# Úradný vestník C 242/2013

| | ISSN 1977-1037
  doi:10.3000/19771037.C_2013.242.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 242 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5623. augusta 2013 |

ISSN 1977-1037

doi:10.3000/19771037.C_2013.242.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 242

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5623. augusta 2013

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informácie |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2013/C 242/01 | Výmenný kurz eura | 1 |
| | INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV |
| 2013/C 242/02 | Aktualizácia zoznamu hraničných priechodov podľa článku 2 ods. 8 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc) (Ú. v. EÚ C 316, 28.12.2007, s. 1; Ú. v. EÚ C 134, 31.5.2008, s. 16; Ú. v. EÚ C 177, 12.7.2008, s. 9; Ú. v. EÚ C 200, 6.8.2008, s. 10; Ú. v. EÚ C 331, 31.12.2008, s. 13; Ú. v. EÚ C 3, 8.1.2009, s. 10; Ú. v. EÚ C 37, 14.2.2009, s. 10; Ú. v. EÚ C 64, 19.3.2009, s. 20; Ú. v. EÚ C 99, 30.4.2009, s. 7; Ú. v. EÚ C 229, 23.9.2009, s. 28; Ú. v. EÚ C 263, 5.11.2009, s. 22; Ú. v. EÚ C 298, 8.12.2009, s. 17; Ú. v. EÚ C 74, 24.3.2010, s. 13; Ú. v. EÚ C 326, 3.12.2010, s. 17; Ú. v. EÚ C 355, 29.12.2010, s. 34; Ú. v. EÚ C 22, 22.1.2011, s. 22; Ú. v. EÚ C 37, 5.2.2011, s. 12; Ú. v. EÚ C 149, 20.5.2011, s. 8; Ú. v. EÚ C 190, 30.6.2011, s. 17; Ú. v. EÚ C 203, 9.7.2011, s. 14; Ú. v. EÚ C 210, 16.7.2011, s. 30; Ú. v. EÚ C 271, 14.9.2011, s. 18; Ú. v. EÚ C 356, 6.12.2011, s. 12; Ú. v. EÚ C 111, 18.4.2012, s. 3; Ú. v. EÚ C 183, 23.6.2012, s. 7; Ú. v. EÚ C 313, 17.10.2012, s. 11; Ú. v. EÚ C 394, 20.12.2012, s. 22; Ú. v. EÚ C 51, 22.2.2013, s. 9; Ú. v. EÚ C 167, 13.6.2013, s. 9) | 2 |
| 2013/C 242/03 | Aktualizované vzory preukazov vydávaných ministerstvami zahraničných vecí členských štátov akreditovaným členom diplomatických misií a konzulárnych zastúpení a ich rodinným príslušníkom podľa článku 19 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc) (Ú. v EÚ C 247, 13.10.2006, s. 85; Ú. v. EÚ C 153, 6.7.2007, s. 15; Ú. v. EÚ C 64, 19.3.2009, s. 18; Ú. v. EÚ C 239, 6.10.2009, s. 7; Ú. v. EÚ C 304, 10.11.2010, s. 6; Ú. v. EÚ C 273, 16.9.2011, s. 11; Ú. v. EÚ C 357, 7.12.2011, s. 3; Ú. v. EÚ C 88, 24.3.2012, s. 12; Ú. v. EÚ C 120, 25.4.2012, s. 4; Ú. v. EÚ C 182, 22.6.2012, s. 10; Ú. v. EÚ C 214, 20.7.2012, s. 4; Ú. v. EÚ C 238, 8.8.2012, s. 5; Ú. v. EÚ C 255, 24.8.2012, s. 2) | 13 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2013/C 242/01

Výmenný kurz eura

1

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

2013/C 242/02

Aktualizácia zoznamu hraničných priechodov podľa článku 2 ods. 8 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc) (Ú. v. EÚ C 316, 28.12.2007, s. 1; Ú. v. EÚ C 134, 31.5.2008, s. 16; Ú. v. EÚ C 177, 12.7.2008, s. 9; Ú. v. EÚ C 200, 6.8.2008, s. 10; Ú. v. EÚ C 331, 31.12.2008, s. 13; Ú. v. EÚ C 3, 8.1.2009, s. 10; Ú. v. EÚ C 37, 14.2.2009, s. 10; Ú. v. EÚ C 64, 19.3.2009, s. 20; Ú. v. EÚ C 99, 30.4.2009, s. 7; Ú. v. EÚ C 229, 23.9.2009, s. 28; Ú. v. EÚ C 263, 5.11.2009, s. 22; Ú. v. EÚ C 298, 8.12.2009, s. 17; Ú. v. EÚ C 74, 24.3.2010, s. 13; Ú. v. EÚ C 326, 3.12.2010, s. 17; Ú. v. EÚ C 355, 29.12.2010, s. 34; Ú. v. EÚ C 22, 22.1.2011, s. 22; Ú. v. EÚ C 37, 5.2.2011, s. 12; Ú. v. EÚ C 149, 20.5.2011, s. 8; Ú. v. EÚ C 190, 30.6.2011, s. 17; Ú. v. EÚ C 203, 9.7.2011, s. 14; Ú. v. EÚ C 210, 16.7.2011, s. 30; Ú. v. EÚ C 271, 14.9.2011, s. 18; Ú. v. EÚ C 356, 6.12.2011, s. 12; Ú. v. EÚ C 111, 18.4.2012, s. 3; Ú. v. EÚ C 183, 23.6.2012, s. 7; Ú. v. EÚ C 313, 17.10.2012, s. 11; Ú. v. EÚ C 394, 20.12.2012, s. 22; Ú. v. EÚ C 51, 22.2.2013, s. 9; Ú. v. EÚ C 167, 13.6.2013, s. 9)

2

2013/C 242/03

Aktualizované vzory preukazov vydávaných ministerstvami zahraničných vecí členských štátov akreditovaným členom diplomatických misií a konzulárnych zastúpení a ich rodinným príslušníkom podľa článku 19 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc) (Ú. v EÚ C 247, 13.10.2006, s. 85; Ú. v. EÚ C 153, 6.7.2007, s. 15; Ú. v. EÚ C 64, 19.3.2009, s. 18; Ú. v. EÚ C 239, 6.10.2009, s. 7; Ú. v. EÚ C 304, 10.11.2010, s. 6; Ú. v. EÚ C 273, 16.9.2011, s. 11; Ú. v. EÚ C 357, 7.12.2011, s. 3; Ú. v. EÚ C 88, 24.3.2012, s. 12; Ú. v. EÚ C 120, 25.4.2012, s. 4; Ú. v. EÚ C 182, 22.6.2012, s. 10; Ú. v. EÚ C 214, 20.7.2012, s. 4; Ú. v. EÚ C 238, 8.8.2012, s. 5; Ú. v. EÚ C 255, 24.8.2012, s. 2)

13

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | INÉ AKTY |
| | Európska komisia |
| 2013/C 242/04 | Uverejnenie žiadosti o zmenu podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny | 17 |

V   Oznamy

INÉ AKTY

Európska komisia

2013/C 242/04

Uverejnenie žiadosti o zmenu podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

17

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 23.8.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 242/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 242/1

---

Výmenný kurz eura (1)

22. augusta 2013

2013/C 242/01

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,3323 |
| JPY | Japonský jen | 131,45 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4589 |
| GBP | Britská libra | 0,85505 |
| SEK | Švédska koruna | 8,6890 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,2349 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 8,1225 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 25,738 |
| HUF | Maďarský forint | 299,40 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,7023 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,2416 |
| RON | Rumunský lei | 4,4440 |
| TRY | Turecká líra | 2,6463 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,4813 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,3984 |
| HKD | Hongkongský dolár | 10,3328 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,7049 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,7091 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 494,58 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 13,7713 |
| CNY | Čínsky juan | 8,1550 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,5520 |
| IDR | Indonézska rupia | 14 838,60 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,4172 |
| PHP | Filipínske peso | 58,852 |
| RUB | Ruský rubeľ | 44,1750 |
| THB | Thajský baht | 42,687 |
| BRL | Brazílsky real | 3,2513 |
| MXN | Mexické peso | 17,6210 |
| INR | Indická rupia | 86,4400 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,3323

JPY

Japonský jen

131,45

DKK

Dánska koruna

7,4589

GBP

Britská libra

0,85505

SEK

Švédska koruna

8,6890

CHF

Švajčiarsky frank

1,2349

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

8,1225

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

25,738

HUF

Maďarský forint

299,40

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,7023

PLN

Poľský zlotý

4,2416

RON

Rumunský lei

4,4440

TRY

Turecká líra

2,6463

AUD

Austrálsky dolár

1,4813

CAD

Kanadský dolár

1,3984

HKD

Hongkongský dolár

10,3328

NZD

Novozélandský dolár

1,7049

SGD

Singapurský dolár

1,7091

KRW

Juhokórejský won

1 494,58

ZAR

Juhoafrický rand

13,7713

CNY

Čínsky juan

8,1550

HRK

Chorvátska kuna

7,5520

IDR

Indonézska rupia

14 838,60

MYR

Malajzijský ringgit

4,4172

PHP

Filipínske peso

58,852

RUB

Ruský rubeľ

44,1750

THB

Thajský baht

42,687

BRL

Brazílsky real

3,2513

MXN

Mexické peso

17,6210

INR

Indická rupia

86,4400

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

| 23.8.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 242/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 242/2

---

Aktualizácia zoznamu hraničných priechodov podľa článku 2 ods. 8 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc) (Ú. v. EÚ C 316, 28.12.2007, s. 1; Ú. v. EÚ C 134, 31.5.2008, s. 16; Ú. v. EÚ C 177, 12.7.2008, s. 9; Ú. v. EÚ C 200, 6.8.2008, s. 10; Ú. v. EÚ C 331, 31.12.2008, s. 13; Ú. v. EÚ C 3, 8.1.2009, s. 10; Ú. v. EÚ C 37, 14.2.2009, s. 10; Ú. v. EÚ C 64, 19.3.2009, s. 20; Ú. v. EÚ C 99, 30.4.2009, s. 7; Ú. v. EÚ C 229, 23.9.2009, s. 28; Ú. v. EÚ C 263, 5.11.2009, s. 22; Ú. v. EÚ C 298, 8.12.2009, s. 17; Ú. v. EÚ C 74, 24.3.2010, s. 13; Ú. v. EÚ C 326, 3.12.2010, s. 17; Ú. v. EÚ C 355, 29.12.2010, s. 34; Ú. v. EÚ C 22, 22.1.2011, s. 22; Ú. v. EÚ C 37, 5.2.2011, s. 12; Ú. v. EÚ C 149, 20.5.2011, s. 8; Ú. v. EÚ C 190, 30.6.2011, s. 17; Ú. v. EÚ C 203, 9.7.2011, s. 14; Ú. v. EÚ C 210, 16.7.2011, s. 30; Ú. v. EÚ C 271, 14.9.2011, s. 18; Ú. v. EÚ C 356, 6.12.2011, s. 12; Ú. v. EÚ C 111, 18.4.2012, s. 3; Ú. v. EÚ C 183, 23.6.2012, s. 7; Ú. v. EÚ C 313, 17.10.2012, s. 11; Ú. v. EÚ C 394, 20.12.2012, s. 22; Ú. v. EÚ C 51, 22.2.2013, s. 9; Ú. v. EÚ C 167, 13.6.2013, s. 9)

2013/C 242/02

Zoznam hraničných priechodov podľa článku 2 ods. 8 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 z 15. marca 2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc), sa uverejňuje na základe informácií poskytnutých Komisii členskými štátmi v súlade s článkom 34 Kódexu schengenských hraníc.

Pravidelná aktualizácia je uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie a zároveň je k dispozícii aj na webovej stránke Generálneho riaditeľstva pre vnútorné záležitosti.

CHORVÁTSKO

ZOZNAM HRANIČNÝCH PRIECHODOV

CHORVÁTSKA REPUBLIKA – BOSNA A HERCEGOVINA

Stále hraničné priechody pre medzinárodnú prepravu osôb a tovaru s kontrolnými službami–cestná doprava (HIS)
   (1):

| 1. | Stara Gradiška, |
| --- | --- |

1.

Stara Gradiška,

| 2. | Nova Sela. |
| --- | --- |

2.

Nova Sela.

Stále hraničné priechody pre medzinárodnú prepravu osôb a tovaru–cestná doprava:

| 1. | Županja, |
| --- | --- |

1.

Županja,

| 2. | Gunja, |
| --- | --- |

2.

Gunja,

| 3. | Slavonski Šamac, |
| --- | --- |

3.

Slavonski Šamac,

| 4. | Slavonski Brod, |
| --- | --- |

4.

Slavonski Brod,

| 5. | Jasenovac, |
| --- | --- |

5.

Jasenovac,

| 6. | Maljevac, |
| --- | --- |

6.

Maljevac,

| 7. | Ličko Petrovo Selo, |
| --- | --- |

7.

Ličko Petrovo Selo,

| 8. | Strmica, |
| --- | --- |

8.

Strmica,

| 9. | Kamensko, |
| --- | --- |

9.

Kamensko,

| 10. | Vinjani Gornji, |
| --- | --- |

10.

Vinjani Gornji,

| 11. | Vinjani Donji, |
| --- | --- |

11.

Vinjani Donji,

| 12. | Gornji Brgat, |
| --- | --- |

12.

Gornji Brgat,

| 13. | Klek, |
| --- | --- |

13.

Klek,

| 14. | Zaton Doli. |
| --- | --- |

14.

Zaton Doli.

Stále hraničné priechody pre medzinárodnú prepravu osôb a tovaru–železničná doprava:

| 1. | Drenovci, |
| --- | --- |

1.

Drenovci,

| 2. | Volinja, |
| --- | --- |

2.

Volinja,

| 3. | Ličko Dugo Polje, |
| --- | --- |

3.

Ličko Dugo Polje,

| 4. | Slavonski Šamac, |
| --- | --- |

4.

Slavonski Šamac,

| 5. | Metković. |
| --- | --- |

5.

Metković.

Stále hraničné priechody pre medzinárodnú prepravu osôb–cestná doprava:

| 1. | Hrvatska Kostajnica, |
| --- | --- |

1.

Hrvatska Kostajnica,

| 2. | Užljebić, |
| --- | --- |

2.

Užljebić,

| 3. | Aržano, |
| --- | --- |

3.

Aržano,

| 4. | Orah, |
| --- | --- |

4.

Orah,

| 5. | Čepikuće, |
| --- | --- |

5.

Čepikuće,

| 6. | Prud, |
| --- | --- |

6.

Prud,

| 7. | Metković, |
| --- | --- |

7.

Metković,

| 8. | Mali Prolog, |
| --- | --- |

8.

Mali Prolog,

| 9. | Dvor. |
| --- | --- |

9.

Dvor.

Stále hraničné priechody pre malý pohraničný styk
   (2):

| 1. | Pašin Potok, |
| --- | --- |

1.

Pašin Potok,

| 2. | Bogovolja, |
| --- | --- |

2.

Bogovolja,

| 3. | Lička Kaldrma, |
| --- | --- |

3.

Lička Kaldrma,

| 4. | Bili Brig, |
| --- | --- |

4.

Bili Brig,

| 5. | Aržano Pazar, |
| --- | --- |

5.

Aržano Pazar,

| 6. | Dvorine, |
| --- | --- |

6.

Dvorine,

| 7. | Jovića Most, |
| --- | --- |

7.

Jovića Most,

| 8. | Sebišina, |
| --- | --- |

8.

Sebišina,

| 9. | Slivno, |
| --- | --- |

9.

Slivno,

| 10. | Podprolog, |
| --- | --- |

10.

Podprolog,

| 11. | Unka, |
| --- | --- |

11.

Unka,

| 12. | Vukov Klanac, |
| --- | --- |

12.

Vukov Klanac,

| 13. | Imotica, |
| --- | --- |

13.

Imotica,

| 14. | Slano, |
| --- | --- |

14.

Slano,

| 15. | Hrvatska Dubica, |
| --- | --- |

15.

Hrvatska Dubica,

| 16. | Gabela Polje. |
| --- | --- |

16.

Gabela Polje.

CHORVÁTSKA REPUBLIKA – ČIERNA HORA

Stále hraničné priechody pre medzinárodnú prepravu osôb a tovaru s kontrolnými službami–cestná doprava (HIS)
   (3):

| 1. | Karasovići. |
| --- | --- |

1.

Karasovići.

Stále hraničné priechody pre medzinárodnú prepravu osôb–cestná doprava:

| 1. | Vitaljina. |
| --- | --- |

1.

Vitaljina.

CHORVÁTSKA REPUBLIKA – MAĎARSKO

Stále hraničné priechody pre medzinárodnú prepravu osôb a tovaru–cestná doprava:

| 1. | Duboševica, |
| --- | --- |

1.

Duboševica,

| 2. | Goričan, |
| --- | --- |

2.

Goričan,

| 3. | Terezino Polje, |
| --- | --- |

3.

Terezino Polje,

| 4. | Donji Miholjac, |
| --- | --- |

4.

Donji Miholjac,

| 5. | Gola. |
| --- | --- |

5.

Gola.

Stále hraničné priechody pre medzinárodnú prepravu osôb a tovaru–železničná doprava:

| 1. | Koprivnica, |
| --- | --- |

1.

Koprivnica,

| 2. | Kotoriba, |
| --- | --- |

2.

Kotoriba,

| 3. | Beli Manastir. |
| --- | --- |

3.

Beli Manastir.

Stále hraničné priechody pre medzinárodnú prepravu osôb–cestná doprava:

| 1. | Goričan II, |
| --- | --- |

1.

Goričan II,

| 2. | Baranjsko Petrovo Selo. |
| --- | --- |

2.

Baranjsko Petrovo Selo.

CHORVÁTSKA REPUBLIKA – SLOVINSKÁ REPUBLIKA

Stále hraničné priechody pre medzinárodnú prepravu osôb a tovaru–cestná doprava:

| 1. | Macelj, |
| --- | --- |

1.

Macelj,

| 2. | Bregana, |
| --- | --- |

2.

Bregana,

| 3. | Rupa, |
| --- | --- |

3.

Rupa,

| 4. | Plovanija, |
| --- | --- |

4.

Plovanija,

| 5. | Kaštel, |
| --- | --- |

5.

Kaštel,

| 6. | Požane, |
| --- | --- |

6.

Požane,

| 7. | Pasjak, |
| --- | --- |

7.

Pasjak,

| 8. | Jurovski Brod, |
| --- | --- |

8.

Jurovski Brod,

| 9. | Dubrava Križovljanska, |
| --- | --- |

9.

Dubrava Križovljanska,

| 10. | Trnovec, |
| --- | --- |

10.

Trnovec,

| 11. | Mursko Središće, |
| --- | --- |

11.

Mursko Središće,

| 12. | Prezid, |
| --- | --- |

12.

Prezid,

| 13. | Brod na Kupi, |
| --- | --- |

13.

Brod na Kupi,

| 14. | Pribanjci, |
| --- | --- |

14.

Pribanjci,

| 15. | Razvor, |
| --- | --- |

15.

Razvor,

| 16. | Lupinjak. |
| --- | --- |

16.

Lupinjak.

Stále hraničné priechody pre medzinárodnú prepravu osôb a tovaru–železničná doprava:

| 1. | Savski Marof, |
| --- | --- |

1.

Savski Marof,

| 2. | Šapjane, |
| --- | --- |

2.

Šapjane,

| 3. | Čakovec, |
| --- | --- |

3.

Čakovec,

| 4. | Buzet. |
| --- | --- |

4.

Buzet.

Stále hraničné priechody pre medzinárodnú prepravu osôb–cestná doprava:

| 1. | Jelovice, |
| --- | --- |

1.

Jelovice,

| 2. | Bregana Naselje, |
| --- | --- |

2.

Bregana Naselje,

| 3. | Harmica, |
| --- | --- |

3.

Harmica,

| 4. | Mihanović Dol, |
| --- | --- |

4.

Mihanović Dol,

| 5. | Miljana, |
| --- | --- |

5.

Miljana,

| 6. | Hum na Sutli, |
| --- | --- |

6.

Hum na Sutli,

| 7. | Otok Virje, |
| --- | --- |

7.

Otok Virje,

| 8. | Bukovje. |
| --- | --- |

8.

Bukovje.

Stále hraničné priechody pre malý pohraničný styk
   (4):

| 1. | Lucija, |
| --- | --- |

1.

Lucija,

| 2. | Slum, |
| --- | --- |

2.

Slum,

| 3. | Lipa, |
| --- | --- |

3.

Lipa,

| 4. | Prezid II, |
| --- | --- |

4.

Prezid II,

| 5. | Zamost, |
| --- | --- |

5.

Zamost,

| 6. | Blaževci, |
| --- | --- |

6.

Blaževci,

| 7. | Prilišće, |
| --- | --- |

7.

Prilišće,

| 8. | Pravutina, |
| --- | --- |

8.

Pravutina,

| 9. | Obrež, |
| --- | --- |

9.

Obrež,

| 10. | Vivodina, |
| --- | --- |

10.

Vivodina,

| 11. | Kašt, |
| --- | --- |

11.

Kašt,

| 12. | Novo Selo Žumberačko, |
| --- | --- |

12.

Novo Selo Žumberačko,

| 13. | Kraj Donji, |
| --- | --- |

13.

Kraj Donji,

| 14. | Gornji Čemehovec, |
| --- | --- |

14.

Gornji Čemehovec,

| 15. | Draše, |
| --- | --- |

15.

Draše,

| 16. | Plavić, |
| --- | --- |

16.

Plavić,

| 17. | Luke Poljanske, |
| --- | --- |

17.

Luke Poljanske,

| 18. | Mali Tabor, |
| --- | --- |

18.

Mali Tabor,

| 19. | Gornja Voća, |
| --- | --- |

19.

Gornja Voća,

| 20. | Preseka, |
| --- | --- |

20.

Preseka,

| 21. | Sveti Martin na Muri, |
| --- | --- |

21.

Sveti Martin na Muri,

| 22. | Čabar, |
| --- | --- |

22.

Čabar,

| 23. | Cvetlin, |
| --- | --- |

23.

Cvetlin,

| 24. | Banfi. |
| --- | --- |

24.

Banfi.

CHORVÁTSKA REPUBLIKA – SRBSKÁ REPUBLIKA

Stále hraničné priechody pre medzinárodnú prepravu osôb a tovaru s kontrolnými službami–cestná doprava (HIS)
   (5):

| 1. | Bajakovo. |
| --- | --- |

1.

Bajakovo.

Stále hraničné priechody pre medzinárodnú prepravu osôb a tovaru–cestná doprava:

| 1. | Batina, |
| --- | --- |

1.

Batina,

| 2. | Erdut, |
| --- | --- |

2.

Erdut,

| 3. | Ilok, |
| --- | --- |

3.

Ilok,

| 4. | Principovac, |
| --- | --- |

4.

Principovac,

| 5. | Tovarnik, |
| --- | --- |

5.

Tovarnik,

| 6. | Principanovac II, |
| --- | --- |

6.

Principanovac II,

| 7. | Ilok II. |
| --- | --- |

7.

Ilok II.

Stále hraničné priechody pre medzinárodnú prepravu osôb a tovaru–železničná doprava:

| 1. | Tovarnik, |
| --- | --- |

1.

Tovarnik,

| 2. | Erdut. |
| --- | --- |

2.

Erdut.

RIEČNE HRANIČNÉ PRIECHODY

Stále hraničné priechody pre medzinárodnú prepravu osôb a tovaru–riečna doprava:

| 1. | Osijek, |
| --- | --- |

1.

Osijek,

| 2. | Slavonski Brod, |
| --- | --- |

2.

Slavonski Brod,

| 3. | Sisak, |
| --- | --- |

3.

Sisak,

| 4. | Vukovar. |
| --- | --- |

4.

Vukovar.

NÁMORNÉ HRANIČNÉ PRIECHODY

Stále hraničné priechody pre medzinárodnú prepravu osôb a tovaru s kontrolnými službami–námorná doprava (HIS)
   (6):

| 1. | Rijeka, |
| --- | --- |

1.

Rijeka,

| 2. | Ploče. |
| --- | --- |

2.

Ploče.

Stále hraničné priechody pre medzinárodnú prepravu osôb a tovaru–námorná doprava:

| 1. | Zadar, |
| --- | --- |

1.

Zadar,

| 2. | Šibenik, |
| --- | --- |

2.

Šibenik,

| 3. | Split, |
| --- | --- |

3.

Split,

| 4. | Dubrovnik, |
| --- | --- |

4.

Dubrovnik,

| 5. | Raša-Bršica. |
| --- | --- |

5.

Raša-Bršica.

Stále hraničné priechody pre medzinárodnú prepravu osôb–námorná doprava:

| 1. | Umag, |
| --- | --- |

1.

Umag,

| 2. | Poreč, |
| --- | --- |

2.

Poreč,

| 3. | Rovinj, |
| --- | --- |

3.

Rovinj,

| 4. | Pula, |
| --- | --- |

4.

Pula,

| 5. | Mali Lošinj, |
| --- | --- |

5.

Mali Lošinj,

| 6. | Korčula, |
| --- | --- |

6.

Korčula,

| 7. | Ubli. |
| --- | --- |

7.

Ubli.

Sezónne hraničné priechody pre medzinárodnú prepravu osôb–námorná doprava:

| 1. | Umag-ACI Marina, |
| --- | --- |

1.

Umag-ACI Marina,

| 2. | Novigrad, |
| --- | --- |

2.

Novigrad,

| 3. | Sali, |
| --- | --- |

3.

Sali,

| 4. | Božava, |
| --- | --- |

4.

Božava,

| 5. | Primošten, |
| --- | --- |

5.

Primošten,

| 6. | Komiža, |
| --- | --- |

6.

Komiža,

| 7. | Hvar, |
| --- | --- |

7.

Hvar,

| 8. | Vis, |
| --- | --- |

8.

Vis,

| 9. | Stari Grad na otoku Hvaru, |
| --- | --- |

9.

Stari Grad na otoku Hvaru,

| 10. | Vela Luka, |
| --- | --- |

10.

Vela Luka,

| 11. | Cavtat. |
| --- | --- |

11.

Cavtat.

LETISKOVÉ HRANIČNÉ PRIECHODY

Stále hraničné priechody pre medzinárodnú prepravu osôb a tovaru s kontrolnými službami–letecká doprava (HIS)
   (7):

| 1. | Zagreb. |
| --- | --- |

1.

Zagreb.

Stále hraničné priechody pre medzinárodnú prepravu osôb a tovaru–letecká doprava:

| 1. | Pula, |
| --- | --- |

1.

Pula,

| 2. | Rijeka, |
| --- | --- |

2.

Rijeka,

| 3. | Zadar, |
| --- | --- |

3.

Zadar,

| 4. | Split, |
| --- | --- |

4.

Split,

| 5. | Dubrovnik, |
| --- | --- |

5.

Dubrovnik,

| 6. | Osijek. |
| --- | --- |

6.

Osijek.

Stále hraničné priechody pre medzinárodnú prepravu osôb–letecká doprava:

| 1. | Mali Lošinj, |
| --- | --- |

1.

Mali Lošinj,

| 2. | Brač. |
| --- | --- |

2.

Brač.

Poznámka:

| — | Stály hraničný priechod: hraničný priechod, ktorý je otvorený 24 hodín denne. |
| --- | --- |

—

Stály hraničný priechod: hraničný priechod, ktorý je otvorený 24 hodín denne.

| — | Sezónny hraničný priechod: hraničný priechod, ktorý je otvorený od 1. apríla do 31. októbra (ak veľkonočné prázdniny začnú skôr ako 1. apríla, musí sa tento hraničný priechod otvoriť sedem dní pred ich začiatkom). |
| --- | --- |

—

Sezónny hraničný priechod: hraničný priechod, ktorý je otvorený od 1. apríla do 31. októbra (ak veľkonočné prázdniny začnú skôr ako 1. apríla, musí sa tento hraničný priechod otvoriť sedem dní pred ich začiatkom).

MAĎARSKO

Zmena a doplnenie informácií uverejnených v Úradnom vestníku Európskej únie C 229, 23.9.2009

ZOZNAM HRANIČNÝCH PRIECHODOV

MAĎARSKO – CHORVÁTSKO

Pozemné hranice

| 1. | Barcs – Terezino Polje |
| --- | --- |

1.

Barcs – Terezino Polje

| 2. | Beremend – Baranjsko Petrovo Selo |
| --- | --- |

2.

Beremend – Baranjsko Petrovo Selo

| 3. | Berzence – Gola |
| --- | --- |

3.

Berzence – Gola

| 4. | Drávaszabolcs – Donji Miholjac |
| --- | --- |

4.

Drávaszabolcs – Donji Miholjac

| 5. | Drávaszabolcs (rieka, na požiadanie) (8) |
| --- | --- |

5.

Drávaszabolcs (rieka, na požiadanie) (8)

| 6. | Gyékényes – Koprivnica (železnica) |
| --- | --- |

6.

Gyékényes – Koprivnica (železnica)

| 7. | Letenye – Goričan I |
| --- | --- |

7.

Letenye – Goričan I

| 8. | Letenye – Goričan II (cesta 1. triedy) |
| --- | --- |

8.

Letenye – Goričan II (cesta 1. triedy)

| 9. | Magyarboly – Beli Manastir (železnica) |
| --- | --- |

9.

Magyarboly – Beli Manastir (železnica)

| 10. | Mohács (rieka) |
| --- | --- |

10.

Mohács (rieka)

| 11. | Murakeresztúr – Kotoriba (železnica) |
| --- | --- |

11.

Murakeresztúr – Kotoriba (železnica)

| 12. | Udvar – Dubosevica |
| --- | --- |

12.

Udvar – Dubosevica

MAĎARSKO – SRBSKO

Pozemné hranice

| 1. | Ásotthalom – Backi Vinograd (9) |
| --- | --- |

1.

Ásotthalom – Backi Vinograd (9)

| 2. | Bácsalmás – Bajmok (9) |
| --- | --- |

2.

Bácsalmás – Bajmok (9)

| 3. | Hercegszántó – Bački Breg |
| --- | --- |

3.

Hercegszántó – Bački Breg

| 4. | Kelebia – Subotica (železnica) |
| --- | --- |

4.

Kelebia – Subotica (železnica)

| 5. | Mohács (rieka) |
| --- | --- |

5.

Mohács (rieka)

| 6. | Röszke – Horgoš (cesta 1. triedy) |
| --- | --- |

6.

Röszke – Horgoš (cesta 1. triedy)

| 7. | Röszke – Horgoš (železnica) |
| --- | --- |

7.

Röszke – Horgoš (železnica)

| 8. | Szeged (rieka) (9) |
| --- | --- |

8.

Szeged (rieka) (9)

| 9. | Tiszasziget – Đjala (Gyála) (9) |
| --- | --- |

9.

Tiszasziget – Đjala (Gyála) (9)

| 10. | Tompa – Kelebija |
| --- | --- |

10.

Tompa – Kelebija

MAĎARSKO – RUMUNSKO

Pozemné hranice

| 1. | Ágerdőmajor (Tiborszállás) – Carei (železnica) |
| --- | --- |

1.

Ágerdőmajor (Tiborszállás) – Carei (železnica)

| 2. | Ártánd – Borș |
| --- | --- |

2.

Ártánd – Borș

| 3. | Battonya – Turnu |
| --- | --- |

3.

Battonya – Turnu

| 4. | Biharkeresztes – Episcopia Bihorului (železnica) |
| --- | --- |

4.

Biharkeresztes – Episcopia Bihorului (železnica)

| 5. | Csengersima – Petea |
| --- | --- |

5.

Csengersima – Petea

| 6. | Gyula – Vărșand |
| --- | --- |

6.

Gyula – Vărșand

| 7. | Kiszombor – Cenad |
| --- | --- |

7.

Kiszombor – Cenad

| 8. | Kötegyán – Salonta (železnica) |
| --- | --- |

8.

Kötegyán – Salonta (železnica)

| 9. | Létavértes – Săcuieni (10) |
| --- | --- |

9.

Létavértes – Săcuieni (10)

| 10. | Lőkösháza – Curtici (železnica) |
| --- | --- |

10.

Lőkösháza – Curtici (železnica)

| 11. | Méhkerék – Salonta |
| --- | --- |

11.

Méhkerék – Salonta

| 12. | Nagylak – Nădlac |
| --- | --- |

12.

Nagylak – Nădlac

| 13. | Nyírábrány – Valea Lui Mihai (železnica) |
| --- | --- |

13.

Nyírábrány – Valea Lui Mihai (železnica)

| 14. | Nyírábrány – Valea Lui Mihai |
| --- | --- |

14.

Nyírábrány – Valea Lui Mihai

| 15. | Vállaj – Urziceni |
| --- | --- |

15.

Vállaj – Urziceni

MAĎARSKO – UKRAJINA

Pozemné hranice

| 1. | Barabás – Kosino (11) |
| --- | --- |

1.

Barabás – Kosino (11)

| 2. | Beregsurány – Luzhanka |
| --- | --- |

2.

Beregsurány – Luzhanka

| 3. | Eperjeske – Salovka (železnica) |
| --- | --- |

3.

Eperjeske – Salovka (železnica)

| 4. | Lónya – Dzvinkove (12) |
| --- | --- |

4.

Lónya – Dzvinkove (12)

| 5. | Tiszabecs – Vylok |
| --- | --- |

5.

Tiszabecs – Vylok

| 6. | Záhony – Čop (železnica) |
| --- | --- |

6.

Záhony – Čop (železnica)

| 7. | Záhony – Čop |
| --- | --- |

7.

Záhony – Čop

Vzdušné hranice

Medzinárodné letiská:

| 1. | Budapest Nemzetközi Repülőtér |
| --- | --- |

1.

Budapest Nemzetközi Repülőtér

| 2. | Debrecen Repülőtér |
| --- | --- |

2.

Debrecen Repülőtér

| 3. | Sármellék |
| --- | --- |

3.

Sármellék

Malé letiská (funguje len na požiadanie):

| 1. | Békéscsaba |
| --- | --- |

1.

Békéscsaba

| 2. | Budaörs |
| --- | --- |

2.

Budaörs

| 3. | Fertőszentmiklós |
| --- | --- |

3.

Fertőszentmiklós

| 4. | Győr – Pér |
| --- | --- |

4.

Győr – Pér

| 5. | Kecskemét |
| --- | --- |

5.

Kecskemét

| 6. | Nyíregyháza |
| --- | --- |

6.

Nyíregyháza

| 7. | Pápa |
| --- | --- |

7.

Pápa

| 8. | Pécs – Pogány |
| --- | --- |

8.

Pécs – Pogány

| 9. | Siófok – Balatonkiliti |
| --- | --- |

9.

Siófok – Balatonkiliti

| 10. | Szeged |
| --- | --- |

10.

Szeged

| 11. | Szolnok |
| --- | --- |

11.

Szolnok

RUMUNSKA

Zmena a doplnenie informácií uverejnených v Úradnom vestníku Európskej únie C 77, 5.4.2007

ZOZNAM HRANIČNÝCH PRIECHODOV

Vzdušné hranice

| 1. | Henri Coandă Bucharest (13) |
| --- | --- |

1.

Henri Coandă Bucharest (13)

| 2. | Cluj-Napoca (13) |
| --- | --- |

2.

Cluj-Napoca (13)

| 3. | Sibiu (13) |
| --- | --- |

3.

Sibiu (13)

| 4. | Traian Vuia Timișoara (13) |
| --- | --- |

4.

Traian Vuia Timișoara (13)

| 5. | Transilvania Târgu Mureș (13) |
| --- | --- |

5.

Transilvania Târgu Mureș (13)

| 6. | George Enescu Bacău (13) |
| --- | --- |

6.

George Enescu Bacău (13)

| 7. | Mihail Kogălniceanu Constanța (13) |
| --- | --- |

7.

Mihail Kogălniceanu Constanța (13)

| 8. | Satu Mare (14) |
| --- | --- |

8.

Satu Mare (14)

| 9. | Suceava (14) |
| --- | --- |

9.

Suceava (14)

| 10. | Iași (14) |
| --- | --- |

10.

Iași (14)

| 11. | Arad (14) |
| --- | --- |

11.

Arad (14)

| 12. | Baia Mare (14) |
| --- | --- |

12.

Baia Mare (14)

| 13. | Craiova (14) |
| --- | --- |

13.

Craiova (14)

| 14. | Tulcea (14) |
| --- | --- |

14.

Tulcea (14)

| 15. | Aurel Vlaicu Bucharest Băneasa (15) |
| --- | --- |

15.

Aurel Vlaicu Bucharest Băneasa (15)

| 16. | Oradea (15) |
| --- | --- |

16.

Oradea (15)

Námorné hranice

| 1. | Constanța |
| --- | --- |

1.

Constanța

| 2. | Constanța Sud-Agigea |
| --- | --- |

2.

Constanța Sud-Agigea

| 3. | Mangalia |
| --- | --- |

3.

Mangalia

| 4. | Midia |
| --- | --- |

4.

Midia

Prístavy na rieke Dunaj

| 1. | Sulina (17) |
| --- | --- |

1.

Sulina (17)

| 2. | Tulcea (17) |
| --- | --- |

2.

Tulcea (17)

| 3. | Galați (17) |
| --- | --- |

3.

Galați (17)

| 4. | Brăila (18) |
| --- | --- |

4.

Brăila (18)

| 5. | Cernavodă (18) |
| --- | --- |

5.

Cernavodă (18)

| 6. | Călărași |
| --- | --- |

6.

Călărași

| 7. | Oltenița |
| --- | --- |

7.

Oltenița

| 8. | Giurgiu |
| --- | --- |

8.

Giurgiu

| 9. | Zimnicea |
| --- | --- |

9.

Zimnicea

| 10. | Turnu Magurele |
| --- | --- |

10.

Turnu Magurele

| 11. | Corabia |
| --- | --- |

11.

Corabia

| 12. | Bechet |
| --- | --- |

12.

Bechet

| 13. | Calafat |
| --- | --- |

13.

Calafat

| 14. | Orșova |
| --- | --- |

14.

Orșova

| 15. | Drobeta Turnu Severin |
| --- | --- |

15.

Drobeta Turnu Severin

| 16. | Moldova Veche |
| --- | --- |

16.

Moldova Veche

Pozemné hranice

Maďarsko:

| 1. | Petea, cestný hraničný priechod |
| --- | --- |

1.

Petea, cestný hraničný priechod

| 2. | Urziceni cestný hraničný priechod |
| --- | --- |

2.

Urziceni cestný hraničný priechod

| 3. | Carei, cestný hraničný priechod |
| --- | --- |

3.

Carei, cestný hraničný priechod

| 4. | Valea lui Mihai, cestný a železničný hraničný priechod |
| --- | --- |

4.

Valea lui Mihai, cestný a železničný hraničný priechod

| 5. | Săcuieni, cestný hraničný priechod |
| --- | --- |

5.

Săcuieni, cestný hraničný priechod

| 6. | Borș, cestný hraničný priechod |
| --- | --- |

6.

Borș, cestný hraničný priechod

| 7. | Episcopia Bihor, cestný hraničný priechod |
| --- | --- |

7.

Episcopia Bihor, cestný hraničný priechod

| 8. | Salonta, cestný a železničný hraničný priechod |
| --- | --- |

8.

Salonta, cestný a železničný hraničný priechod

| 9. | Vărșand, cestný hraničný priechod |
| --- | --- |

9.

Vărșand, cestný hraničný priechod

| 10. | Curtici, železničný hraničný priechod |
| --- | --- |

10.

Curtici, železničný hraničný priechod

| 11. | Turnu, cestný hraničný priechod |
| --- | --- |

11.

Turnu, cestný hraničný priechod

| 12. | Nădlac, cestný hraničný priechod |
| --- | --- |

12.

Nădlac, cestný hraničný priechod

| 13. | Cenad, cestný hraničný priechod |
| --- | --- |

13.

Cenad, cestný hraničný priechod

| 14. | Tudor Vladimirescu, cestný hraničný priechod (RO-LA) |
| --- | --- |

14.

Tudor Vladimirescu, cestný hraničný priechod (RO-LA)

Bulharsko:

| 1. | Giurgiu, cestný a železničný hraničný priechod |
| --- | --- |

1.

Giurgiu, cestný a železničný hraničný priechod

| 2. | Ostrov, cestný hraničný priechod |
| --- | --- |

2.

Ostrov, cestný hraničný priechod

| 3. | Negru Vodă, cestný a železničný hraničný priechod |
| --- | --- |

3.

Negru Vodă, cestný a železničný hraničný priechod

| 4. | Vama Veche, cestný hraničný priechod |
| --- | --- |

4.

Vama Veche, cestný hraničný priechod

| 5. | Calafat, cestný a železničný hraničný priechod |
| --- | --- |

5.

Calafat, cestný a železničný hraničný priechod

Srbsko:

| 1. | Jimbolia, cestný a železničný hraničný priechod |
| --- | --- |

1.

Jimbolia, cestný a železničný hraničný priechod

| 2. | Stamora Moravița, cestný a železničný hraničný priechod |
| --- | --- |

2.

Stamora Moravița, cestný a železničný hraničný priechod

| 3. | Naidaș, cestný hraničný priechod |
| --- | --- |

3.

Naidaș, cestný hraničný priechod

| 4. | Porțile de Fier I, cestný hraničný priechod |
| --- | --- |

4.

Porțile de Fier I, cestný hraničný priechod

| 5. | Porțile de Fier II, cestný hraničný priechod |
| --- | --- |

5.

Porțile de Fier II, cestný hraničný priechod

Moldavsko:

| 1. | Galați, cestný a železničný hraničný priechod |
| --- | --- |

1.

Galați, cestný a železničný hraničný priechod

| 2. | Oancea, cestný hraničný priechod |
| --- | --- |

2.

Oancea, cestný hraničný priechod

| 3. | Fălciu, železničný hraničný priechod |
| --- | --- |

3.

Fălciu, železničný hraničný priechod

| 4. | Albița, cestný hraničný priechod |
| --- | --- |

4.

Albița, cestný hraničný priechod

| 5. | Iași (Ungheni), železničný hraničný priechod |
| --- | --- |

5.

Iași (Ungheni), železničný hraničný priechod

| 6. | Sculeni, cestný hraničný priechod |
| --- | --- |

6.

Sculeni, cestný hraničný priechod

| 7. | Stânca, cestný hraničný priechod |
| --- | --- |

7.

Stânca, cestný hraničný priechod

| 8. | Rădăuți Prut, cestný hraničný priechod |
| --- | --- |

8.

Rădăuți Prut, cestný hraničný priechod

Ukrajina:

| 1. | Siret, cestný hraničný priechod |
| --- | --- |

1.

Siret, cestný hraničný priechod

| 2. | Vicșani, železničný hraničný priechod |
| --- | --- |

2.

Vicșani, železničný hraničný priechod

| 3. | Valea Vișeului, železničný hraničný priechod |
| --- | --- |

3.

Valea Vișeului, železničný hraničný priechod

| 4. | Câmpulung la Tisa, železničný hraničný priechod |
| --- | --- |

4.

Câmpulung la Tisa, železničný hraničný priechod

| 5. | Halmeu, cestný a železničný hraničný priechod |
| --- | --- |

5.

Halmeu, cestný a železničný hraničný priechod

| 6. | Sighetul Marmației, cestný hraničný priechod |
| --- | --- |

6.

Sighetul Marmației, cestný hraničný priechod

---

(1)  Hraničná inšpekčná stanica.

(2)  Otvorené denne od 6:00 do 22:00.

(3)  Porovnaj poznámku pod čiarou 1.

(4)  Porovnaj poznámku pod čiarou 2.

(5)  Porovnaj poznámku pod čiarou 1.

(6)  Porovnaj poznámku pod čiarou 1.

(7)  Porovnaj poznámku pod čiarou 1.

(8)  07:00 – 19:00

(9)  07.00 – 19:00

(10)  06:00 – 22:00

(11)  07:00 – 19:00

(12)  08:00 – 16:00

(13)  Certifikované ako medzinárodné letisko.

(14)  Certifikované ako letisko otvorené pre medzinárodnú dopravu.

(15)  Doteraz necertifikované ().

(16)  Vo vnútroštátnom právnom rámci v oblasti civilného letectva sa stanovuje, že počnúc dňom zrušenia kontrol na vzdušných hraniciach budú medzinárodné lety povolené len do/z medzinárodných letísk a len príležitostne z/do letísk otvorených pre medzinárodnú dopravu. Letiskám bez certifikácie nebude udelené povolenie na prevádzkovanie letov z/do tretích krajín.

(17)  Námorné prístavy na Dunaji.

(18)  Riečne prístavy na Dunaji.

---

| 23.8.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 242/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 242/13

---

Aktualizované vzory preukazov vydávaných ministerstvami zahraničných vecí členských štátov akreditovaným členom diplomatických misií a konzulárnych zastúpení a ich rodinným príslušníkom podľa článku 19 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc) (Ú. v EÚ C 247, 13.10.2006, s. 85; Ú. v. EÚ C 153, 6.7.2007, s. 15; Ú. v. EÚ C 64, 19.3.2009, s. 18; Ú. v. EÚ C 239, 6.10.2009, s. 7; Ú. v. EÚ C 304, 10.11.2010, s. 6; Ú. v. EÚ C 273, 16.9.2011, s. 11; Ú. v. EÚ C 357, 7.12.2011, s. 3; Ú. v. EÚ C 88, 24.3.2012, s. 12; Ú. v. EÚ C 120, 25.4.2012, s. 4; Ú. v. EÚ C 182, 22.6.2012, s. 10; Ú. v. EÚ C 214, 20.7.2012, s. 4; Ú. v. EÚ C 238, 8.8.2012, s. 5; Ú. v. EÚ C 255, 24.8.2012, s. 2)

2013/C 242/03

Vzory preukazov vydávaných ministerstvami zahraničných vecí členských štátov akreditovaným členom diplomatických misií a konzulárnych zastúpení a ich rodinným príslušníkom podľa článku 19 ods. 2 nariadenia (ES) č. 562/2006 z 15. marca 2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc), sa uverejňujú na základe informácií, ktoré členské štáty poskytli Komisii v súlade s článkom 34 Kódexu schengenských hraníc.

Mesačná aktualizácia je uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie a zároveň je k dispozícii aj na internetovej stránke Generálneho riaditeľstva pre vnútorné záležitosti.

CHORVÁTSKO

Osobitné preukazy totožnosti

Typ A –   členovia diplomatického personálu a ich rodinní príslušníci

Farba – červená

| Predná strana | Zadná strana |
| --- | --- |
| | |

Predná strana

Zadná strana

Image

Image

Typ B –   vedúci a zástupcovia vedúcich medzinárodných organizácií a ich rodinní príslušníci

Farba – zelená

| Predná strana | Zadná strana |
| --- | --- |
| | |

Predná strana

Zadná strana

Image

Image

Typ C –   konzulárni úradníci a ich rodinní príslušníci

Farba – modrá

| Predná strana | Zadná strana |
| --- | --- |
| | |

Predná strana

Zadná strana

Image

Image

Typ D –   administratívni a technickí pracovníci a ich rodinní príslušníci

Farba – azúrová

| Predná strana | Zadná strana |
| --- | --- |
| | |

Predná strana

Zadná strana

Image

Image

Typ E –   členovia služobného personálu a ich rodinní príslušníci

Farba – magenta

| Predná strana | Zadná strana |
| --- | --- |
| | |

Predná strana

Zadná strana

Image

Image

Typ F –   honorárni konzuli

Farba – žltá

| Predná strana | Zadná strana |
| --- | --- |
| | |

Predná strana

Zadná strana

Image

Image

Typ G –   osobitní experti a ich rodinní príslušníci

Farba – oranžová

| Predná strana | Zadná strana |
| --- | --- |
| | |

Predná strana

Zadná strana

Image

Image

Typ H –   zahraniční rodinní príslušníci, členovia domácnosti a služobný personál člena alebo vedúceho misie alebo konzulárneho úradu

Farba – purpurová

| Predná strana | Zadná strana |
| --- | --- |
| | |

Predná strana

Zadná strana

Image

Image

Typ I –   chorvátski štátni príslušníci – vedúci a zástupcovia vedúcich medzinárodných organizácií

Farba – hnedá

| Predná strana | Zadná strana |
| --- | --- |
| | |

Predná strana

Zadná strana

Image

Image

---

V Oznamy

INÉ AKTY

Európska komisia

| 23.8.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 242/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 242/17

---

Uverejnenie žiadosti o zmenu podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

2013/C 242/04

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti o zmenu podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

ŽIADOSŤ O ZMENU

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín
   (2)

ŽIADOSŤ O ZMENU V SÚLADE S ČLÁNKOM 9

„JAMÓN DE TERUEL“/„PALETA DE TERUEL“

ES č.: ES-PDO-0217-0987-10.04.2012

CHZO ( ) CHOP ( X )

1.   Položka v špecifikácii výrobku, ktorej sa zmena týka

| — | ☒ | Názov výrobku |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Opis výrobku |
| — | ☒ | Zemepisná oblasť |
| — | ☒ | Dôkaz o pôvode |
| — | ☒ | Spôsob výroby |
| — |  | Súvislosť |
| — | ☒ | Označovanie |
| — |  | Vnútroštátne požiadavky |
| — |  | Iné |

—

☒

Názov výrobku

—

☒

Opis výrobku

—

☒

Zemepisná oblasť

—

☒

Dôkaz o pôvode

—

☒

Spôsob výroby

—



Súvislosť

—

☒

Označovanie

—



Vnútroštátne požiadavky

—



Iné

2.   Druh zmeny

| — | ☒ | Zmena jednotného dokumentu alebo zhrnutia |
| --- | --- | --- |
| — |  | Zmena špecifikácie zapísaného CHOP alebo CHZO, ku ktorému nebol uverejnený jednotný dokument ani zhrnutie |
| — |  | Zmena špecifikácie, ktorá nevyžaduje zmenu uverejneného jednotného dokumentu [článok 9 ods. 3 nariadenia (ES) č. 510/2006] |
| — |  | Dočasná zmena špecifikácie vyplývajúca z uloženia povinných sanitárnych alebo rastlinolekárskych opatrení orgánmi verejnej moci [článok 9 ods. 4 nariadenia (ES) č. 510/2006] |

—

☒

Zmena jednotného dokumentu alebo zhrnutia

—



Zmena špecifikácie zapísaného CHOP alebo CHZO, ku ktorému nebol uverejnený jednotný dokument ani zhrnutie

—



Zmena špecifikácie, ktorá nevyžaduje zmenu uverejneného jednotného dokumentu [článok 9 ods. 3 nariadenia (ES) č. 510/2006]

—



Dočasná zmena špecifikácie vyplývajúca z uloženia povinných sanitárnych alebo rastlinolekárskych opatrení orgánmi verejnej moci [článok 9 ods. 4 nariadenia (ES) č. 510/2006]

3.   Zmeny

3.1.   Názov výrobku

„Jamón de Teruel“/„Paleta de Teruel“

Názov výrobku, na ktorý sa vzťahuje chránené označenie, sa mení doplnením výrazu paleta (pliecko) s cieľom presne informovať o povahe špecifických výrobkov s chráneným označením.

Pomenovanie „Paleta de Teruel“ tradične používajú spotrebitelia pri dopyte po tomto výrobku, a preto jeho doplnenie do chráneného označenia len podporí uznanie výrobku. Jeho používanie je veľmi rozšírené, čo si vyžaduje, aby výrobcovia predávali tento výrobok pod názvami obrazne vyjadrujúcimi jeho pôvod, takže jeho doplnenie umožní zaručiť pravosť tých výrobkov s chráneným označením, ktoré nesú toto pomenovanie.

V početných dokumentoch sa potvrdzuje všeobecné používanie výrazu „Paleta de Teruel“ s cieľom odlíšiť výrobok a možno v nich nájsť množstvo odkazov, ktoré sa uvádzajú na doplnenie k tomuto dokumentu a týkajú sa rôznych oblastí:

| — | historických |
| --- | --- |

—

historických

| — | obchodných |
| --- | --- |

—

obchodných

| — | informatívnych |
| --- | --- |

—

informatívnych

| — | výskumných prác. |
| --- | --- |

—

výskumných prác.

3.2.   Opis výrobku

K sušenej šunke (zo zadných končatín ošípaných) sa dopĺňa sušené pliecko (z predných končatín). Ako sa už uviedlo, z predných končatín ošípaných sa tradične vyrába sušené pliecko. Kvalitatívne vlastnosti pliecka a šunky sú podobné, líšia sa iba v hmotnosti a veľkosti kusa: pliecko je podstatne ľahšie a menšie. V špecifikácii sa preto stanovia rozdiely medzi obidvoma výrobkami v celkovej dĺžke spracovania a v trvaní niektorej povinnej etapy, ktorá bude v prípade pliecka kratšia. Je to nevyhnutné z jednoduchého dôvodu, že pre jeho menšiu veľkosť proces solenia, odležania po nasolení, sušenia (schnutia – zrenia) a vyzrievania trvá takisto kratší čas. Doplnenie sušeného pliecka do špecifikácie je v súlade s normami už stanovenými pri ostatných chránených označeniach pôvodu španielskej sušenej šunky (Guijuelo, Dehesa de Extremadura, Huelva/Jabugo a Los Pedroches), ktoré boli schválené až po šunke „Jamón de Teruel“.

V tomto odseku sa zo špecifikácie vypúšťa odkaz na zvieratá, z ktorých sa výrobok získava, pretože sú už opísané v príslušnom odseku obsahujúcom opis spracovania.

Pre objasnenie a zjednodušenie sa vypúšťa pododsek týkajúci sa ošetrovania zvierat alebo podávania liečiv, ktorý nie je vôbec podstatný pre opis výrobku.

Sušené šunky a pliecka, na ktoré sa vzťahuje chránené označenie pôvodu: „Jamón de Teruel“/„Paleta de Teruel“ sú mäsové výrobky, ktoré sa získavajú tak, že zadné a predné končatiny ošípaných prejdú procesom solenia, umývania, odležania po nasolení, sušenia (schnutia a zrenia) a vyzrievania. Ide o vylepšenie oproti špecifikácii, ktorej sa táto žiadosť o zmenu týka, pričom sa presne vymedzia etapy, pri ktorých sa získajú výrobky v požadovanej kvalite.

Nahrádzajú sa nepríliš presné termíny „hmotnosť od 8 do 9 kg, najmenej však 7 kg“ termínmi, ktoré tieto hodnoty vymedzujú presnejšie „Hmotnosť: 7 kg alebo viac v prípade šuniek a 4,5 kg pri sušených plieckach, pričom sa dodrží stanovená minimálna dĺžka spracovania.“

Zmienka o „reze v tvare písmena V“, ktorého vrchol sa nachádza v osi nohy sušenej šunky alebo sušeného pliecka. Tento opis sa upravuje tak, aby sa čo najpresnejšie vymedzilo vykonávanie rezu v tvare „V“, ktorý sa vždy robí tak, aby bol jeho vrchol v línii s osou opracúvaného kusa, ale v závislosti od tvaru kusa sa nemusí vždy nachádzať v jeho strede.

3.3.   Zemepisná oblasť

V špecifikácii, ktorej zmena sa teraz požaduje, sa priamo alebo nepriamo uvádzala zemepisná oblasť spracovania v troch jej odsekoch:

| | Odsek C: „Oblasť výroby zahŕňa mestá a obce v provincii Teruel, ktoré sa nachádzajú v nadmorskej výške 800 metrov a viac.“ |
| --- | --- |

Odsek C: „Oblasť výroby zahŕňa mestá a obce v provincii Teruel, ktoré sa nachádzajú v nadmorskej výške 800 metrov a viac.“

| | Odsek E: „... kde sa uskladňujú zavesené, v podmienkach s vlhkosťou a teplotou ... v nadmorskej výške 800 metrov a viac.“ |
| --- | --- |

Odsek E: „... kde sa uskladňujú zavesené, v podmienkach s vlhkosťou a teplotou ... v nadmorskej výške 800 metrov a viac.“

| | Odsek F.3 písm. b): „Šunky zrejú vo vynikajúcich klimatických podmienkach v nadmorskej výške viac ako 800 metrov.“ |
| --- | --- |

Odsek F.3 písm. b): „Šunky zrejú vo vynikajúcich klimatických podmienkach v nadmorskej výške viac ako 800 metrov.“

Takže pri tejto úprave sú zhrnuté do jediného odseku kritériá pre mestá a obce a pre sušiareň a zároveň sa zjednocujú odkazy na oblasť spracovania.

Keďže v špecifikácii, ktorej zmena sa teraz požaduje, nebola stanovená metóda určenia nadmorskej výšky miest a obcí ani nadmorskej výšky polohy sušiarne, v súčasnom znení sa okrem toho stanovuje dostatočne presný spôsob výpočtu tak priemernej nadmorskej výšky, ako aj absolútnej nadmorskej výšky platný pre zariadenia, ktoré budú zapísané v zoznamoch CHOP. Keďže niektoré zariadenia sú už zapísané podľa dosiaľ uplatňovaných, nie veľmi presných metód výpočtu výšky, treba pri tejto požiadavke pripustiť určitú toleranciu, nie však viac ako 6 %, čo predstavuje toleranciu 48 metrov. Treba dodať, že v troposfére, t. j. v najnižšej vrstve atmosféry, sa teplota znižuje v priemere o 0,65 °C každých 100 m výšky, čo pri uplatnení tolerancie znamená využívať zariadenia s priemernou teplotou vyššou o 0,31 °C, než je teplota zodpovedajúca hranici 800 metrov. Pripustením tejto odchýlky, nebadateľnej pri spracovaní, sa zabráni tomu, aby sa z CHOP vylúčili už zapísané zariadenia, ktoré spracúvali výrobky s chráneným označením, pričom ich vlastnosti vo veľkej miere spĺňajú všetky požiadavky na kvalitu stanovené v špecifikácii.

Takisto sa ustanovuje, že chov ošípaných, ako aj ich porážka a rozrábka sa vykonávajú v provincii Teruel, aby sa tak dodržali platné požiadavky týkajúce sa dobrých životných podmienok zvierat.

3.4.   Dôkaz o pôvode

V súlade s novou právnou úpravou kontrolného orgánu a spôsobu, akým tento orgán bude certifikovať výrobok, sa z odseku D súčasnej špecifikácie vypúšťajú tie pododseky, ktorých znenie by mohlo byť zmätočné alebo nejasné pri jeho riadnom overovaní. Takisto sa vypustili zmienky o „regulačnej rade“ vo všetkých pododsekoch, kde by mohli viesť k omylom, a nahradili sa pojmom „kontrolný orgán“.

Konkrétne v týchto prípadoch:

| | Vypúšťa sa druhý pododsek týkajúci sa písmena a) vlastnosti výrobku (Iba spotrebitelia z tejto oblasti a spotrebitelia, ktorí ju obľubujú, môžu šunku v plnej miere rozoznať, a preto je potrebné, aby sa zaručil jej pôvod), pretože vďaka vlastnostiam výrobku, zaručeným chráneným označením pôvodu, je charakteristickým výrobkom, a nie výrobkom, ktorý možno rozlíšiť iba podľa etikety. |
| --- | --- |

Vypúšťa sa druhý pododsek týkajúci sa písmena a) vlastnosti výrobku (Iba spotrebitelia z tejto oblasti a spotrebitelia, ktorí ju obľubujú, môžu šunku v plnej miere rozoznať, a preto je potrebné, aby sa zaručil jej pôvod), pretože vďaka vlastnostiam výrobku, zaručeným chráneným označením pôvodu, je charakteristickým výrobkom, a nie výrobkom, ktorý možno rozlíšiť iba podľa etikety.

| | Vypúšťa sa bod 8 písm. c) týkajúci sa kontrol a certifikovania, kde sa spomína analýza konečného výrobku, pretože vlastnosti výrobku sa kontrolujú počas celého procesu spracovania. |
| --- | --- |

Vypúšťa sa bod 8 písm. c) týkajúci sa kontrol a certifikovania, kde sa spomína analýza konečného výrobku, pretože vlastnosti výrobku sa kontrolujú počas celého procesu spracovania.

| | Zmenil sa obsah značky, ktorou sa označujú ošípané. Bude sa uvádzať kód hospodárskeho podniku, odkiaľ zviera pochádza (povinná oficiálna identifikácia). Cieľom tejto zmeny je zlepšiť životné podmienky zvierat tým, že sa zabráni dvojitému značkovaniu pre oficiálnu identifikáciu a chránené označenie pôvodu (CHOP). |
| --- | --- |

Zmenil sa obsah značky, ktorou sa označujú ošípané. Bude sa uvádzať kód hospodárskeho podniku, odkiaľ zviera pochádza (povinná oficiálna identifikácia). Cieľom tejto zmeny je zlepšiť životné podmienky zvierat tým, že sa zabráni dvojitému značkovaniu pre oficiálnu identifikáciu a chránené označenie pôvodu (CHOP).

3.5.   Spôsob výroby

| a) | S cieľom lepšie objasniť a ešte väčšmi zjednodušiť špecifikáciu sa vypúšťajú pododseky, v ktorých sa neuvádzajú žiadne podstatné údaje o spôsobe výroby, alebo tieto údaje sú už primeraným spôsobom uvedené v príslušných odsekoch. |
| --- | --- |

a)

S cieľom lepšie objasniť a ešte väčšmi zjednodušiť špecifikáciu sa vypúšťajú pododseky, v ktorých sa neuvádzajú žiadne podstatné údaje o spôsobe výroby, alebo tieto údaje sú už primeraným spôsobom uvedené v príslušných odsekoch.

| b) | V špecifikácii sa uvádza, že tento výrobok sa získava z druhu ošípanej vhodnej na výrobu šuniek, ktorá pochádza z kríženia medzi: | materskou líniou: plemená Landrace, Large White alebo krížením medzi nimi |
| --- | --- | --- |

b)

V špecifikácii sa uvádza, že tento výrobok sa získava z druhu ošípanej vhodnej na výrobu šuniek, ktorá pochádza z kríženia medzi:

materskou líniou: plemená Landrace, Large White alebo krížením medzi nimi

| | otcovskou líniou: Duroc. |
| --- | --- |

otcovskou líniou: Duroc.

Otcovská línia sa obmedzí iba na plemeno Duroc, čím sa zabezpečí homogénnosť výrobku, obmedzia sa variácie kríženia a výrazne sa zlepší kvalita výrobku.

Zlepšenia, ktoré týmto plemenám priniesla španielska plemenná kniha, postupne viedli k rozvoju populácie ošípaných u nás z hľadiska produktivity a zvyšovania počtu, pričom sa znížil vek ošípaných, dosahujúcich pri porážke rovnakú hmotnosť.

| c) | Aj výživa ošípaných v chovoch je schválená ako výživa prispievajúca ku kvalite výrobkov, pričom je stanovené, že krmivo ošípaných pozostáva prevažne z obilnín s vymedzeným percentuálnym zastúpením surovín podieľajúcich sa na zložení krmiva, ktoré tvorí najmenej 50 % obilnín.
  Európska komisia okrem toho v októbri 2007 požiadala o „doplňujúce informácie“ (týkajúce sa pôvodu a kvality krmív) v súvislosti so žiadosťou o zmenu špecifikácie CHOP zaslanej v roku 2005.
  Dňa 12. septembra 2008 bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie zhrnutie CHOP, kde sa v odseku 4.6 – Spojenie – uvádza text v tomto znení: „95 % krmiva pre tieto zvieratá sa produkuje v podnikoch, ktoré sa nachádzajú v danej oblasti, čo umožňuje zaručiť pôvod prevažnej väčšiny využívaných surovín.“ Tento text bol zaslaný Európskej komisii v reakcii na jej požiadavku o doplňujúce informácie; 20. apríla 2009 bol schválený tento text vydaním nariadenia Komisie (ES) č. 324/09 z 20. apríla 2009, ktorým sa schvaľuje väčšia zmena špecifikácie názvu zapísaného do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných [Jamón de Teruel (CHOP)].
  V súvislosti s tvrdením, že krmivo sa pripravuje na 95 % v podnikoch v provincii Teruel, opodstatnené sú tieto úvahy:






  — | tradičný systém výroby krmív určených pre CHOP sa prísne neobmedzuje na provinciu Teruel, ale sa rozširuje na ďalšie susedné oblasti, |
| --- | --- | --- |

c)

Aj výživa ošípaných v chovoch je schválená ako výživa prispievajúca ku kvalite výrobkov, pričom je stanovené, že krmivo ošípaných pozostáva prevažne z obilnín s vymedzeným percentuálnym zastúpením surovín podieľajúcich sa na zložení krmiva, ktoré tvorí najmenej 50 % obilnín.

Európska komisia okrem toho v októbri 2007 požiadala o „doplňujúce informácie“ (týkajúce sa pôvodu a kvality krmív) v súvislosti so žiadosťou o zmenu špecifikácie CHOP zaslanej v roku 2005.

Dňa 12. septembra 2008 bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie zhrnutie CHOP, kde sa v odseku 4.6 – Spojenie – uvádza text v tomto znení: „95 % krmiva pre tieto zvieratá sa produkuje v podnikoch, ktoré sa nachádzajú v danej oblasti, čo umožňuje zaručiť pôvod prevažnej väčšiny využívaných surovín.“ Tento text bol zaslaný Európskej komisii v reakcii na jej požiadavku o doplňujúce informácie; 20. apríla 2009 bol schválený tento text vydaním nariadenia Komisie (ES) č. 324/09 z 20. apríla 2009, ktorým sa schvaľuje väčšia zmena špecifikácie názvu zapísaného do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných [Jamón de Teruel (CHOP)].

V súvislosti s tvrdením, že krmivo sa pripravuje na 95 % v podnikoch v provincii Teruel, opodstatnené sú tieto úvahy:

—

tradičný systém výroby krmív určených pre CHOP sa prísne neobmedzuje na provinciu Teruel, ale sa rozširuje na ďalšie susedné oblasti,

| — | výrobcovia krmiva z oblastí susediacich s provinciou Teruel, ktorí nakupujú väčšinu svojho obilia v Terueli a už dlho dodávajú početnej skupine chovateľov krmivo určené pre ošípané s CHOP nesmú byť poškodení, |
| --- | --- |

—

výrobcovia krmiva z oblastí susediacich s provinciou Teruel, ktorí nakupujú väčšinu svojho obilia v Terueli a už dlho dodávajú početnej skupine chovateľov krmivo určené pre ošípané s CHOP nesmú byť poškodení,

| — | obmedzenie celej výroby krmív na provinciu Teruel môže spôsobiť problémy v logistike, |
| --- | --- |

—

obmedzenie celej výroby krmív na provinciu Teruel môže spôsobiť problémy v logistike,

| — | dodávanie krmív z podnikov, ktoré sa nachádzajú v oblastiach v blízkosti provincie Teruel, hoci do nej nie sú zahrnuté, ako sú susedné provincie, môže znamenať úspory výrobných nákladov pre niektorých výrobcov CHOP, pričom sa v maximálnej možnej miere zabezpečí, aby výrobcovia krmív využívali obilniny z oblasti výroby vzhľadom na logické dôvody optimalizovania dodávky a logistiky. |
| --- | --- |

—

dodávanie krmív z podnikov, ktoré sa nachádzajú v oblastiach v blízkosti provincie Teruel, hoci do nej nie sú zahrnuté, ako sú susedné provincie, môže znamenať úspory výrobných nákladov pre niektorých výrobcov CHOP, pričom sa v maximálnej možnej miere zabezpečí, aby výrobcovia krmív využívali obilniny z oblasti výroby vzhľadom na logické dôvody optimalizovania dodávky a logistiky.

Po zvážení všetkých uvedených skutočností sa požaduje rozšíriť spracovateľskú oblasť krmív o provincie susediace s provinciou Teruel, a to o Zaragozu, Guadalajaru, Cuencu, Valenciu, Castellón a Tarragonu.

Prevláda však presvedčenie, že obilná zložka krmiva bude v maximálnej možnej miere pochádzať z oblasti výroby. Zdá sa, že nie je vhodné stanoviť určitú hodnotu, pretože variabilnosť produkcie v dôsledku klimatických podmienok alebo sezónnosti produkcie by podmieňovala jej dostupnosť. Kontrolný orgán bude na základe znalosti údajov o produkcii hodnotiť zloženie a pôvod surovín a zároveň zisťovať ich dostupnosť.

| d) | Dopĺňajú sa nové požiadavky, ktorými sa lepšie vymedzuje proces v súlade s dosiahnutým technologickým vývojom, a to tak, že:
  Kusy určené na prípravu sušených šuniek a pliecok s označením CHOP môžu pochádzať iba z jatočných tiel ošípaných, ktorých hmotnosť zatepla je 86 kg alebo viac a ktorých hrúbka chrbtovej slaniny meraná v bedrovej časti na úrovni vrcholu stehna je väčšia ako 16 milimetrov a menšia ako 45 milimetrov.
  Takýmto spôsobom sa oveľa presnejšie špecifikuje druh ošípanej určenej na prípravu výrobku, a hoci zodpovedá ošípanej so živou hmotnosťou okolo 115 až 130 kg, táto požiadavka sa ruší v celom rozsahu, spolu s vekom ošípanej, pretože táto referencia už nezaručuje s potrebnou presnosťou rovnakosť ošípaných pri porážke a nahrádza sa požiadavkou na minimálnu hmotnosť jatočného tela a na meranie hrúbky slaniny v bedrovej časti chrbta, a nie pri štvrtom rebre, pretože ide o málo špecifickú vlastnosť. |
| --- | --- |

d)

Dopĺňajú sa nové požiadavky, ktorými sa lepšie vymedzuje proces v súlade s dosiahnutým technologickým vývojom, a to tak, že:

Kusy určené na prípravu sušených šuniek a pliecok s označením CHOP môžu pochádzať iba z jatočných tiel ošípaných, ktorých hmotnosť zatepla je 86 kg alebo viac a ktorých hrúbka chrbtovej slaniny meraná v bedrovej časti na úrovni vrcholu stehna je väčšia ako 16 milimetrov a menšia ako 45 milimetrov.

Takýmto spôsobom sa oveľa presnejšie špecifikuje druh ošípanej určenej na prípravu výrobku, a hoci zodpovedá ošípanej so živou hmotnosťou okolo 115 až 130 kg, táto požiadavka sa ruší v celom rozsahu, spolu s vekom ošípanej, pretože táto referencia už nezaručuje s potrebnou presnosťou rovnakosť ošípaných pri porážke a nahrádza sa požiadavkou na minimálnu hmotnosť jatočného tela a na meranie hrúbky slaniny v bedrovej časti chrbta, a nie pri štvrtom rebre, pretože ide o málo špecifickú vlastnosť.

| e) | Porážka ošípaných sa vykoná po predchádzajúcom omráčení všetkými úradne schválenými metódami, aj elektrickým šokom. |
| --- | --- |

e)

Porážka ošípaných sa vykoná po predchádzajúcom omráčení všetkými úradne schválenými metódami, aj elektrickým šokom.

| f) | Ďalšie zmeny znenia odsekov týkajúcich sa spôsobu výroby sa zavádzajú iba s cieľom zlepšiť ich znenie a porozumenie, v každom prípade, ak majú vplyv na kvalitu výrobku, je to buď pre jej zlepšenie, alebo pre zaručenie väčšej jednotnosti. Tieto zmeny sa týkajú len špecifikácie, a nie zhrnutia, v ktorom nenastáva žiadna zmena týchto pojmov. |
| --- | --- |

f)

Ďalšie zmeny znenia odsekov týkajúcich sa spôsobu výroby sa zavádzajú iba s cieľom zlepšiť ich znenie a porozumenie, v každom prípade, ak majú vplyv na kvalitu výrobku, je to buď pre jej zlepšenie, alebo pre zaručenie väčšej jednotnosti. Tieto zmeny sa týkajú len špecifikácie, a nie zhrnutia, v ktorom nenastáva žiadna zmena týchto pojmov.

| g) | Zrozumiteľnejšie a presnejšie sa opisuje proces prípravy, kde sa rozlišujú etapy a podmienky spracovania šuniek a pliecok.
  V prvom rade sa uvádza, že proces musí pozostávať z piatich fáz: solenia, umývania, odležania po nasolení, sušenia (schnutia a zrenia) a vyzrievania. Ide o vylepšenie, pretože sa osobitne vymedzujú fázy, ktorých výsledkom sú výrobky v požadovanej kvalite.






  — | Solenie: je dôležité rozlišovať medzi šunkami a plieckami z hľadiska hmotnosti týchto častí. Keďže prenikanie soli do tkanív je proces, ktorý závisí od svalovej hmoty každého kusa, prevádzkovatelia budú kontrolovať spracovanie na základe parametra hmotnosti, takže na vyhodnotenie spracovania a zaistenie výslednej kvality kusov je vhodnejšie vyjadriť čas ponechania v soli v pomere k hmotnosti kusov, a nie stanoviť maximálny čas v dňoch ako absolútnu hodnotu. |
| --- | --- | --- |

g)

Zrozumiteľnejšie a presnejšie sa opisuje proces prípravy, kde sa rozlišujú etapy a podmienky spracovania šuniek a pliecok.

V prvom rade sa uvádza, že proces musí pozostávať z piatich fáz: solenia, umývania, odležania po nasolení, sušenia (schnutia a zrenia) a vyzrievania. Ide o vylepšenie, pretože sa osobitne vymedzujú fázy, ktorých výsledkom sú výrobky v požadovanej kvalite.

—

Solenie: je dôležité rozlišovať medzi šunkami a plieckami z hľadiska hmotnosti týchto častí. Keďže prenikanie soli do tkanív je proces, ktorý závisí od svalovej hmoty každého kusa, prevádzkovatelia budú kontrolovať spracovanie na základe parametra hmotnosti, takže na vyhodnotenie spracovania a zaistenie výslednej kvality kusov je vhodnejšie vyjadriť čas ponechania v soli v pomere k hmotnosti kusov, a nie stanoviť maximálny čas v dňoch ako absolútnu hodnotu.

| — | Odležanie po nasolení: nestanovuje sa len s cieľom rozlišovať šunky a pliecka na základe hmotnosti týchto častí, ale zároveň sa stanovuje iba minimálny čas potrebný na zabezpečenie správnej stability výrobkov počas celého procesu, pričom maximálny čas závisí od rozhodnutia spracovateľa, a to preto, aby sa dali prispôsobiť ďalšej fáze schnutia – zrenia. |
| --- | --- |

—

Odležanie po nasolení: nestanovuje sa len s cieľom rozlišovať šunky a pliecka na základe hmotnosti týchto častí, ale zároveň sa stanovuje iba minimálny čas potrebný na zabezpečenie správnej stability výrobkov počas celého procesu, pričom maximálny čas závisí od rozhodnutia spracovateľa, a to preto, aby sa dali prispôsobiť ďalšej fáze schnutia – zrenia.

| — | Sušenie (schnutie – zrenie): pri požadovanej zmene ide o to, aby sa v prípade potreby mohla upraviť zmena podmienok prirodzeného prostredia potrebných na náležité sušenie prípadným použitím vhodných zariadení s cieľom udržať správny stupeň teploty a vlhkosti. Tieto zariadenia nesmú zmeniť podmienky prostredia, ale umožniť, aby sa rozšírili po celom objekte, čím sa dosiahne ich zjednotenie a zaručí sa, že každý výrobok sa nachádza v podobných podmienkach.
  Strojové zariadenia, ktoré sa uvádzali pri zapísaní chráneného označenia do zoznamu registrovaných CHOP a CHZO v roku 1996, majú zjednotiť podmienky teploty a vlhkosti v celom areáli spracovania, v ktorom sa výrobok nachádza. Rozlohy sušiarní si vyžadujú vnútornú recirkuláciu vzduchu, ktorá sa zabezpečuje pomocou týchto zariadení s funkciami vháňania, odsávania a recirkulácie, alebo zadržiavania vzduchu, a tieto zariadenia sa použijú v ktoromkoľvek momente procesu sušenia a vyzrievania za predpokladu, že sa vyžaduje zjednotenie podmienok prostredia, ale pri nepretržitom zachovaní vlastností výrobku.
  Stačí len obnoviť to, čo umožňovali právne predpisy upravujúce označenie pôvodu pred nadobudnutím účinnosti nariadenia Rady (EHS) č. 2081/92 zo 14. júla 1992 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín. V tom čase sa uznesením oddelenia pre poľnohospodárstvo, chov dobytka a lesníctvo z 29. júla 1993 schválilo nariadenie o označení pôvodu „Jamón de Teruel“ a jeho kontrolný orgán vo svojom článku 17 uvádzal, že priestory sušiarní „môžu byť vybavené vhodnými zariadeniami na udržanie správneho stupňa teploty a vlhkosti.“
  Nadobudnutie účinnosti nariadenia Rady (EHS) č. 2081/92 dňom 24. júla 1993 si vyžiadalo vypracovať špecifikáciu a zhrnutie pre všetky CHOP/CHZO registrované a chránené každým členským štátom. V januári 1994 Národný inštitút pre označenia pôvodu (ako autonómny orgán podliehajúci centrálnej štátnej správe) zaslal Európskej komisii špecifikáciu a zhrnutie pre označenie pôvodu „Jamón de Teruel“. V týchto dokumentoch sa doslovne neuvádzalo to, čo sa ustanovilo v článku 17 nariadenia schváleného uznesením z 29. júla 1993, ale sa v nich uvádzalo: „Sušenie: tento proces sa vykonáva v prírodných sušiarňach s riadenou ventiláciou, ktoré vytvárajú optimálne podmienky z hľadiska relatívnej vlhkosti a teploty.“
  Špecifikácia a zhrnutie zaslané Európskej komisii právne koexistovali s nariadením, ktoré bolo schválené uznesením z 29. júla 1993, až kým toto nariadenie nebolo zrušené uznesením ministra poľnohospodárstva a výživy zo 6. februára 2009, ktorým sa schválili osobitné právne predpisy pre chránené označenie pôvodu „Jamón de Teruel“. Podmienky výroby teruelskej šunky uvedené v špecifikácii, ktorá bola uverejnená ako príloha I k uvedenému uzneseniu, boli formulované rovnako ako v špecifikácii zaslanej Európskej komisii v roku 1994, aby sa mohli vylúčiť nezrovnalosti v predpisoch, aj keď si to vyžadovalo vypustiť zmienku „o vhodných zariadeniach na udržanie správneho stupňa teploty a vlhkosti.“
  Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa má opäť vložiť zmienka o možnosti použitia strojových zariadení na ventiláciu v prípade potreby na udržanie podmienok prirodzeného prostredia nevyhnutných na správne sušenie a rovnakých pre všetky výrobky umiestnené v sušiarni. |
| --- | --- |

—

Sušenie (schnutie – zrenie): pri požadovanej zmene ide o to, aby sa v prípade potreby mohla upraviť zmena podmienok prirodzeného prostredia potrebných na náležité sušenie prípadným použitím vhodných zariadení s cieľom udržať správny stupeň teploty a vlhkosti. Tieto zariadenia nesmú zmeniť podmienky prostredia, ale umožniť, aby sa rozšírili po celom objekte, čím sa dosiahne ich zjednotenie a zaručí sa, že každý výrobok sa nachádza v podobných podmienkach.

Strojové zariadenia, ktoré sa uvádzali pri zapísaní chráneného označenia do zoznamu registrovaných CHOP a CHZO v roku 1996, majú zjednotiť podmienky teploty a vlhkosti v celom areáli spracovania, v ktorom sa výrobok nachádza. Rozlohy sušiarní si vyžadujú vnútornú recirkuláciu vzduchu, ktorá sa zabezpečuje pomocou týchto zariadení s funkciami vháňania, odsávania a recirkulácie, alebo zadržiavania vzduchu, a tieto zariadenia sa použijú v ktoromkoľvek momente procesu sušenia a vyzrievania za predpokladu, že sa vyžaduje zjednotenie podmienok prostredia, ale pri nepretržitom zachovaní vlastností výrobku.

Stačí len obnoviť to, čo umožňovali právne predpisy upravujúce označenie pôvodu pred nadobudnutím účinnosti nariadenia Rady (EHS) č. 2081/92 zo 14. júla 1992 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín. V tom čase sa uznesením oddelenia pre poľnohospodárstvo, chov dobytka a lesníctvo z 29. júla 1993 schválilo nariadenie o označení pôvodu „Jamón de Teruel“ a jeho kontrolný orgán vo svojom článku 17 uvádzal, že priestory sušiarní „môžu byť vybavené vhodnými zariadeniami na udržanie správneho stupňa teploty a vlhkosti.“

Nadobudnutie účinnosti nariadenia Rady (EHS) č. 2081/92 dňom 24. júla 1993 si vyžiadalo vypracovať špecifikáciu a zhrnutie pre všetky CHOP/CHZO registrované a chránené každým členským štátom. V januári 1994 Národný inštitút pre označenia pôvodu (ako autonómny orgán podliehajúci centrálnej štátnej správe) zaslal Európskej komisii špecifikáciu a zhrnutie pre označenie pôvodu „Jamón de Teruel“. V týchto dokumentoch sa doslovne neuvádzalo to, čo sa ustanovilo v článku 17 nariadenia schváleného uznesením z 29. júla 1993, ale sa v nich uvádzalo: „Sušenie: tento proces sa vykonáva v prírodných sušiarňach s riadenou ventiláciou, ktoré vytvárajú optimálne podmienky z hľadiska relatívnej vlhkosti a teploty.“

Špecifikácia a zhrnutie zaslané Európskej komisii právne koexistovali s nariadením, ktoré bolo schválené uznesením z 29. júla 1993, až kým toto nariadenie nebolo zrušené uznesením ministra poľnohospodárstva a výživy zo 6. februára 2009, ktorým sa schválili osobitné právne predpisy pre chránené označenie pôvodu „Jamón de Teruel“. Podmienky výroby teruelskej šunky uvedené v špecifikácii, ktorá bola uverejnená ako príloha I k uvedenému uzneseniu, boli formulované rovnako ako v špecifikácii zaslanej Európskej komisii v roku 1994, aby sa mohli vylúčiť nezrovnalosti v predpisoch, aj keď si to vyžadovalo vypustiť zmienku „o vhodných zariadeniach na udržanie správneho stupňa teploty a vlhkosti.“

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa má opäť vložiť zmienka o možnosti použitia strojových zariadení na ventiláciu v prípade potreby na udržanie podmienok prirodzeného prostredia nevyhnutných na správne sušenie a rovnakých pre všetky výrobky umiestnené v sušiarni.

| — | Vyzrievanie: táto fáza sa uvádza ako samostatný proces, ktorého cieľom je zabezpečiť vytvorenie vône a chuti, rovnako ako zmenu štruktúry v dôsledku procesu biochemického zrenia. Treba zdôrazniť, že táto fáza je nevyhnutná na dosiahnutie kvalitného výrobku, pretože vyzrievanie je pomalší proces ako proces sušenia.
  Stanovuje sa minimálny čas pre všetky fázy procesu spracovania, a to tak pre šunky, ako aj pre pliecka. Minimálne obdobie (60 týždňov pre šunku a 36 týždňov pre pliecka) je v každom prípade zárukou získania kvalitných výrobkov. V prípade šunky navrhovaná zmena zvýši celkový požadovaný čas z terajších 12 mesiacov na navrhovaných 60 týždňov. Ide o výrazné predĺženie, ktoré sa nepochybne prejaví na zvýšení kvality výrobkov s chráneným označením pôvodu „Jamón de Teruel“.
  Podľa týchto časových požiadaviek záleží od výrobcov, ako rozložia tento čas medzi fázy sušenia a vyzrievania, s cieľom časovo sa prispôsobiť odlišným klimatickým podmienkam rôznych sušiarní.
  Pri všetkých požiadavkách uvedených v procese spracovania sa stanovujú kritériá splnenia voči ich minimálnym hodnotám, pretože sú rozhodujúce pre kvalitu výrobku. |
| --- | --- |

—

Vyzrievanie: táto fáza sa uvádza ako samostatný proces, ktorého cieľom je zabezpečiť vytvorenie vône a chuti, rovnako ako zmenu štruktúry v dôsledku procesu biochemického zrenia. Treba zdôrazniť, že táto fáza je nevyhnutná na dosiahnutie kvalitného výrobku, pretože vyzrievanie je pomalší proces ako proces sušenia.

Stanovuje sa minimálny čas pre všetky fázy procesu spracovania, a to tak pre šunky, ako aj pre pliecka. Minimálne obdobie (60 týždňov pre šunku a 36 týždňov pre pliecka) je v každom prípade zárukou získania kvalitných výrobkov. V prípade šunky navrhovaná zmena zvýši celkový požadovaný čas z terajších 12 mesiacov na navrhovaných 60 týždňov. Ide o výrazné predĺženie, ktoré sa nepochybne prejaví na zvýšení kvality výrobkov s chráneným označením pôvodu „Jamón de Teruel“.

Podľa týchto časových požiadaviek záleží od výrobcov, ako rozložia tento čas medzi fázy sušenia a vyzrievania, s cieľom časovo sa prispôsobiť odlišným klimatickým podmienkam rôznych sušiarní.

Pri všetkých požiadavkách uvedených v procese spracovania sa stanovujú kritériá splnenia voči ich minimálnym hodnotám, pretože sú rozhodujúce pre kvalitu výrobku.

| h) | Zahŕňa sa možnosť predaja vykostenej sušenej šunky a pliecka ako porciovaných výrobkov a nakrájaných na plátky, všetky zabalené, a to tým sušiarňam alebo baliarňam, ktoré spĺňajú požiadavky uvedené v špecifikácii a zodpovedajú kritériám kontroly a certifikácie. Je to len prispôsobenie sa požiadavkám trhu, ktoré sa predtým neregulovali, a ktoré sa vďaka diverzifikácii našej konzumnej spoločnosti vyvinuli. |
| --- | --- |

h)

Zahŕňa sa možnosť predaja vykostenej sušenej šunky a pliecka ako porciovaných výrobkov a nakrájaných na plátky, všetky zabalené, a to tým sušiarňam alebo baliarňam, ktoré spĺňajú požiadavky uvedené v špecifikácii a zodpovedajú kritériám kontroly a certifikácie. Je to len prispôsobenie sa požiadavkám trhu, ktoré sa predtým neregulovali, a ktoré sa vďaka diverzifikácii našej konzumnej spoločnosti vyvinuli.

3.6.   Označovanie

Šunka, ako aj sušené pliecko sa po ukončení procesu spracovania a po overení, že spĺňa stanovené požiadavky, označí slovom „TERUEL“ a vypálenou osemramennou hviezdou spolu s číslovanou etiketou (páskou) s logom chráneného označenia.

Uvádzajú sa konkrétne informácie o „vypálenej značke“, ktorou sa označujú celé kusy šuniek a pliecok, pričom sa špecifikuje, že táto značka obsahuje slovo TERUEL a osemramennú hviezdu.

Takisto sa spresňuje označenie výrobkov, pričom sa používa termín číslovaná „etiketa“ (páska), ktorá sa umiestňuje na celej sušenej šunke alebo na celom sušenom pliecku (či sú vykostené, alebo nie), a číslovaná zadná etiketa, ktorá sa umiestňuje na porciovanú sušenú šunku, alebo na porciované sušené pliecko.

Vypúšťa sa slovo „krúžky“, pretože len majú uchytiť etikety (pásky). Toto uchytenie v súčasnosti vyzerá ako „objímka“, ale v budúcnosti by sa mohol vyvinúť iný systém pripevnenia, ktorý bude technologicky vyspelejší alebo účinnejší pri umiestňovaní.

Zavedenie nového vzhľadu číslovanej zadnej etikety na balených vykostených výrobkoch, porciovaných výrobkoch alebo na výrobkoch nakrájaných na plátky, na ktorej sa uvádza, že „obsah tejto číslovanej zadnej etikety je súčasťou obchodného označenia“, vyhovuje technologickým kritériám baliarní, ktorých prevádzkovú rýchlosť nesmie lepenie zadných etikiet výrazne spomaliť.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín
   (3)

„JAMÓN DE TERUEL“/„PALETA DE TERUEL“

ES č.: ES-PDO-0217-0987-10.04.2012

CHZO ( ) CHOP ( X )

1.   Názov

„Jamón de Teruel“/„Paleta de Teruel“

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Španielsko

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1.   Druh výrobku

| Trieda 1.2 | Mäsové výrobky (tepelne spracované, solené, údené atď.) |
| --- | --- |

Trieda 1.2

Mäsové výrobky (tepelne spracované, solené, údené atď.)

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Sušené šunky a pliecka sú mäsové výrobky, ktoré sa získavajú v procese solenia, umývania, odležania po nasolení, sušenia (schnutia – zrenia) a vyzrievania zadných a predných končatín.

Morfologické vlastnosti

Sušené šunky a pliecka majú:

| a) | Tvar: predĺžený, podlhovastý a zaoblený po krajoch až po svalovinu, so zachovanou nohou. Môžu byť pokryté súvislou kožou alebo upravené rezom v tvare „V“, ktorého vrchol je v línii s osou nohy sušenej šunky alebo sušeného pliecka. |
| --- | --- |

a)

Tvar: predĺžený, podlhovastý a zaoblený po krajoch až po svalovinu, so zachovanou nohou. Môžu byť pokryté súvislou kožou alebo upravené rezom v tvare „V“, ktorého vrchol je v línii s osou nohy sušenej šunky alebo sušeného pliecka.

| b) | Hmotnosť: 7 kg alebo viac v prípade šunky a 4,5 kg v prípade sušeného pliecka, pri dodržaní stanoveného minimálneho času spracovania. |
| --- | --- |

b)

Hmotnosť: 7 kg alebo viac v prípade šunky a 4,5 kg v prípade sušeného pliecka, pri dodržaní stanoveného minimálneho času spracovania.

Organoleptické vlastnosti

Vonkajší povrch kusov môže byť pokrytý typickými plesňami, alebo môže byť čistý a natretý olejom alebo tukom. Povrch rezu má tieto vlastnosti:

| a) | Farba: červená a vzhľad nárezu lesklý, s tukom rovnomerne rozloženým v svalovine. |
| --- | --- |

a)

Farba: červená a vzhľad nárezu lesklý, s tukom rovnomerne rozloženým v svalovine.

| b) | Mäso: jemná, mierne slaná chuť. |
| --- | --- |

b)

Mäso: jemná, mierne slaná chuť.

| c) | Tuk: mastná štruktúra, lesklá, bieložltkastá farba, príjemná vôňa a chuť. |
| --- | --- |

c)

Tuk: mastná štruktúra, lesklá, bieložltkastá farba, príjemná vôňa a chuť.

3.3.   Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Ošípané vhodné na prípravu sušených šuniek a sušených pliecok s týmto chráneným označením pochádzajú z kríženia medzi:

| | materskou líniou: plemená Landrace, Large White alebo krížením medzi nimi |
| --- | --- |

materskou líniou: plemená Landrace, Large White alebo krížením medzi nimi

| | otcovskou líniou: Duroc. |
| --- | --- |

otcovskou líniou: Duroc.

Ošípané, ktorých stehná a pliecka sú vhodné na prípravu sušených šuniek a sušených pliecok s chráneným označením, sú narodené a chované na farmách v provincii Teruel, ich porážka a rozrábka sa vykonáva v zariadeniach, ktoré sa takisto nachádzajú v provincii Teruel.

Zvieratá slúžiace na reprodukciu nebudú použité na prípravu stehien a pliecok určených na výrobu sušených šuniek a pliecok s chráneným označením pôvodu.

Kance sa vykastrujú ešte pred výkrmom a svine pri porážke nesmú byť v čase párenia.

Kusy určené na prípravu sušených šuniek a pliecok s chráneným označením pôvodu môžu pochádzať jedine z jatočných tiel ošípaných, ktorých hmotnosť zatepla je 86 kg alebo viac, a ktorých hrúbka chrbtovej slaniny meraná v bedrovej časti na úrovni vrcholu stehna je väčšia ako 16 milimetrov a menšia ako 45 milimetrov.

3.4.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu)

Výrobcovia kŕmnych zmesí pre ošípané, na ktoré sa vzťahuje chránené označenie pôvodu, sa musia nachádzať v zemepisnej oblasti provincie Teruel alebo v susedných provinciách, a to v Zaragoze, Guadalajare, Cuence, Valencii, Castellóne a Tarragone.

Základom výživy ošípaných sú predovšetkým obilniny, pričom je stanovené percentuálne zastúpenie surovín, ktoré sa podieľajú na zložení krmiva, kde minimálne 50 % zloženia tvoria obilniny a tie budú v najväčšej možnej miere pochádzať z oblasti výroby.

Kontrolný orgán na základe znalosti údajov o produkcii hodnotí pôvod surovín pri miešaní krmív u ich výrobcov a zároveň zisťuje dostupnosť surovín.

3.5.   Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti

Etapy v oblasti výroby:

| — | Živočíšna výroba |
| --- | --- |

—

Živočíšna výroba

| — | Porážka a rozrábka ošípaných |
| --- | --- |

—

Porážka a rozrábka ošípaných

Etapy v oblasti spracovania:

| — | Solenie |
| --- | --- |

—

Solenie

| — | Umývanie |
| --- | --- |

—

Umývanie

| — | Odležanie po nasolení |
| --- | --- |

—

Odležanie po nasolení

| — | Sušenie |
| --- | --- |

—

Sušenie

| — | Vyzrievanie |
| --- | --- |

—

Vyzrievanie

3.6.   Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď.

Kontrolný orgán na nediskriminačnom základe povolí predaj vykostenej sušenej šunky a vykosteného sušeného pliecka, ktoré budú porciované alebo nakrájané na plátky, všetky budú balené, a to tým sušiarňam alebo baliarňam, ktoré sú zapísané a umiestnené v oblasti spracovania a za predpokladu, že spĺňajú požiadavky uvedené v špecifikácii a dodržiavajú kritériá kontroly a certifikácie.

Obmedzenie na oblasť spracovania pri vykonávaní týchto úprav výrobku a jeho následné balenie vyplýva z čisto technických kritérií, aby sa zaručilo zachovanie kvality výrobkov, ktoré by sa mohli porušiť, ak sa zmenia podmienky skladovania a manipulácie.

3.7.   Špecifické pravidlá označovania

Na obchodných etiketách, ktoré má každá obchodná firma, musí byť uvedený text: Chránené označenie pôvodu „Jamón de Teruel“/„Paleta de Teruel“, podľa príslušného výrobku.

Šunky a pliecka v celosti, určené na spotrebu, musia byť označené slovom „TERUEL“ a vypálenou osemramennou hviezdou, ako aj číslovanou etiketou (páskou) s logom chráneného označenia. Tieto označenia sa umiestnia vo výrobni vždy tak, aby sa nedali opätovne použiť.

Na obaloch vykostených sušených šuniek a pliecok, buď porciovaných, alebo nakrájaných na plátky, sa použije číslovaná zadná etiketa so slovom „Jamón“ (šunka) alebo „Paleta“ (pliecko), podľa príslušného výrobku a logo chráneného označenia.

Bude možné schváliť zahrnutie obsahu tejto číslovanej zadnej etikety do obchodného označenia firiem, ktoré o to požiadajú.

Tieto činnosti spojené so správnym používaním uvádzania chráneného označenia pôvodu a slova TERUEL sa nebudú uplatňovať na diskriminačnom základe. Vydávanie etikiet (pások) a zadných etikiet sa bude vykonávať automaticky pre všetky výrobky, kde sa preukáže splnenie špecifikácie podľa správ, ktoré poskytne kontrolný orgán vykonávajúci certifikačné činnosti, čím sa zaručí nediskriminovanie spracovateľov pôsobiacich v tejto oblasti.

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Oblasť výroby tvorí provincia Teruel.

Oblasť spracovania sušených šuniek a pliecok zahŕňa mestá a obce provincie Teruel, ktorých priemerná nadmorská výška je najmenej 800 metrov, za predpokladu, že sušiareň sa nachádza v nadmorskej výške 800 metrov a viac. Priemerná nadmorská výška sa meria pomocou techniky „digitálny model terénu“ (DTM), alebo podobnej techniky a absolútna nadmorská výška sušiarne sa určuje prostredníctvom Informačného systému pre územie Aragónska (SITAR), alebo iným podobným systémom, ktorý ho dokáže nahradiť, pričom sa pripúšťa tolerancia do 6 % pri obidvoch meraniach.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

5.1.   Špecifickosť zemepisnej oblasti

Vynikajúca kvalita výrobkov „Jamón de Teruel“/„Paleta de Teruel“ sa dosahuje predovšetkým vďaka podmienkam, v ktorých sa ošípané nachádzajú do a počas porážky, ako aj po porážke, ale musíme odlíšiť zemepisnú oblasť chovu a porážky – rozrábky ošípaných, ďalej uvádzanú ako oblasť výroby, od zemepisnej oblasti spracovania sušených šuniek a pliecok, ďalej uvádzanú ako oblasť spracovania.

Prírodné činitele

Oblasť spracovania sušených šuniek a pliecok sa vyznačuje vnútrozemským podnebím so stredomorským vplyvom, dlhými a studenými zimami, so silnými mrazmi na pustatinách. Podnebie je suché s početnými slnečnými dňami. Ročný úhrn zrážok je približne 400 mm s asi 70 daždivými dňami.

Priemerná ročná teplota je 12 °C, priemerná absolútna maximálna teplota je 37 °C a minimálna – 10 °C. Výkyv priemerných teplôt v lete a v zime je 19 °C. Obdobie bez mrazov sa vyskytuje od mája do októbra; takéto podmienky boli priaznivé na založenie mäsového priemyslu.

Šunky a pliecka zrejú vo vynikajúcich klimatických podmienkach typických pre zemepisnú oblasť spracovania, so suchým a chladným podnebím a to sú vhodné parametre na získanie šuniek a pliecok, ktoré sa vyznačujú dobrou povesťou.

Ľudské činitele

Existujú konkrétne zmienky Jordana de Asso, ktoré tento španielsky prírodovedec, právnik a historik uvádza vo svojom diele: Dejiny politickej ekonómie Aragónska (1798), v ktorom sa už spomínalo, že „ošípané, ktoré sa chovajú v okrese Albarracín, sú cenené pre ich jemnosť. Tieto zvieratá veľmi obľubujú listy asfodelu (Aspholedus ramosus), ktoré sa preto uskladňujú suché a počas zimy sa nimi kŕmia ošípané.“ Napriek svojej neveľkej početnosti a vďaka vysokej hmotnosti pri zakáľačke, ktorú táto ošípaná dosahovala po výkrme, toto „rodinné“ prasa bolo ozajstným zlatým prasiatkom pre vidiecke domácnosti, pretože pre rodinu teruelského roľníka bolo základom obživy na celý rok. Tieto ošípané boli živočíšnou surovinou, ktorá pri špeciálnom kŕmení a prípadnom vykŕmení žaluďmi, spolu s chladným a suchým podnebím vo vysočinách Jiloca, Albarracín, Gudar a Maestrazgo, umožnili spoločne vytvoriť silnú tradíciu spracovania mäsa, pliecka a šunky vysokej kvality. Je zrejmé, že tie ošípané sa vytratili, ale zostali vedomosti a zručnosť mnohých remeselníkov farmárov, ktorí dokázali pokračovať so svojimi skúsenosťami a vo svojich ošípaných, ktoré chovajú, zachovať vlastnosti tých predchádzajúcich plemien (plemena Molinesa keltského pôvodu, plemena Morellana z pyrenejského kmeňa s vysokou produkciou masti), a tak udržiavať vysokú kvalitu mäsa zdedenú z minulosti.

Za kľúčovú vlastnosť tohto chráneného označenia sa nepochybne považuje zužitkovanie vedomostí z minulosti do takej miery, že sa podarilo získať vhodný druh ošípaných pochádzajúcich z plemien Landrace, Large White a Duroc. Táto vhodná ošípaná ako výsledok kríženia uvedených plemien má výhodu v odolnosti kríženca a jej morfologické vlastnosti závisia do veľkej miery od kritérií výberu jej rodičov.

Je zrejmé, že všetky tieto spoločné vedomosti dopĺňa odbornosť pracovníkov na bitúnkoch, ktorí vedia nielen to, že hmotnosť trupu ošípaných musí byť 86 kg a viac, ale aj to, že hrúbka chrbtovej slaniny meraná pri vrchole šunky na bravčovej polovici je rozhodujúca pre to, či výrobok bude mať schválené chránené označenie. Pri rozrábke sú opäť potrebné vedomosti pracovníka, ktorý kontroluje delenie alebo rozrábku bez poškodenia stehna a pliecka, vykrvenie, odstránenie kožných zárezov, dopravu do sušiarne a klasifikáciu kusov, zároveň sleduje vnútornú teplotu a hmotnosť, aby sa dosiahli jednotné výrobky, ktoré budú môcť prijať samotní spracovatelia, ktorí uznajú, či kusy s tukom a bez poškodení budú spracované na výrobok.

Poznatky o solení v praxi tak, že soľ zostane v kontakte s kusmi 0,65 až 1 deň na kilogram čerstvej hmotnosti stehna alebo pliecka, pretrvali do súčasnosti a umožňujú vypracovať šunku s príjemnou chuťou, jemnú a mierne slanú. Takisto aj využitie vhodného podnebia v oblasti spracovania umožnilo takúto prax solenia. Takisto aj využitie vhodného podnebia v oblasti spracovania umožnilo takúto prax solenia.

Existuje obrovské množstvo tradičných starých receptov po rozmanitom teruelskom území. Dvaja etnológovia a gastronómovia, profesor Antonio Beltrán a José Manuel Porquet vo svojich gastronomických spisoch uviedli reprezentatívne recepty z provincie Teruel, v ktorých figuruje ako zložka teruelská šunka: Takže je tam „teruelská cesnaková polievka“ so šunkou nakrájanou na kúsky alebo „šunka s paradajkami na teruelský spôsob“. Napokon nesmieme zabudnúť na „Regañaos“, často pripravované v čase slávností Teruelského anjela. Kúsky lístkového cesta sa potrú olejom, obložia sa plátkami šunky a červenej papriky a upečú sa v rúre alebo na panvici.

5.2.   Špecifickosť výrobku

| — | Plemeno Duroc je známe svojou optimálnou rýchlosťou rastu, veľkou odolnosťou, dobrou plodnosťou a pozoruhodným výnosom masti. Mäso tohto plemena je veľmi prerastené, čo zabezpečuje vysokú kvalitu mäsa. |
| --- | --- |

—

Plemeno Duroc je známe svojou optimálnou rýchlosťou rastu, veľkou odolnosťou, dobrou plodnosťou a pozoruhodným výnosom masti. Mäso tohto plemena je veľmi prerastené, čo zabezpečuje vysokú kvalitu mäsa.

| — | Ošípaná plemena Landrace je zviera veľkých rozmerov, ktoré svojou dĺžkou a veľkosťou zohráva významnú úlohu pri získavaní ošípaných pre výrobky s chráneným označením. Prednosťou tohto plemena je vynikajúca telesná stavba, vysoký denný prírastok hmotnosti, vysoký index spracovania krmiva a hrúbka chrbtového tuku. |
| --- | --- |

—

Ošípaná plemena Landrace je zviera veľkých rozmerov, ktoré svojou dĺžkou a veľkosťou zohráva významnú úlohu pri získavaní ošípaných pre výrobky s chráneným označením. Prednosťou tohto plemena je vynikajúca telesná stavba, vysoký denný prírastok hmotnosti, vysoký index spracovania krmiva a hrúbka chrbtového tuku.

| — | Plemeno Large-White je plemeno, ktoré sa ľahko prispôsobuje a vyznačuje sa odolnosťou, vysokou plodnosťou a reprodukciou, so správnym technickým indexom spracovania krmiva a rastu. Má mäso vynikajúcej kvality, ktoré sa vyznačuje predovšetkým šťavnatosťou, textúrou, tvarom a farbou. |
| --- | --- |

—

Plemeno Large-White je plemeno, ktoré sa ľahko prispôsobuje a vyznačuje sa odolnosťou, vysokou plodnosťou a reprodukciou, so správnym technickým indexom spracovania krmiva a rastu. Má mäso vynikajúcej kvality, ktoré sa vyznačuje predovšetkým šťavnatosťou, textúrou, tvarom a farbou.

Pozitívny vplyv plemena Duroc, ako aj špeciálneho druhu krmiva na báze obilnín, spolu s vysokou hmotnosťou trupu, to všetko je konkrétnym výsledkom know-how mnohých chovateľov v minulosti, ktorí dokázali odovzdať ďalej svoje skúsenosti spolu s modernými technikami a vedomosťami o tom, ako dosiahnuť takú kvalitu výrobku, akú má „Jamón de Teruel“/„Paleta de Teruel“.

Základné kvalitatívne vlastnosti, ktoré odlišujú výrobok od ostatných porovnateľných výrobkov, možno vidieť už na čerstvých kusoch, ktoré sa budú sušiť, pretože majú:

| — | mierne vyššie pH, ktoré pomalšie klesá. |
| --- | --- |

—

mierne vyššie pH, ktoré pomalšie klesá.

| — | tmavšie sfarbenie |
| --- | --- |

—

tmavšie sfarbenie

| — | väčšiu „schopnosť zadržiavať vodu“ |
| --- | --- |

—

väčšiu „schopnosť zadržiavať vodu“

| — | väčšiu „šťavnatosť“ |
| --- | --- |

—

väčšiu „šťavnatosť“

| — | vyššiu úroveň prerastenia (vyššie % tuku v svalovine) |
| --- | --- |

—

vyššiu úroveň prerastenia (vyššie % tuku v svalovine)

| — | nižšiu mieru nasýtenia tuku |
| --- | --- |

—

nižšiu mieru nasýtenia tuku

| — | jemnejšiu textúru, a preto „mäkšie“ mäso (z dôvodu vyššieho stupňa prerastenia a väčšej šťavnatosti) |
| --- | --- |

—

jemnejšiu textúru, a preto „mäkšie“ mäso (z dôvodu vyššieho stupňa prerastenia a väčšej šťavnatosti)

| — | lepšie podmienky konzervovania a zrenia. |
| --- | --- |

—

lepšie podmienky konzervovania a zrenia.

Pokiaľ ide o už spracovaný produkt, vyznačuje sa tým, že je menej slaný a má výraznú chuť „po zrení“, ako sa uvádza v bode 3.2.

5.3.   Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO)

Pri spracovaní mäsových produktov je potrebné, aby surovina prešla viacerými technikami konzervovania, ako je predovšetkým solenie a dehydrovanie, čím sa výsledný výrobok mikrobiologicky stabilizuje. Zemepisné podmienky nadmorskej výšky, množstvo a rozloženie zrážok, teploty prostredia, ktoré sa vyskytujú v oblasti spracovania, spolu s praktikami, ktoré používajú tamojší ľudia a ktoré sa odovzdávajú z generácie na generáciu, umožňujú, že organoleptické vlastnosti týchto výrobkov sú špecifické, a to najmä:

| — | jemná chuť z dôvodu minimálneho obsahu soli vďaka používanému systému solenia, ktorý spočíva v ukladaní kusov do vrstiev so suchou soľou pri veľmi nízkych teplotách a na minimálny čas potrebný na to, aby preniklo do mäsa správne množstvo soli, |
| --- | --- |

—

jemná chuť z dôvodu minimálneho obsahu soli vďaka používanému systému solenia, ktorý spočíva v ukladaní kusov do vrstiev so suchou soľou pri veľmi nízkych teplotách a na minimálny čas potrebný na to, aby preniklo do mäsa správne množstvo soli,

| — | odležanie po nasolení, ktoré prebieha takisto pri veľmi nízkych teplotách, |
| --- | --- |

—

odležanie po nasolení, ktoré prebieha takisto pri veľmi nízkych teplotách,

| — | červené sfarbenie a lesklý vzhľad na reze sa dosahuje miernymi teplotami prostredia pri procese sušenia. Sušenie sa uskutočňuje v závislosti od charakteristického podnebia provincie Teruel, ktoré je celkove chladné, s relatívnou vlhkosťou pod priemerom, čo umožňuje pomalé a rovnomerné schnutie. To potom zasa spôsobuje, že zrenie je intenzívne, čím sa dosiahne výrazná vôňa a chuť, ako aj jemná textúra, ktorá sa ľahko požuje. Prerastenosť pomáha procesu pomalého schnutia a intenzívneho zrenia, |
| --- | --- |

—

červené sfarbenie a lesklý vzhľad na reze sa dosahuje miernymi teplotami prostredia pri procese sušenia. Sušenie sa uskutočňuje v závislosti od charakteristického podnebia provincie Teruel, ktoré je celkove chladné, s relatívnou vlhkosťou pod priemerom, čo umožňuje pomalé a rovnomerné schnutie. To potom zasa spôsobuje, že zrenie je intenzívne, čím sa dosiahne výrazná vôňa a chuť, ako aj jemná textúra, ktorá sa ľahko požuje. Prerastenosť pomáha procesu pomalého schnutia a intenzívneho zrenia,

| — | manipulácia počas záverečných fáz zrenia a vyzrievania spôsobuje, že sa zvýši lipolytická a proteolytická aktivita enzýmov, čím sa zjemnia a doplnia vône, chute a textúry tak chudého mäsa, ako aj tuku, |
| --- | --- |

—

manipulácia počas záverečných fáz zrenia a vyzrievania spôsobuje, že sa zvýši lipolytická a proteolytická aktivita enzýmov, čím sa zjemnia a doplnia vône, chute a textúry tak chudého mäsa, ako aj tuku,

| — | tuk je na dotyk mazľavý, je žltkastobielo sfarbený, voňavý a chutný, a to vďaka: vhodnému genotypu ošípaných po tom, čo sa do otcovskej línie zaradila konkrétna línia plemena Duroc, krmivu s vysokým obsahom obilniny, ktoré zvieratá dostávajú a veľkej hmotnosti trupov po porážke, pričom mäso je presne také, aké má byť, „ani mladé, ani staré“ a s primeraným stupňom prerastenia. |
| --- | --- |

—

tuk je na dotyk mazľavý, je žltkastobielo sfarbený, voňavý a chutný, a to vďaka: vhodnému genotypu ošípaných po tom, čo sa do otcovskej línie zaradila konkrétna línia plemena Duroc, krmivu s vysokým obsahom obilniny, ktoré zvieratá dostávajú a veľkej hmotnosti trupov po porážke, pričom mäso je presne také, aké má byť, „ani mladé, ani staré“ a s primeraným stupňom prerastenia.

Všetky špecifické vlastnosti tohto výrobku, ako aj tie jeho vlastnosti, ktoré ho odlišujú od iných porovnateľných výrobkov v dôsledku všetkých prírodných činiteľov a činností spracovávateľov, sú opísané v bode 5.1.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

[Článok 5 ods. 7 nariadenia (ES) č. 510/2006 (4)]

http://www.aragon.es/estaticos/GobiernoAragon/Departamentos/AgriculturaGanaderiaMedioAmbiente/AgriculturaGanaderia/Areas/08_Calidad_Agroalimentaria/jamon_de_teruel_11_2012.pdf

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahradené nariadením (EÚ) č. 1151/2012.

(3)  Nahradené nariadením (EÚ) č. 1151/2012.

(4)  Porovnaj poznámku pod čiarou 3.

---