstrere, at målet om overensstemmelse med Unionens kriterier kan nås inden udgangen af anvendelsesperioden for beslutning 2009/861/EF, som forlænget ved denne beslutning.

| (11) | Beslutning 2009/861/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(11)

Beslutning 2009/861/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (12) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(12)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I beslutning 2009/861/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 2 ændres datoen »31. december 2013« til »31. december 2015«. |
| --- | --- |

1)

I artikel 2 ændres datoen »31. december 2013« til »31. december 2015«.

| 2) | I artikel 3 ændres datoen »31. december 2013« til »31. december 2015«. |
| --- | --- |

2)

I artikel 3 ændres datoen »31. december 2013« til »31. december 2015«.

| 3) | Som artikel 4 a indsættes:
  »Artikel 4 a
  1.   Bulgarien træffer passende foranstaltninger, der skal sikre, at antallet af bedrifter, som producerer mælk, der ikke opfylder kravene, mindskes, som følger:






  a) | inden 30. november med mindst 30 % sammenlignet med antallet af sådanne bedrifter, der var registeret den 1. september 2013 |
| --- | --- | --- |

3)

Som artikel 4 a indsættes:

»Artikel 4 a

1.   Bulgarien træffer passende foranstaltninger, der skal sikre, at antallet af bedrifter, som producerer mælk, der ikke opfylder kravene, mindskes, som følger:

a)

inden 30. november med mindst 30 % sammenlignet med antallet af sådanne bedrifter, der var registeret den 1. september 2013

| b) | inden 31. maj 2015 med mindst 60 % sammenlignet med antallet af sådanne bedrifter, der var registeret den 1. september 2013. |
| --- | --- |

b)

inden 31. maj 2015 med mindst 60 % sammenlignet med antallet af sådanne bedrifter, der var registeret den 1. september 2013.

2.   Såfremt Bulgarien ikke når målene om at mindske antallet af bedrifter, som nævnt i stk. 1, vedtager Kommissionen passende foranstaltninger.«

| 4) | Artikel 5 affattes således:
  »Artikel 5
  1.   Bulgarien forelægger Kommissionen rapporter om de foranstaltninger, der træffes i overensstemmelse med artikel 4a, stk. 1, og om de fremskridt, der er sket med hensyn til at bringe det følgende i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 853/2004:






  a) | mælkeproducerende bedrifter, der producerer mælk, der ikke opfylder kravene |
| --- | --- | --- |

4)

Artikel 5 affattes således:

»Artikel 5

1.   Bulgarien forelægger Kommissionen rapporter om de foranstaltninger, der træffes i overensstemmelse med artikel 4a, stk. 1, og om de fremskridt, der er sket med hensyn til at bringe det følgende i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 853/2004:

a)

mælkeproducerende bedrifter, der producerer mælk, der ikke opfylder kravene

| b) | systemet for afhentning og transport af mælk, der ikke opfylder kravene. |
| --- | --- |

b)

systemet for afhentning og transport af mælk, der ikke opfylder kravene.

Rapporterne for 2014 skal forelægges Kommissionen den 30. juni 2014 og senest den 31. december 2014, og rapporterne for 2015 forelægges den 31. maj 2015 og senest den 31. oktober 2015.

Rapporterne forelægges ved brug af formularen i bilag III.

2.   Kommissionen overvåger nøje processen med at bringe rå mælk, som forarbejdes af de virksomheder, der er opført i bilag I og II, i overensstemmelse med kravene i forordning (EF) nr. 853/2004.«

| 5) | I artikel 6 ændres datoen »31. december 2013« til »31. december 2015«. |
| --- | --- |

5)

I artikel 6 ændres datoen »31. december 2013« til »31. december 2015«.

| 6) | Bilag I og II erstattes af teksten i bilaget til nærværende afgørelse. |
| --- | --- |

6)

Bilag I og II erstattes af teksten i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. november 2013.

På Kommissionens vegne

Tonio BORG

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 55.

1

(2)  EUT L 314 af 1.12.2009, s. 83.

2

---

BILAG

BILAG I

Liste over mælkeforarbejdningsvirksomheder, der har tilladelse til at forarbejde mælk, der opfylder kravene, og mælk, der ikke gør det, jf. artikel 2

| Nr. | Veterinærnr. | Virksomhedens navn | By/vej eller landsby/region |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | BG 0612027 | »Mlechen ray – 2« EOOD | gr. Vratsa
  kv. »Bistrets« |
| 2 | BG 0612043 | ET »Zorov- 91 -Dimitar Zorov« | gr. Vratsa
  Mestnost »Parshevitsa« |
| 3 | BG 2112001 | »Rodopeya — Belev« EOOD | Ul. »Trakya« 20 Smolyan |
| 4 | BG 1212001 | »S i S – 7« EOOD | gr. Montana |
| »Vrachansko shose« 1 |

Nr.

Veterinærnr.

Virksomhedens navn

By/vej eller landsby/region

1

BG 0612027

»Mlechen ray – 2« EOOD

gr. Vratsa

kv. »Bistrets«

2

BG 0612043

ET »Zorov- 91 -Dimitar Zorov«

gr. Vratsa

Mestnost »Parshevitsa«

3

BG 2112001

»Rodopeya — Belev« EOOD

Ul. »Trakya« 20 Smolyan

4

BG 1212001

»S i S – 7« EOOD

gr. Montana

»Vrachansko shose« 1

5

BG 2812003

»Balgarski yogurt« OOD

s. Veselinovo,

obl. Yambolska

BILAG II

Liste over mælkeforarbejdningsvirksomheder, der har tilladelse til at forarbejde mælk, der ikke opfylder kravene, jf. artikel 3

| Nr. | Veterinærnr. | Virksomhedens navn | By/vej eller landsby/region |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | BG 2412037 | »Stelimeks« EOOD | s. Asen |
| 2 | 0912015 | »Anmar« OOD | s. Padina
  obsht. Ardino |
| 3 | 0912016 | OOD »Persenski« | s. Zhaltusha
  obsht. Ardino |
| 4 | 1012014 | ET »Georgi Gushterov DR« | s. Yahinovo |
| 5 | 1012018 | »Evro miyt end milk« EOOD | gr. Kocherinovo
  obsht. Kocherinovo |
| 6 | 1112017 | ET »Rima-Rumen Borisov« | s. Vrabevo |
| 7 | 1612049 | »Alpina -Milk« EOOD | s. Zhelyazno |
| 8 | 1612064 | OOD »Ikay« | s. Zhitnitsa
  obsht. Kaloyanovo |
| 9 | 2112008 | MK »Rodopa milk« | s. Smilyan
  obsht. Smolyan |
| 10 | 2412039 | »Penchev« EOOD | gr. Chirpan |
| ul. »Septemvriytsi« 58 |

Nr.

Veterinærnr.

Virksomhedens navn

By/vej eller landsby/region

1

BG 2412037

»Stelimeks« EOOD

s. Asen

2

0912015

»Anmar« OOD

s. Padina

obsht. Ardino

3

0912016

OOD »Persenski«

s. Zhaltusha

obsht. Ardino

4

1012014

ET »Georgi Gushterov DR«

s. Yahinovo

5

1012018

»Evro miyt end milk« EOOD

gr. Kocherinovo

obsht. Kocherinovo

6

1112017

ET »Rima-Rumen Borisov«

s. Vrabevo

7

1612049

»Alpina -Milk« EOOD

s. Zhelyazno

8

1612064

OOD »Ikay«

s. Zhitnitsa

obsht. Kaloyanovo

9

2112008

MK »Rodopa milk«

s. Smilyan

obsht. Smolyan

10

2412039

»Penchev« EOOD

gr. Chirpan

ul. »Septemvriytsi« 58

11

2512021

»Keya-Komers-03« EOOD

s. Svetlen

12

0112014

ET »Veles-Kostadin Velev«

| gr. Razlog |
| --- |
| ul. »Golak« 14 |

gr. Razlog

ul. »Golak« 14

13

2312041

»Danim-D.Stoyanov« EOOD

gr. Elin Pelin

m-st Mansarovo

14

0712001

»Ben Invest« OOD

s. Kostenkovtsi

obsht. Gabrovo

15

1512012

ET »Ahmed Tatarla«

s. Dragash voyvoda,

obsht. Nikopol

16

2212027

»Ekobalkan« OOD

| gr. Sofia |
| --- |
| bul »Evropa« 138 |

gr. Sofia

bul »Evropa« 138

17

2312030

ET »Favorit- D.Grigorov«

s. Aldomirovtsi

18

2312031

ET »Belite kamani«

s. Dragotintsi

19

BG 1512033

ET »Voynov-Ventsislav Hristakiev«

s. Milkovitsa

obsht. Gulyantsi

20

BG 1512029

»Lavena« OOD

s. Dolni Dębnik

obl. Pleven

21

BG 1612028

ET »Slavka Todorova«

s. Trud

obsht. Maritsa

22

BG 1612051

ET »Radev-Radko Radev«

s. Kurtovo Konare

obl. Plovdiv

23

BG 1612066

»Lakti ko« OOD

s. Bogdanitza

24

BG 2112029

ET »Karamfil Kasakliev«

gr. Dospat

25

BG 0912004

»Rodopchanka« OOD

s. Byal izvor

obsht. Ardino

26

0112003

ET »Vekir«

s. Godlevo

27

0112013

ET »Ivan Kondev«

gr. Razlog

Stopanski dvor

28

0212037

»Megakomers« OOD

s. Lyulyakovo

obsht. Ruen

29

0512003

SD »LAF-Velizarov i sie«

s. Dabravka

obsht. Belogradchik

30

0612035

OOD »Nivego«

s. Chiren

31

0612041

ET »Ekoprodukt-Megiya- Bogorodka Dobrilova«

| gr. Vratsa |
| --- |
| ul. »Ilinden« 3 |

gr. Vratsa

ul. »Ilinden« 3

32

0612042

ET »Mlechen puls – 95 — Tsvetelina Tomova«

gr. Krivodol

ul. »Vasil Levski«

33

1012008

»Kentavar« OOD

s. Konyavo

obsht. Kyustendil

34

1212031

»ADL« OOD

s. Vladimirovo

obsht. Boychinovtsi

35

1512006

»Mandra« OOD

s. Obnova

obsht. Levski

36

1512008

ET »Petar Tonovski-Viola«

| gr. Koynare |
| --- |
| ul. »Hr.Botev« 14 |

gr. Koynare

ul. »Hr.Botev« 14

37

1512010

ET »Militsa Lazarova-90«

| gr. Slavyanovo, |
| --- |
| ul. »Asen Zlatarev« 2 |

gr. Slavyanovo,

ul. »Asen Zlatarev« 2

38

1612024

SD »Kostovi — EMK«

| gr. Saedinenie |
| --- |
| ul. »L.Karavelov« 5 |

gr. Saedinenie

ul. »L.Karavelov« 5

39

1612043

ET »Dimitar Bikov«

s. Karnare

obsht. »Sopot«

40

1712046

ET »Stem-Tezdzhan Ali«

| gr. Razgrad |
| --- |
| ul. »Knyaz Boris«23 |

gr. Razgrad

ul. »Knyaz Boris«23

41

2012012

ET »Olimp-P.Gurtsov«

gr. Sliven

m-t »Matsulka«

42

2112003

»Milk- inzhenering« OOD

| gr.Smolyan |
| --- |
| ul. »Chervena skala« 21 |

gr.Smolyan

ul. »Chervena skala« 21

43

2112027

»Keri« OOD

s. Borino,

obsht. Borino

44

2312023

»Mogila« OOD

| gr. Godech, |
| --- |
| ul. »Ruse« 4 |

gr. Godech,

ul. »Ruse« 4

45

2512018

»Biomak« EOOD

| gr. Omurtag |
| --- |
| ul. »Rodopi« 2 |

gr. Omurtag

ul. »Rodopi« 2

46

2712013

»Ekselans« OOD

s. Osmar,

obsht. V. Preslav

47

2812018

ET »Bulmilk-Nikolay Nikolov«

s. General Inzovo,

obl. Yambolska

48

2812010

ET »Mladost-2-Yanko Yanev«

| gr. Yambol, |
| --- |
| ul. »Yambolen« 13 |

gr. Yambol,

ul. »Yambolen« 13

49

BG 1012020

ET »Petar Mitov-Universal«

s. Gorna Grashtitsa

obsht. Kyustendil

50

BG 1112016

Mandra »IPZHZ«

| gr. Troyan |
| --- |
| ul. »V.Levski« 281 |

gr. Troyan

ul. »V.Levski« 281

51

BG 1712042

ET »Madar«

s. Terter

52

BG 0912011

ET »Alada-Mohamed Banashak«

s. Byal izvor

obsht. Ardino

53

1112026

»ABLAMILK« EOOD

| gr. Lukovit |
| --- |
| ul. »Yordan Yovkov« 13 |

gr. Lukovit

ul. »Yordan Yovkov« 13

54

1312005

»Ravnogor« OOD

s. Ravnogor

55

1712010

»Bulagrotreyd-chastna kompaniya« EOOD

s. Yuper

Industrialen kvartal

56

2012011

ET »Ivan Gardev 52«

| gr. Kermen |
| --- |
| ul. »Hadzhi Dimitar« 2 |

gr. Kermen

ul. »Hadzhi Dimitar« 2

57

2012024

ET »Denyo Kalchev 53«

| gr. Sliven |
| --- |
| ul. »Samuilovsko shose« 17 |

gr. Sliven

ul. »Samuilovsko shose« 17

58

2112015

OOD »Rozhen Milk«

s. Davidkovo,

obsht. Banite

59

2112026

ET »Vladimir Karamitev«

s. Varbina

obsht. Madan

60

2312007

ET »Agropromilk«

| gr. Ihtiman |
| --- |
| ul. »P.Slaveikov« 19 |

gr. Ihtiman

ul. »P.Slaveikov« 19

61

BG 1812008

»Vesi« OOD

s. Novo selo

62

BG 2512003

»Si Vi Es« OOD

gr. Omurtag

Promishlena zona

63

BG 2612034

ET »Eliksir-Petko Petev«

s. Gorski izvor

64

0812030

»FAMA« AD

| gr. Dobrich |
| --- |
| bul. »Dobrudzha« 2 |

gr. Dobrich

bul. »Dobrudzha« 2

65

0912003

»Koveg-mlechni produkti« OOD

gr. Kardzhali

Promishlena zona

66

1412015

ET »Boycho Videnov — Elbokada 2000«

s. Stefanovo

obsht. Radomir

67

1712017

»Diva 02« OOD

gr. Isperih

ul. »An.Kanchev«

68

1712037

ET »Ali Isliamov«

s. Yasenovets

69

1712043

»Maxima milk« OOD

s. Samuil

70

2012010

»Saray« OOD

s. Mokren

71

2012032

»Kiveks« OOD

s.Kovachite

72

2012036

»Minchevi« OOD

s. Korten

73

2212009

»Serdika -94« OOD

gr. Sofia

kv. Zheleznitza

74

2312028

ET »Sisi Lyubomir Semkov«

s. Anton

75

2312033

»Balkan spetsial« OOD

s. Gorna Malina

76

2312039

EOOD »Laktoni«

s. Ravno pole,

obl. Sofiyska

77

2412040

»Inikom« OOD

| gr. Galabovo |
| --- |
| ul. »G.S.Rakovski« 11 |

gr. Galabovo

ul. »G.S.Rakovski« 11

78

2512011

ET »Sevi 2000- Sevie Ibryamova«

s. Krepcha

obsht. Opaka

79

2612015

ET »Detelina 39«

s. Brod

80

2812002

»Arachievi« OOD

s. Kirilovo,

obl. Yambolska'

81

BG 1612021

ET »Deni-Denislav Dimitrov-Ilias Islamov«

s. Briagovo

obsht. Gulyantsi

82

2012008

»Raftis« EOOD

s. Byala

83

2112023

ET »Iliyan Isakov«

s. Trigrad

obsht. Devin

84

2312020

»MAH 2003« EOOD

| gr. Etropole |
| --- |
| bul. »Al. Stamboliyski« 21 |

gr. Etropole

bul. »Al. Stamboliyski« 21

---