# Europeiska unionens C 249E/2013

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.CE2013.249.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 249E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 56 årgången30 augusti 2013 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.CE2013.249.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 249E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

56 årgången30 augusti 2013

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | EuropaparlamentetSESSIONEN 2011–2012Sammanträdena den 14–16 februari 2012Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 127 E, 1.5.2012.ANTAGNA TEXTER |
| | Tisdagen den 14 februari 2012 |
| 2013/C 249E/01 | Återbördande av den avstängda delen av Famagusta till dess rättmätiga invånareEuropaparlamentets förklaring av den 14 februari 2012 om återbördande av den avstängda delen av Famagusta till dess rättmätiga invånare | 1 |
| | Onsdagen den 15 februari 2012 |
| 2013/C 249E/02 | Möjligheten att införa stabilitetsobligationerEuropaparlamentets resolution av den 15 februari 2012 om möjligheten att införa stabilitetsobligationer (2011/2959(RSP)) | 2 |
| 2013/C 249E/03 | Sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012Europaparlamentets resolution av den 15 februari 2012 om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 (2011/2320(INI)) | 4 |
| 2013/C 249E/04 | Bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012Europaparlamentets resolution av den 15 februari 2012 om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012 (2011/2319(INI)) | 12 |
| | Torsdagen den 16 februari 2012 |
| 2013/C 249E/05 | Riktlinjerna för 2013 års budget - Övriga avsnittEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om riktlinjerna för budgetförfarandet för budgetåret 2013, avsnitt I – Europaparlamentet, avsnitt II – rådet, avsnitt IV – domstolen, avsnitt V – revisionsrätten, avsnitt VI – Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, avsnitt VII – Regionkommittén, avsnitt VIII – Europeiska ombudsmannen, avsnitt IX – Europeiska datatillsynsmannen, avsnitt X – Europeiska utrikestjänsten (2012/2001(BUD)) | 18 |
| 2013/C 249E/06 | Den fleråriga planen för det västra beståndet av taggmakrillEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om läget vad gäller den föreslagna fleråriga planen för det västra beståndet av taggmakrill och det fiske som utnyttjar det beståndet (2011/2937(RSP)) | 20 |
| 2013/C 249E/07 | Den gemensamma fiskeripolitikens bidrag till produktionen av kollektiva nyttigheterEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om den gemensamma fiskeripolitikens bidrag till produktionen av kollektiva nyttigheter (2011/2899(RSP)) | 22 |
| 2013/C 249E/08 | Den senaste politiska utvecklingen i UngernEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om den senaste politiska utvecklingen i Ungern (2012/2511(RSP)) | 27 |
| 2013/C 249E/09 | Situationen i RysslandEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om det förestående presidentvalet i Ryssland (2012/2505(RSP)) | 30 |
| 2013/C 249E/10 | Avtal mellan EU och Marocko om ömsesidiga liberaliseringsåtgärder angående jordbruksprodukter och fiskeriprodukterEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om avtalet mellan EU och Marocko om ömsesidiga liberaliseringsåtgärder angående jordbruksprodukter och fiskeriprodukter (2012/2522(RSP)) | 34 |
| 2013/C 249E/11 | Situationen i SyrienEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om situationen i Syrien (2012/2543)(RSP)) | 37 |
| 2013/C 249E/12 | Det nittonde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheterEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om parlamentets ståndpunkt om det nittonde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (2012/2530(RSP)) | 41 |
| 2013/C 249E/13 | Blinda personers tillgång till böckerEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om framställning nr 0924/2011 ingiven av Dan Pescod (brittisk medborgare) för European Blind Union/Royal National Institute of Blind People, om blinda personers tillgång till böcker och andra trycksaker (2011/2894(RSP)) | 49 |
| 2013/C 249E/14 | Den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprungEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung (2012/2519(RSP)) | 50 |
| 2013/C 249E/15 | Framtiden för det europeiska jordövervakningsprogrammet (GMES)Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om framtiden för det europeiska jordövervakningsprogrammet (GMES) (2012/2509(RSP)) | 56 |
| 2013/C 249E/16 | Dödsstraff i Vitryssland, särskilt fallet Dzmitry Kanavalau och Uladzislau KavalyouEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om dödsstraffet i Vitryssland, särskilt fallen Dzmitryj Kanavalaw och Uladzislaw Kavaljow (2012/2539(RSP)) | 57 |
| 2013/C 249E/17 | Egypten: den senaste utvecklingenEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om Egypten – den senaste händelseutvecklingen (2012/2541(RSP)) | 60 |
| 2013/C 249E/18 | Dödsstraff i JapanEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om dödsstraffet i Japan (2012/2542(RSP)) | 63 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

EuropaparlamentetSESSIONEN 2011–2012Sammanträdena den 14–16 februari 2012Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 127 E, 1.5.2012.ANTAGNA TEXTER

Tisdagen den 14 februari 2012

2013/C 249E/01

Återbördande av den avstängda delen av Famagusta till dess rättmätiga invånareEuropaparlamentets förklaring av den 14 februari 2012 om återbördande av den avstängda delen av Famagusta till dess rättmätiga invånare

1

Onsdagen den 15 februari 2012

2013/C 249E/02

Möjligheten att införa stabilitetsobligationerEuropaparlamentets resolution av den 15 februari 2012 om möjligheten att införa stabilitetsobligationer (2011/2959(RSP))

2

2013/C 249E/03

Sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012Europaparlamentets resolution av den 15 februari 2012 om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 (2011/2320(INI))

4

2013/C 249E/04

Bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012Europaparlamentets resolution av den 15 februari 2012 om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012 (2011/2319(INI))

12

Torsdagen den 16 februari 2012

2013/C 249E/05

Riktlinjerna för 2013 års budget - Övriga avsnittEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om riktlinjerna för budgetförfarandet för budgetåret 2013, avsnitt I – Europaparlamentet, avsnitt II – rådet, avsnitt IV – domstolen, avsnitt V – revisionsrätten, avsnitt VI – Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, avsnitt VII – Regionkommittén, avsnitt VIII – Europeiska ombudsmannen, avsnitt IX – Europeiska datatillsynsmannen, avsnitt X – Europeiska utrikestjänsten (2012/2001(BUD))

18

2013/C 249E/06

Den fleråriga planen för det västra beståndet av taggmakrillEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om läget vad gäller den föreslagna fleråriga planen för det västra beståndet av taggmakrill och det fiske som utnyttjar det beståndet (2011/2937(RSP))

20

2013/C 249E/07

Den gemensamma fiskeripolitikens bidrag till produktionen av kollektiva nyttigheterEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om den gemensamma fiskeripolitikens bidrag till produktionen av kollektiva nyttigheter (2011/2899(RSP))

22

2013/C 249E/08

Den senaste politiska utvecklingen i UngernEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om den senaste politiska utvecklingen i Ungern (2012/2511(RSP))

27

2013/C 249E/09

Situationen i RysslandEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om det förestående presidentvalet i Ryssland (2012/2505(RSP))

30

2013/C 249E/10

Avtal mellan EU och Marocko om ömsesidiga liberaliseringsåtgärder angående jordbruksprodukter och fiskeriprodukterEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om avtalet mellan EU och Marocko om ömsesidiga liberaliseringsåtgärder angående jordbruksprodukter och fiskeriprodukter (2012/2522(RSP))

34

2013/C 249E/11

Situationen i SyrienEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om situationen i Syrien (2012/2543)(RSP))

37

2013/C 249E/12

Det nittonde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheterEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om parlamentets ståndpunkt om det nittonde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (2012/2530(RSP))

41

2013/C 249E/13

Blinda personers tillgång till böckerEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om framställning nr 0924/2011 ingiven av Dan Pescod (brittisk medborgare) för European Blind Union/Royal National Institute of Blind People, om blinda personers tillgång till böcker och andra trycksaker (2011/2894(RSP))

49

2013/C 249E/14

Den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprungEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung (2012/2519(RSP))

50

2013/C 249E/15

Framtiden för det europeiska jordövervakningsprogrammet (GMES)Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om framtiden för det europeiska jordövervakningsprogrammet (GMES) (2012/2509(RSP))

56

2013/C 249E/16

Dödsstraff i Vitryssland, särskilt fallet Dzmitry Kanavalau och Uladzislau KavalyouEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om dödsstraffet i Vitryssland, särskilt fallen Dzmitryj Kanavalaw och Uladzislaw Kavaljow (2012/2539(RSP))

57

2013/C 249E/17

Egypten: den senaste utvecklingenEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om Egypten – den senaste händelseutvecklingen (2012/2541(RSP))

60

2013/C 249E/18

Dödsstraff i JapanEuropaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om dödsstraffet i Japan (2012/2542(RSP))

63

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdagen den 15 februari 2012 |
| 2013/C 249E/19 | Ändring av artikel 48.2 i Europaparlamentets arbetsordning om initiativbetänkandenEuropaparlamentets beslut av den 15 februari 2012 om att ändra artikel 48.2 i Europaparlamentets arbetsordning om initiativbetänkanden (2011/2168(REG)) | 66 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Onsdagen den 15 februari 2012

2013/C 249E/19

Ändring av artikel 48.2 i Europaparlamentets arbetsordning om initiativbetänkandenEuropaparlamentets beslut av den 15 februari 2012 om att ändra artikel 48.2 i Europaparlamentets arbetsordning om initiativbetänkanden (2011/2168(REG))

66

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 14 februari 2012 |
| 2013/C 249E/20 | Tilldela byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och formgivning) vissa uppgifter i samband med säkerställande av immateriella rättigheter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om att tilldela byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och formgivning) vissa uppgifter i samband med skyddet av immateriella äganderätter, bland annat att samla företrädare för offentlig och privat sektor i ett europeiskt observationscentrum mot varumärkesförfalskning och pirattillverkning (COM(2011)0288 – C7-0136/2011 – 2011/0135(COD)) | 68 |
| P7_TC1-COD(2011)0135Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om tilldelning till Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller) av uppgifter i samband med säkerställande av immateriella rättigheter, inbegripet sammanförande av företrädare för den offentliga och privata sektorn i ett europeiskt observatorium för överträdelser av immateriella rättigheter | 69 |
| 2013/C 249E/21 | Sammankoppling av centrala register, handelsregister och företagsregister ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 89/666/EEG, 2005/56/EG och 2009/101/EG vad avser sammankoppling av centrala register, handelsregister och företagsregister (COM(2011)0079 – C7-0059/2011 – 2011/0038(COD)) | 69 |
| P7_TC1-COD(2011)0038Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/.../EU om ändring av direktiven 89/666/EEG, 2005/56/EG och 2009/101/EG vad avser sammankoppling av centrala register, handelsregister och företagsregister | 70 |
| 2013/C 249E/22 | Avtal om fiskemöjligheter mellan EU och Guinea-Bissau ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet mellan Europeiska unionen och Republiken Guinea-Bissau om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i det gällande partnerskapsavtalet om fiske mellan de två parterna (15178/2011 – C7-0003/2012 – 2011/0257(NLE)) | 70 |
| 2013/C 249E/23 | Marocko deltagande i unionsprogram ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett protokoll till Europa-Medelhavsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko om de allmänna principerna för Konungariket Marockos deltagande i unionsprogram (12712/2010 – C7-0430/2010 – 2010/0125(NLE)) | 71 |
| 2013/C 249E/24 | Vaccinering mot blåtunga ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2012 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2000/75/EG vad gäller vaccinering mot blåtunga (16696/1/2011 – C7-0011/2012 – 2010/0326(COD)) | 72 |
| 2013/C 249E/25 | Tekniska krav för betalningar och autogireringar i euro ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om antagande av tekniska krav för betalningar och autogireringar i euro och om ändring av förordning (EG) nr 924/2009 (KOM(2010)0775 – C7-0434/2010 – 2010/0373(COD)) | 73 |
| P7_TC1-COD(2010)0373Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om antagande av tekniska och affärsmässiga krav för betalningar och autogireringar i euro och om ändring av förordning (EG) nr 924/2009 | 74 |
| Bilaga | 74 |
| 2013/C 249E/26 | Utnämning av en ledamot av revisionsrätten - Baudilio Tomé Muguruza/ESEuropaparlamentets beslut av den 14 februari 2012 om nomineringen av Baudilio Tomé Muguruza till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C7-0015/2012 – 2012/0801(NLE)) | 75 |
| | Onsdagen den 15 februari 2012 |
| 2013/C 249E/27 | Island, Liechtenstein, Norge och Schweiz och Schengenregelverket ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2012 om utkastet till rådets beslut om att på unionens vägnar ingå avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Island, Furstendömet Liechtenstein, Konungariket Norge och Schweiziska edsförbundet om dessa länders deltagande i arbetet i de kommittéer som bistår Europeiska kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter i samband med genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (07763/2010 – C7-0272/2011 – 2009/0168(NLE)) | 76 |
| 2013/C 249E/28 | Riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2012 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2011)0813 – C7-0500/2011 – 2011/0390(CNS)) | 76 |
| 2013/C 249E/29 | Utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2012 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 1234/2007 vad gäller utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen (18733/1/2011 – C7-0022/2012 – 2008/0183(COD)) | 77 |
| 2013/C 249E/30 | Radiospektrumpolitik ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2012 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett flerårigt program för radiospektrumpolitik (16226/1/2011 – C7-0012/2012 – 2010/0252(COD)) | 78 |
| 2013/C 249E/31 | Avtalsvillkor inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller avtalsvillkor inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter (KOM(2010)0728 – C7-0408/2010 – 2010/0362(COD)) | 79 |
| P7_TC1-COD(2010)0362Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 februari 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller avtalsvillkor inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter | 80 |
| | Torsdagen den 16 februari 2012 |
| 2013/C 249E/32 | Insättningsgarantisystem ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 februari 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om insättningsgarantisystem (omarbetning) (COM(2010)0368 – C7-0177/2010 – 2010/0207(COD)) | 81 |
| P7_TC1-COD(2010)0207Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 februari 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/.../EU om insättningsgarantisystem [omarbetning] (
  1
  ) | 82 |
| BILAGA I | 114 |
| BILAGA II | 115 |
| BILAGA III | 117 |
| BILAGA IV | 118 |
| BILAGA V | 118 |
| 2013/C 249E/33 | Avtal EU-Marocko om ömsesidiga liberaliseringsåtgärder angående jordbruksprodukter och fiskeriprodukter ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 februari 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko om ömsesidiga liberaliseringsåtgärder angående jordbruksprodukter, bearbetade jordbruksprodukter, fisk och fiskeriprodukter, om ersättande av protokoll nr 1, 2 och 3 och deras bilagor samt om ändring av Europa-Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan (15975/2010 – C7-0432/2010 – 2010/0248(NLE)) | 120 |
| 2013/C 249E/34 | Den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 februari 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung (11343/2010 – C7-0207/2011 – 2010/0093(NLE)) | 121 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 14 februari 2012

2013/C 249E/20

Tilldela byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och formgivning) vissa uppgifter i samband med säkerställande av immateriella rättigheter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om att tilldela byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och formgivning) vissa uppgifter i samband med skyddet av immateriella äganderätter, bland annat att samla företrädare för offentlig och privat sektor i ett europeiskt observationscentrum mot varumärkesförfalskning och pirattillverkning (COM(2011)0288 – C7-0136/2011 – 2011/0135(COD))

68

P7_TC1-COD(2011)0135Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om tilldelning till Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller) av uppgifter i samband med säkerställande av immateriella rättigheter, inbegripet sammanförande av företrädare för den offentliga och privata sektorn i ett europeiskt observatorium för överträdelser av immateriella rättigheter

69

2013/C 249E/21

Sammankoppling av centrala register, handelsregister och företagsregister ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 89/666/EEG, 2005/56/EG och 2009/101/EG vad avser sammankoppling av centrala register, handelsregister och företagsregister (COM(2011)0079 – C7-0059/2011 – 2011/0038(COD))

69

P7_TC1-COD(2011)0038Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/.../EU om ändring av direktiven 89/666/EEG, 2005/56/EG och 2009/101/EG vad avser sammankoppling av centrala register, handelsregister och företagsregister

70

2013/C 249E/22

Avtal om fiskemöjligheter mellan EU och Guinea-Bissau ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet mellan Europeiska unionen och Republiken Guinea-Bissau om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i det gällande partnerskapsavtalet om fiske mellan de två parterna (15178/2011 – C7-0003/2012 – 2011/0257(NLE))

70

2013/C 249E/23

Marocko deltagande i unionsprogram ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett protokoll till Europa-Medelhavsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko om de allmänna principerna för Konungariket Marockos deltagande i unionsprogram (12712/2010 – C7-0430/2010 – 2010/0125(NLE))

71

2013/C 249E/24

Vaccinering mot blåtunga ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2012 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2000/75/EG vad gäller vaccinering mot blåtunga (16696/1/2011 – C7-0011/2012 – 2010/0326(COD))

72

2013/C 249E/25

Tekniska krav för betalningar och autogireringar i euro ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om antagande av tekniska krav för betalningar och autogireringar i euro och om ändring av förordning (EG) nr 924/2009 (KOM(2010)0775 – C7-0434/2010 – 2010/0373(COD))

73

P7_TC1-COD(2010)0373Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om antagande av tekniska och affärsmässiga krav för betalningar och autogireringar i euro och om ändring av förordning (EG) nr 924/2009

och affärsmässiga

74

Bilaga

74

2013/C 249E/26

Utnämning av en ledamot av revisionsrätten - Baudilio Tomé Muguruza/ESEuropaparlamentets beslut av den 14 februari 2012 om nomineringen av Baudilio Tomé Muguruza till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C7-0015/2012 – 2012/0801(NLE))

75

Onsdagen den 15 februari 2012

2013/C 249E/27

Island, Liechtenstein, Norge och Schweiz och Schengenregelverket ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2012 om utkastet till rådets beslut om att på unionens vägnar ingå avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Island, Furstendömet Liechtenstein, Konungariket Norge och Schweiziska edsförbundet om dessa länders deltagande i arbetet i de kommittéer som bistår Europeiska kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter i samband med genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (07763/2010 – C7-0272/2011 – 2009/0168(NLE))

76

2013/C 249E/28

Riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2012 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2011)0813 – C7-0500/2011 – 2011/0390(CNS))

76

2013/C 249E/29

Utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2012 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 1234/2007 vad gäller utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen (18733/1/2011 – C7-0022/2012 – 2008/0183(COD))

77

2013/C 249E/30

Radiospektrumpolitik ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2012 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett flerårigt program för radiospektrumpolitik (16226/1/2011 – C7-0012/2012 – 2010/0252(COD))

78

2013/C 249E/31

Avtalsvillkor inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller avtalsvillkor inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter (KOM(2010)0728 – C7-0408/2010 – 2010/0362(COD))

79

P7_TC1-COD(2010)0362Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 februari 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller avtalsvillkor inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter

80

Torsdagen den 16 februari 2012

2013/C 249E/32

Insättningsgarantisystem ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 februari 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om insättningsgarantisystem (omarbetning) (COM(2010)0368 – C7-0177/2010 – 2010/0207(COD))

81

P7_TC1-COD(2010)0207Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 februari 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/.../EU om insättningsgarantisystem [omarbetning] (
  1
  )

1

82

BILAGA I

114

BILAGA II

115

BILAGA III

117

BILAGA IV

118

BILAGA V

118

2013/C 249E/33

Avtal EU-Marocko om ömsesidiga liberaliseringsåtgärder angående jordbruksprodukter och fiskeriprodukter ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 februari 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko om ömsesidiga liberaliseringsåtgärder angående jordbruksprodukter, bearbetade jordbruksprodukter, fisk och fiskeriprodukter, om ersättande av protokoll nr 1, 2 och 3 och deras bilagor samt om ändring av Europa-Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan (15975/2010 – C7-0432/2010 – 2010/0248(NLE))

120

2013/C 249E/34

Den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 februari 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung (11343/2010 – C7-0207/2011 – 2010/0093(NLE))

121

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Politiska ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▐.

Tekniska rättelser och justeringar gjorda av ansvariga enheter: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med kursiv stil och strykningar med symbolen ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet SESSIONEN 2011–2012 Sammanträdena den 14–16 februari 2012 Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 127 E, 1.5.2012. ANTAGNA TEXTER

Tisdagen den 14 februari 2012

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/1

---

Tisdagen den 14 februari 2012Återbördande av den avstängda delen av Famagusta till dess rättmätiga invånare

P7_TA(2012)0039

Europaparlamentets förklaring av den 14 februari 2012 om återbördande av den avstängda delen av Famagusta till dess rättmätiga invånare

2013/C 249 E/01

Europaparlamentet avger denna förklaring

| — | med beaktande av sin resolution från 1993 om Cypern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution från 1993 om Cypern,

| — | med beaktande av sin resolution från 2009 om framstegsrapporten om Turkiet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution från 2009 om framstegsrapporten om Turkiet,

| — | med beaktande av artikel 123 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I augusti 1974 intogs staden Famagusta i Republiken Cypern av invaderande turkiska styrkor. |
| --- | --- |

A.

I augusti 1974 intogs staden Famagusta i Republiken Cypern av invaderande turkiska styrkor.

| B. | En del av Famagusta stängdes då av och har förblivit obebodd under den turkiska militärens direkta kontroll. |
| --- | --- |

B.

En del av Famagusta stängdes då av och har förblivit obebodd under den turkiska militärens direkta kontroll.

| C. | Återbördandet av den avstängda delen av Famagusta till dess rättmätiga invånare skulle underlätta ansträngningarna för en övergripande lösning på Cypernfrågan. |
| --- | --- |

C.

Återbördandet av den avstängda delen av Famagusta till dess rättmätiga invånare skulle underlätta ansträngningarna för en övergripande lösning på Cypernfrågan.

| D. | Europaparlamentet har tagit del av högnivåavtalet från 1979 och FN:s säkerhetsråds resolutioner 550(1984) och 789(1992). |
| --- | --- |

D.

Europaparlamentet har tagit del av högnivåavtalet från 1979 och FN:s säkerhetsråds resolutioner 550(1984) och 789(1992).

| E. | Europaparlamentet har tagit del av 2008 års rapport från utskottet för framställningar om framställning 733/2004. |
| --- | --- |

E.

Europaparlamentet har tagit del av 2008 års rapport från utskottet för framställningar om framställning 733/2004.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar Turkiets regering att handla enligt säkerhetsrådets ovannämnda resolutioner och rekommendationer, och att återbörda den avstängda delen av Famagusta till dess rättmätiga invånare, vilka ska kunna återvända dit under trygga och fredliga förhållanden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar Turkiets regering att handla enligt säkerhetsrådets ovannämnda resolutioner och rekommendationer, och att återbörda den avstängda delen av Famagusta till dess rättmätiga invånare, vilka ska kunna återvända dit under trygga och fredliga förhållanden.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna med kraft att samordna sina insatser med parlamentet för att verka för att Turkiet samarbetar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna med kraft att samordna sina insatser med parlamentet för att verka för att Turkiet samarbetar.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna (1) till kommissionen, rådet, medlemsstaternas regeringar, FN:s generalsekreterare och Turkiets regering. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna (1) till kommissionen, rådet, medlemsstaternas regeringar, FN:s generalsekreterare och Turkiets regering.

---

(1)  Förteckningen över ledamöter som har undertecknat förklaringen offentliggörs i bilaga 1 till protokollet av den 14 februari 2012 (P7_PV(2012)02-14(ANN1)).

---

Onsdagen den 15 februari 2012

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/2

---

Onsdagen den 15 februari 2012Möjligheten att införa stabilitetsobligationer

P7_TA(2012)0046

Europaparlamentets resolution av den 15 februari 2012 om möjligheten att införa stabilitetsobligationer (2011/2959(RSP))

2013/C 249 E/02

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1173/2011 av den 16 november 2011 om effektiv övervakning av de offentliga finanserna i euroområdet (1), som är en del av den så kallade ”six-pack”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1173/2011 av den 16 november 2011 om effektiv övervakning av de offentliga finanserna i euroområdet (1), som är en del av den så kallade ”six-pack”,

| — | med beaktande av kommissionens grönbok av den 23 november 2011 om möjligheten att införa stabilitetsobligationer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok av den 23 november 2011 om möjligheten att införa stabilitetsobligationer,

| — | med beaktande av presentationen av den 23 november 2011 av kommissionens vice ordförande Olli Rehn i utskottet för ekonomi och valutafrågor och av diskussionerna av den 29 november 2011 med det tyska rådet av ekonomiska experter om en europeisk skuldinlösenfond, |
| --- | --- |

—

med beaktande av presentationen av den 23 november 2011 av kommissionens vice ordförande Olli Rehn i utskottet för ekonomi och valutafrågor och av diskussionerna av den 29 november 2011 med det tyska rådet av ekonomiska experter om en europeisk skuldinlösenfond,

| — | med beaktande av Europeiska rådets ordförande Herman Van Rompuys interimsrapport av den 6 december 2011: Mot en starkare ekonomisk union, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets ordförande Herman Van Rompuys interimsrapport av den 6 december 2011: Mot en starkare ekonomisk union,

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Parlamentet har begärt att kommissionen ska lägga fram en rapport om möjligheten att införa eurovärdepapper. Förslaget är en integrerad del i överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om paketet om ekonomisk styrning (”six-pack”). |
| --- | --- |

A.

Parlamentet har begärt att kommissionen ska lägga fram en rapport om möjligheten att införa eurovärdepapper. Förslaget är en integrerad del i överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om paketet om ekonomisk styrning (”six-pack”).

| B. | Situationen i euroområdet är unik, eftersom länderna i euroområdet har samma valuta men saknar en gemensam skattepolitik och en gemensam obligationsmarknad. |
| --- | --- |

B.

Situationen i euroområdet är unik, eftersom länderna i euroområdet har samma valuta men saknar en gemensam skattepolitik och en gemensam obligationsmarknad.

| C. | Emissionen av obligationer med solidariskt ansvar skulle kräva en djupare integrationsprocess. |
| --- | --- |

C.

Emissionen av obligationer med solidariskt ansvar skulle kräva en djupare integrationsprocess.

| 1. | Europaparlamentet är mycket oroat över de fortsatta spänningarna på euroområdets statsobligationsmarknader, vilket återspeglats i större spreadar, hög volatilitet och sårbarhet för spekulativa attacker under de två senaste åren. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är mycket oroat över de fortsatta spänningarna på euroområdets statsobligationsmarknader, vilket återspeglats i större spreadar, hög volatilitet och sårbarhet för spekulativa attacker under de två senaste åren.

| 2. | Europaparlamentet anser att euroområdet, som ger ut världens andra internationella valuta, är medansvarig för det internationella valutasystemets stabilitet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att euroområdet, som ger ut världens andra internationella valuta, är medansvarig för det internationella valutasystemets stabilitet.

| 3. | Europaparlamentet understryker att det ligger i euroområdets och medlemsstaternas långsiktiga intresse att utnyttja alla fördelar med att ge ut euron, som har förutsättning att bli en internationell reservvaluta. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att det ligger i euroområdets och medlemsstaternas långsiktiga intresse att utnyttja alla fördelar med att ge ut euron, som har förutsättning att bli en internationell reservvaluta.

| 4. | Europaparlamentet noterar i synnerhet att marknaden för amerikanska statsobligationer och euroområdets sammanlagda marknad för statsobligationer har jämförbar storlek, men att de inte kan jämföras vad gäller likviditet, spridning och prissättning. Parlamentet påpekar att det kunde vara i euroområdets intresse att utveckla en gemensam likvid och diversifierad obligationsmarknad, och att en marknad för stabilitetsobligationer skulle innebära ett konkurrenskraftigt alternativ till den amerikanska obligationsmarknaden i dollar och bekräfta euron som en global ”trygg hamn”. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar i synnerhet att marknaden för amerikanska statsobligationer och euroområdets sammanlagda marknad för statsobligationer har jämförbar storlek, men att de inte kan jämföras vad gäller likviditet, spridning och prissättning. Parlamentet påpekar att det kunde vara i euroområdets intresse att utveckla en gemensam likvid och diversifierad obligationsmarknad, och att en marknad för stabilitetsobligationer skulle innebära ett konkurrenskraftigt alternativ till den amerikanska obligationsmarknaden i dollar och bekräfta euron som en global ”trygg hamn”.

| 5. | Europaparlamentet anser också att euroområdet och medlemsstaterna bär ansvaret för att en valuta som används av mer än 330 miljoner människor och många företag och investerare är stabil på lång sikt, något som indirekt påverkar resten av världen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser också att euroområdet och medlemsstaterna bär ansvaret för att en valuta som används av mer än 330 miljoner människor och många företag och investerare är stabil på lång sikt, något som indirekt påverkar resten av världen.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att stabilitetsobligationerna skulle skilja sig från de obligationer som emitteras av delstater, såsom fallet är i USA och Tyskland, och anser därför att de inte direkt kan jämföras med amerikanska och tyska statsobligationer. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påpekar att stabilitetsobligationerna skulle skilja sig från de obligationer som emitteras av delstater, såsom fallet är i USA och Tyskland, och anser därför att de inte direkt kan jämföras med amerikanska och tyska statsobligationer.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar grönboken som tillmötesgår ett länge närt önskemål från Europaparlamentet och anser att det är en ändamålsenlig utgångspunkt för ytterligare diskussioner. Parlamentet är öppet och angeläget att aktivt diskutera alla frågor – både styrkor och svagheter – rörande möjligheten att införa stabilitetsobligationer i olika former. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare fördjupa sin analys efter en bred allmän debatt, till vilken Europaparlamentet, de nationella parlamenten liksom Europeiska centralbanken bör bidra, om så är lämpligt. Parlamentet anser att inget av de tre alternativ som kommissionen lagt fram i sig utgör en lösning på den pågående statsskuldskrisen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar grönboken som tillmötesgår ett länge närt önskemål från Europaparlamentet och anser att det är en ändamålsenlig utgångspunkt för ytterligare diskussioner. Parlamentet är öppet och angeläget att aktivt diskutera alla frågor – både styrkor och svagheter – rörande möjligheten att införa stabilitetsobligationer i olika former. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare fördjupa sin analys efter en bred allmän debatt, till vilken Europaparlamentet, de nationella parlamenten liksom Europeiska centralbanken bör bidra, om så är lämpligt. Parlamentet anser att inget av de tre alternativ som kommissionen lagt fram i sig utgör en lösning på den pågående statsskuldskrisen.

| 8. | Europaparlamentet tar del av kommissionens bedömning, som utgör en del av kommissionens grönbok om möjligheten att införa stabilitetsobligationer, att stabilitetsobligationer skulle underlätta penningpolitiken i euroområdet och även effektivisera statsobligationsmarknaden och det finansiella systemet i hela euroområdet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet tar del av kommissionens bedömning, som utgör en del av kommissionens grönbok om möjligheten att införa stabilitetsobligationer, att stabilitetsobligationer skulle underlätta penningpolitiken i euroområdet och även effektivisera statsobligationsmarknaden och det finansiella systemet i hela euroområdet.

| 9. | Europaparlamentet upprepar på nytt sin ståndpunkt om att en gemensam emission av obligationer är en hållbar finanspolitisk ram som syftar till ett förbättrat ekonomiskt styre och stärkt ekonomisk tillväxt i euroområdet. Ordningsföljden är viktig, och omfattar en bindande färdplan i likhet med Maastrichtkriterierna för införandet av den gemensamma valutan, och dessutom bör man tillämpa de lärdomar man dragit. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet upprepar på nytt sin ståndpunkt om att en gemensam emission av obligationer är en hållbar finanspolitisk ram som syftar till ett förbättrat ekonomiskt styre och stärkt ekonomisk tillväxt i euroområdet. Ordningsföljden är viktig, och omfattar en bindande färdplan i likhet med Maastrichtkriterierna för införandet av den gemensamma valutan, och dessutom bör man tillämpa de lärdomar man dragit.

| 10. | Europaparlamentet anser att de mål som ligger till grund för besluten i Europeiska rådet av den 8–9 december 2011 om att ytterligare stärka de offentliga finansernas hållbarhet också bidrar till att skapa nödvändiga villkor för ett eventuellt införande av stabilitetsobligationer. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att de mål som ligger till grund för besluten i Europeiska rådet av den 8–9 december 2011 om att ytterligare stärka de offentliga finansernas hållbarhet också bidrar till att skapa nödvändiga villkor för ett eventuellt införande av stabilitetsobligationer.

| 11. | Europaparlamentet anser att stabilitetsobligationer kunde vara ytterligare ett sätt att stimulera till överensstämmelse med stabilitets- och tillväxtpakten förutsatt att de löser problemen med moraliska risker och solidariskt ansvar. Parlamentet noterar att ytterligare arbete krävs vad gäller följande alternativ som lades fram i grönboken:






  — | Effektiva marknadsincitament för att minska skulderna. |
| --- | --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att stabilitetsobligationer kunde vara ytterligare ett sätt att stimulera till överensstämmelse med stabilitets- och tillväxtpakten förutsatt att de löser problemen med moraliska risker och solidariskt ansvar. Parlamentet noterar att ytterligare arbete krävs vad gäller följande alternativ som lades fram i grönboken:

—

Effektiva marknadsincitament för att minska skulderna.

| — | Kriterier för inträde och utträde, överenskommelser om villkor och löptid, omfördelning av finansieringsfördelar för de nuvarande AAA-länderna. |
| --- | --- |

—

Kriterier för inträde och utträde, överenskommelser om villkor och löptid, omfördelning av finansieringsfördelar för de nuvarande AAA-länderna.

| — | Ett system för differentiering av räntesatser mellan medlemsstater med olika kreditbetyg. |
| --- | --- |

—

Ett system för differentiering av räntesatser mellan medlemsstater med olika kreditbetyg.

| — | Budgetdisciplin och ökad konkurrenskraft. |
| --- | --- |

—

Budgetdisciplin och ökad konkurrenskraft.

| — | Procykliska effekter och effekter av skulddeflation. |
| --- | --- |

—

Procykliska effekter och effekter av skulddeflation.

| — | Tillräcklig attraktionskraft för marknadsinvesterare, samtidigt som man är försiktig med eller undviker alltför högt ställda säkerheter eller en omfördelning av riskerna mellan länderna. |
| --- | --- |

—

Tillräcklig attraktionskraft för marknadsinvesterare, samtidigt som man är försiktig med eller undviker alltför högt ställda säkerheter eller en omfördelning av riskerna mellan länderna.

| — | Förmånsrätt för stabilitetsobligationer i förhållande till nationella obligationer om medlemsstaten inte kan betala sin skuld. |
| --- | --- |

—

Förmånsrätt för stabilitetsobligationer i förhållande till nationella obligationer om medlemsstaten inte kan betala sin skuld.

| — | Kriterier för tilldelning av lån till medlemsstater och kapaciteten att hantera skulden. |
| --- | --- |

—

Kriterier för tilldelning av lån till medlemsstater och kapaciteten att hantera skulden.

| — | Mätbara och genomförbara skuldprogram. |
| --- | --- |

—

Mätbara och genomförbara skuldprogram.

| — | Formaliteterna för en bindande färdplan, i likhet med Maastrichtkriterierna för införandet av den gemensamma valutan. |
| --- | --- |

—

Formaliteterna för en bindande färdplan, i likhet med Maastrichtkriterierna för införandet av den gemensamma valutan.

| — | Samverkan mellan EFSF och ESM för medlemsstater som har likviditetsproblem. |
| --- | --- |

—

Samverkan mellan EFSF och ESM för medlemsstater som har likviditetsproblem.

| — | Lämpliga rättsliga krav, inklusive ändringar av fördrag och konstitutioner. |
| --- | --- |

—

Lämpliga rättsliga krav, inklusive ändringar av fördrag och konstitutioner.

| 12. | Europaparlamentet anser att stabilitetsobligationer kan skapa stabilitet i euroområdet på medellång sikt. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att snabbt lägga fram förslag för att på ett avgörande sätt råda bot på den pågående statsskuldskrisen, såsom den europeiska pakt för skuldinlösen som det tyska rådet av ekonomiska experter föreslog och/eller avslutande och ratificeringen av ett avtal om ESM och/eller eurosedlar samt gemensam emissionsadministration av statsskuldsobligationer. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att stabilitetsobligationer kan skapa stabilitet i euroområdet på medellång sikt. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att snabbt lägga fram förslag för att på ett avgörande sätt råda bot på den pågående statsskuldskrisen, såsom den europeiska pakt för skuldinlösen som det tyska rådet av ekonomiska experter föreslog och/eller avslutande och ratificeringen av ett avtal om ESM och/eller eurosedlar samt gemensam emissionsadministration av statsskuldsobligationer.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att denna resolution är ett preliminärt svar på kommissionens grönbok och kommer att följas upp av en mer omfattande resolution i form av ett initiativbetänkande. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påpekar att denna resolution är ett preliminärt svar på kommissionens grönbok och kommer att följas upp av en mer omfattande resolution i form av ett initiativbetänkande.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska centralbanken. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska centralbanken.

---

(1)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 1.

---

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/4

---

Onsdagen den 15 februari 2012Sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012

P7_TA(2012)0047

Europaparlamentets resolution av den 15 februari 2012 om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 (2011/2320(INI))

2013/C 249 E/03

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 145, 148, 152 och 153.5 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 145, 148, 152 och 153.5 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 28 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 28 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020), som antogs av rådet den 7 mars 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020), som antogs av rådet den 7 mars 2011,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2011”Årlig tillväxtöversikt 2012” (COM(2011)0815) och utkastet till gemensam rapport om sysselsättningen som är bifogat detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2011”Årlig tillväxtöversikt 2012” (COM(2011)0815) och utkastet till gemensam rapport om sysselsättningen som är bifogat detta,

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 december 2011 om den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 december 2011 om den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010”Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010”Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 8 september 2010 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik: del II av de integrerade riktlinjerna för Europa 2020 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 8 september 2010 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik: del II av de integrerade riktlinjerna för Europa 2020 (2),

| — | med beaktande av rådets beslut 2010/707/EU av den 21 oktober 2010 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2010/707/EU av den 21 oktober 2010 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2010”En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen: EU:s bidrag till full sysselsättning” (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2010”En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen: EU:s bidrag till full sysselsättning” (COM(2010)0682),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2011 om agendan för ny kompetens och arbetstillfällen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2011 om agendan för ny kompetens och arbetstillfällen (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 december 2010”Den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning: en europeisk ram för social och territoriell sammanhållning” (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 december 2010”Den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning: en europeisk ram för social och territoriell sammanhållning” (COM(2010)0758),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2011 om den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2011 om den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning (5),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation 2008/867/EG av den 3 oktober 2008 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (delgett med nummer C(2008)5737) (6) samt sin resolution av den 6 maj 2009 om rekommendationen (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation 2008/867/EG av den 3 oktober 2008 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (delgett med nummer C(2008)5737) (6) samt sin resolution av den 6 maj 2009 om rekommendationen (7),

| — | med beaktande av kommittén för socialt skydds yttrande och rapport om den sociala dimensionen av Europa 2020-strategin (SPC/2010/10/7 slutversion), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommittén för socialt skydds yttrande och rapport om den sociala dimensionen av Europa 2020-strategin (SPC/2010/10/7 slutversion),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 5 april 2011 om ”En EU-ram för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020” (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 5 april 2011 om ”En EU-ram för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020” (COM(2011)0173),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2011 om EU-strategin för integrering av romer (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2011 om EU-strategin för integrering av romer (8),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 september 2010”Unga på väg: Ett initiativ för att släppa fram potentialen hos ungdomar att uppnå smart och hållbar tillväxt för alla i Europeiska unionen” (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 september 2010”Unga på väg: Ett initiativ för att släppa fram potentialen hos ungdomar att uppnå smart och hållbar tillväxt för alla i Europeiska unionen” (COM(2010)0477),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om Unga på väg – en ram för att förbättra Europas utbildningssystem (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om Unga på väg – en ram för att förbättra Europas utbildningssystem (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2010 om att främja ungdomens tillträde till arbetsmarknaden och stärka den rättsliga ställningen för praktikanter och lärlingar (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2010 om att främja ungdomens tillträde till arbetsmarknaden och stärka den rättsliga ställningen för praktikanter och lärlingar (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 september 2010 om att utveckla sysselsättningspotentialen av en ny hållbar ekonomi (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 september 2010 om att utveckla sysselsättningspotentialen av en ny hållbar ekonomi (11),

| — | med beaktande av rådets direktiv 1999/70/EG av den 28 juni 1999 om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 1999/70/EG av den 28 juni 1999 om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP (12),

| — | med beaktande av rådets direktiv 97/81/EG av den 15 december 1997 om ramavtalet om deltidsarbete undertecknat av UNICE, CEEP och EFS (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 97/81/EG av den 15 december 1997 om ramavtalet om deltidsarbete undertecknat av UNICE, CEEP och EFS (13),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (14),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0021/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0021/2012), och av följande skäl:

| A. | De sociala konsekvenserna av krisen är omfattande och förvärras nu av effekten av åtstramningsåtgärder som vidtagits i vissa länder för att hantera statsskuldskrisen med nedskärningar av arbetstillfällen, både inom den privata och den offentliga sektorn, sociala förmåner och offentliga tjänster, vilket försämrar situationen för de fattiga inom hela EU. |
| --- | --- |

A.

De sociala konsekvenserna av krisen är omfattande och förvärras nu av effekten av åtstramningsåtgärder som vidtagits i vissa länder för att hantera statsskuldskrisen med nedskärningar av arbetstillfällen, både inom den privata och den offentliga sektorn, sociala förmåner och offentliga tjänster, vilket försämrar situationen för de fattiga inom hela EU.

| B. | Arbetslösheten har ökat kraftigt sedan 2008 och det finns nu 23 miljoner arbetslösa i EU, vilket motsvarar 10 procent av befolkningen i arbetsför ålder. För att nå sitt sysselsättningsmål måste EU skapa sysselsättning åt ytterligare 17,6 miljoner människor före 2020. |
| --- | --- |

B.

Arbetslösheten har ökat kraftigt sedan 2008 och det finns nu 23 miljoner arbetslösa i EU, vilket motsvarar 10 procent av befolkningen i arbetsför ålder. För att nå sitt sysselsättningsmål måste EU skapa sysselsättning åt ytterligare 17,6 miljoner människor före 2020.

| C. | Situationen på arbetsmarknaden är särskilt svår för unga människor, som oberoende av vilken utbildningsnivå de har ofta hamnar i en situation med otrygga anställningar och obetald praktik. Detta har delvis sin grund i den bristfälliga matchningen mellan kompetensnivå och arbetsmarknadens krav. |
| --- | --- |

C.

Situationen på arbetsmarknaden är särskilt svår för unga människor, som oberoende av vilken utbildningsnivå de har ofta hamnar i en situation med otrygga anställningar och obetald praktik. Detta har delvis sin grund i den bristfälliga matchningen mellan kompetensnivå och arbetsmarknadens krav.

| D. | Krisen har också slagit hårt mot andra grupper, såsom personer som närmar sig pensionsåldern, långtidsarbetslösa och lågutbildade. |
| --- | --- |

D.

Krisen har också slagit hårt mot andra grupper, såsom personer som närmar sig pensionsåldern, långtidsarbetslösa och lågutbildade.

| E. | Jämställdhetsperspektivet är avgörande för att uppnå de övergripande målen i Europa 2020-strategin, eftersom kvinnor utgör den största reserven av hittills outnyttjad arbetskraft och utgör en majoritet av dem som lever i fattigdom inom EU. Särskild uppmärksamhet måste därför ägnas åt både jämställdhetsintegrering och politik som är inriktad på kvinnor i hela arbetet med den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

E.

Jämställdhetsperspektivet är avgörande för att uppnå de övergripande målen i Europa 2020-strategin, eftersom kvinnor utgör den största reserven av hittills outnyttjad arbetskraft och utgör en majoritet av dem som lever i fattigdom inom EU. Särskild uppmärksamhet måste därför ägnas åt både jämställdhetsintegrering och politik som är inriktad på kvinnor i hela arbetet med den europeiska planeringsterminen.

| F. | Fattigdomen bland förvärvsarbetande och utsattheten ökar inom EU, vid sidan av den höga arbetslösheten och de längre genomsnittliga arbetslöshetsperioderna. Krisen har skapat nya grupper av människor som riskerar att hamna i fattigdom. Kommittén för socialt skydd varnar för att allt fler människor är i riskzonen för inkomstfattigdom, barnfattigdom, allvarlig materiell fattigdom och social utestängning på grund av de felriktade och negativa finanspolitiska konsolideringsåtgärdernas effekter på de sociala trygghetssystemen, och genomförandet av aktiva integreringsstrategier bör därför vara en viktig del av EU:s och medlemsstaternas socialpolitiska dagordningar. |
| --- | --- |

F.

Fattigdomen bland förvärvsarbetande och utsattheten ökar inom EU, vid sidan av den höga arbetslösheten och de längre genomsnittliga arbetslöshetsperioderna. Krisen har skapat nya grupper av människor som riskerar att hamna i fattigdom. Kommittén för socialt skydd varnar för att allt fler människor är i riskzonen för inkomstfattigdom, barnfattigdom, allvarlig materiell fattigdom och social utestängning på grund av de felriktade och negativa finanspolitiska konsolideringsåtgärdernas effekter på de sociala trygghetssystemen, och genomförandet av aktiva integreringsstrategier bör därför vara en viktig del av EU:s och medlemsstaternas socialpolitiska dagordningar.

| G. | Åtstramningsåtgärder och åtgärder som är inriktade på budgetkonsolidering kan få en oproportionerligt negativ effekt på kvinnors ställning på arbetsmarknaden och på fattigdom bland kvinnor, till exempel på grund av nedskärningar i den offentliga sektorn som drabbar kvinnor eller genom att skatteförmåner för barnomsorg begränsas. |
| --- | --- |

G.

Åtstramningsåtgärder och åtgärder som är inriktade på budgetkonsolidering kan få en oproportionerligt negativ effekt på kvinnors ställning på arbetsmarknaden och på fattigdom bland kvinnor, till exempel på grund av nedskärningar i den offentliga sektorn som drabbar kvinnor eller genom att skatteförmåner för barnomsorg begränsas.

| H. | Trots att situationen är akut är medlemsstaternas framsteg för att nå Europa 2020-målen lägre än förväntat. Åtagandena i de nationella reformprogrammen är inte tillräckliga för att de flesta målen på EU-nivå ska kunna nås. |
| --- | --- |

H.

Trots att situationen är akut är medlemsstaternas framsteg för att nå Europa 2020-målen lägre än förväntat. Åtagandena i de nationella reformprogrammen är inte tillräckliga för att de flesta målen på EU-nivå ska kunna nås.

| I. | De sociala aspekterna och sysselsättningsaspekterna har inordnats under endast en av de fem prioriteringarna i den årliga tillväxtöversikten samtidigt som de utgör tre av de fem överordnade målen i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

I.

De sociala aspekterna och sysselsättningsaspekterna har inordnats under endast en av de fem prioriteringarna i den årliga tillväxtöversikten samtidigt som de utgör tre av de fem överordnade målen i Europa 2020-strategin.

Centrala budskap inför Europeiska rådets vårmöte

| 1. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Europeiska rådet att se till att följande budskap ingår i dess politiska riktlinjer för den europeiska planeringsterminen 2012 och uppdrar åt talmannen att försvara denna ståndpunkt under Europeiska rådets vårmöte den 1–2 mars 2012. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Europeiska rådet att se till att följande budskap ingår i dess politiska riktlinjer för den europeiska planeringsterminen 2012 och uppdrar åt talmannen att försvara denna ståndpunkt under Europeiska rådets vårmöte den 1–2 mars 2012.

I.   Att säkerställa överensstämmelse med och öka ambitionen att nå Europa 2020-målen

| 2. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att säkerställa att de årliga politiska riktlinjer som fastställs utifrån den årliga tillväxtöversikten helt och hållet syftar till att förverkliga alla mål i Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att säkerställa att de årliga politiska riktlinjer som fastställs utifrån den årliga tillväxtöversikten helt och hållet syftar till att förverkliga alla mål i Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att säkerställa överensstämmelse mellan de olika prioriteringarna i sina politiska riktlinjer, så att riktlinjerna om finanspolitisk konsolidering bygger på social rättvisa och inte ökar fattigdomen eller försvårar arbetet med att komma till rätta med arbetslösheten och lindra de sociala effekterna av krisen. Parlamentet är övertygat om att huvudfokus måste ligga på integrerade reformåtgärder som främjar en tillväxt såväl på kort som på medellång och lång sikt. Därför måste budgetåtgärder samt åtgärder för tillväxten och sysselsättningen vidtas samtidigt eftersom de alla är beroende av varandra och tillsammans utgör förutsättningar för återhämtningen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att säkerställa överensstämmelse mellan de olika prioriteringarna i sina politiska riktlinjer, så att riktlinjerna om finanspolitisk konsolidering bygger på social rättvisa och inte ökar fattigdomen eller försvårar arbetet med att komma till rätta med arbetslösheten och lindra de sociala effekterna av krisen. Parlamentet är övertygat om att huvudfokus måste ligga på integrerade reformåtgärder som främjar en tillväxt såväl på kort som på medellång och lång sikt. Därför måste budgetåtgärder samt åtgärder för tillväxten och sysselsättningen vidtas samtidigt eftersom de alla är beroende av varandra och tillsammans utgör förutsättningar för återhämtningen.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att i sina politiska riktlinjer säkerställa att EU-medel avsätts för att uppnå målen i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att i sina politiska riktlinjer säkerställa att EU-medel avsätts för att uppnå målen i Europa 2020-strategin.

| 5. | Europaparlamentet är djupt oroat över att de befintliga nationella målen inte är tillräckliga för att nå de överordnade målen i Europa 2020-strategin för sysselsättning, utbildning och minskad fattigdom. Parlamentet uppmanar Europeiska rådet att se till att medlemsstaterna gradvis sätter upp högre nationella mål och att dessa åtföljs av konkreta och realistiska färdplaner för genomförandet och bedöms med hjälp av tydliga och jämförbara indikatorer utifrån den överenskomna gemensamma bedömningsramen, så att EU styrs in på rätt kurs för att nå alla mål i Europa 2020-strategin och så att framsteg kan mätas på överskådligt sätt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet är djupt oroat över att de befintliga nationella målen inte är tillräckliga för att nå de överordnade målen i Europa 2020-strategin för sysselsättning, utbildning och minskad fattigdom. Parlamentet uppmanar Europeiska rådet att se till att medlemsstaterna gradvis sätter upp högre nationella mål och att dessa åtföljs av konkreta och realistiska färdplaner för genomförandet och bedöms med hjälp av tydliga och jämförbara indikatorer utifrån den överenskomna gemensamma bedömningsramen, så att EU styrs in på rätt kurs för att nå alla mål i Europa 2020-strategin och så att framsteg kan mätas på överskådligt sätt.

II.   Att stödja skapandet av hållbara arbetstillfällen med investeringar och skattereformer

| 6. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att ge det budgetutrymme och den uppmuntran som krävs för satsningar på skapande av hållbara arbetstillfällen med anständiga arbetsvillkor inom en rad olika sektorer samt satsningar på utbildning för arbetstagare och arbetslösa och för att minska fattigdomen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att ge det budgetutrymme och den uppmuntran som krävs för satsningar på skapande av hållbara arbetstillfällen med anständiga arbetsvillkor inom en rad olika sektorer samt satsningar på utbildning för arbetstagare och arbetslösa och för att minska fattigdomen.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att ställa sig bakom de politiska riktlinjerna om en omläggning av den skattebörda på arbetskraft som har formen av lönebikostnader, och samtidigt uppmuntra de företag som gynnas av dessa undantag/lättnader i gengäld ska erbjuda anständiga löner som det går att leva på. Parlamentet menar att detta skulle göra det mer attraktivt att anställa och behålla medarbetare och skulle förbättra den övergripande situationen på arbetsmarknaden, framför allt för utsatta grupper. Parlamentet uppmanar vidare Europeiska rådet att i enlighet med subsidiaritetsprincipen stödja riktlinjerna om högre skatteutfall genom rättvis, progressiv, omfördelande, effektiv och ändamålsenlig beskattning och en bättre samordning på skatteområdet för att bekämpa skatteflykt, i syfte att säkerställa att systemet är rättvist och bevara den sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att ställa sig bakom de politiska riktlinjerna om en omläggning av den skattebörda på arbetskraft som har formen av lönebikostnader, och samtidigt uppmuntra de företag som gynnas av dessa undantag/lättnader i gengäld ska erbjuda anständiga löner som det går att leva på. Parlamentet menar att detta skulle göra det mer attraktivt att anställa och behålla medarbetare och skulle förbättra den övergripande situationen på arbetsmarknaden, framför allt för utsatta grupper. Parlamentet uppmanar vidare Europeiska rådet att i enlighet med subsidiaritetsprincipen stödja riktlinjerna om högre skatteutfall genom rättvis, progressiv, omfördelande, effektiv och ändamålsenlig beskattning och en bättre samordning på skatteområdet för att bekämpa skatteflykt, i syfte att säkerställa att systemet är rättvist och bevara den sociala sammanhållningen.

III.   Att förbättra kvaliteten på sysselsättningen och villkoren för ett ökat deltagande i arbetslivet

| 8. | Europaparlamentet beklagar att de politiska riktlinjer som syftar till att göra det mer attraktivt att arbeta inte handlar om arbetstillfällenas kvalitet och att för lite uppmärksamhet ägnas åt att skapa de nödvändiga förutsättningarna för att öka deltagandet på arbetsmarknaden, särskilt bland kvinnor, personer med funktionsnedsättning och bland de personer som har det sämst ställt, såsom långtidsarbetslösa. Parlamentet uppmanar Europeiska rådet att införliva riktlinjer om anständigt arbete och insatser för att göra det lättare att förena arbete, familj och privatliv, i form av omsorg och barnomsorg till en rimlig kostnad, ledighet av familjeskäl och flexibla arbetsvillkor. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar att de politiska riktlinjer som syftar till att göra det mer attraktivt att arbeta inte handlar om arbetstillfällenas kvalitet och att för lite uppmärksamhet ägnas åt att skapa de nödvändiga förutsättningarna för att öka deltagandet på arbetsmarknaden, särskilt bland kvinnor, personer med funktionsnedsättning och bland de personer som har det sämst ställt, såsom långtidsarbetslösa. Parlamentet uppmanar Europeiska rådet att införliva riktlinjer om anständigt arbete och insatser för att göra det lättare att förena arbete, familj och privatliv, i form av omsorg och barnomsorg till en rimlig kostnad, ledighet av familjeskäl och flexibla arbetsvillkor.

| 9. | Europaparlamentet påpekar att åtstramningsåtgärder och en minskning av den administrativa bördan inte får äventyra socialt skydd samt hälso- och säkerhetsstandarder eller leda till mildare villkor eller undantag från EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påpekar att åtstramningsåtgärder och en minskning av den administrativa bördan inte får äventyra socialt skydd samt hälso- och säkerhetsstandarder eller leda till mildare villkor eller undantag från EU-lagstiftningen.

IV.   Att åtgärda ungdomsarbetslösheten

| 10. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att inte förlora den unga generationens potential och uppmanar Europeiska rådet att prioritera åtgärdandet av ungdomsarbetslösheten. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla övergripande strategier för ungdomar som varken har arbete eller utbildningsplats, bland annat genom riktade arbetsmarknadspolitiska åtgärder, åtgärder inriktade på att rätta till den dåliga kompetensmatchningen på arbetsmarknaden, främjande av ungdomars entreprenörskap och ramverk för att säkra övergången mellan utbildning och arbete, t.ex. genom kombination av yrkesutbildning och arbete. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i nära samarbete med arbetsmarknadens parter införa en garanti för ungdomar, vilken säkrar rätten för varje ung människa i EU att bli erbjuden arbete, lärlingsplats, extra yrkesutbildning eller en kombination av arbete och utbildning efter högst fyra månaders arbetslöshet. Parlamentet betonar vikten av att minska förekomsten av otrygga anställningsformer bland ungdomar, t.ex. visstidsanställningar, deltidsanställningar och obetald praktik, om det rör sig om anställningsformer som de inte själva valt. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att inte förlora den unga generationens potential och uppmanar Europeiska rådet att prioritera åtgärdandet av ungdomsarbetslösheten. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla övergripande strategier för ungdomar som varken har arbete eller utbildningsplats, bland annat genom riktade arbetsmarknadspolitiska åtgärder, åtgärder inriktade på att rätta till den dåliga kompetensmatchningen på arbetsmarknaden, främjande av ungdomars entreprenörskap och ramverk för att säkra övergången mellan utbildning och arbete, t.ex. genom kombination av yrkesutbildning och arbete. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i nära samarbete med arbetsmarknadens parter införa en garanti för ungdomar, vilken säkrar rätten för varje ung människa i EU att bli erbjuden arbete, lärlingsplats, extra yrkesutbildning eller en kombination av arbete och utbildning efter högst fyra månaders arbetslöshet. Parlamentet betonar vikten av att minska förekomsten av otrygga anställningsformer bland ungdomar, t.ex. visstidsanställningar, deltidsanställningar och obetald praktik, om det rör sig om anställningsformer som de inte själva valt.

V.   Att åtgärda fattigdom och social utestängning med tonvikt på grupper som saknar eller har begränsade kontakter med arbetsmarknaden

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att den årliga tillväxtöversikten för första gången inkluderar riktlinjer inom området för fattigdom och social utestängning. Parlamentet uppmanar Europeiska rådet att prioritera dessa riktlinjer och samtidigt se till att arbetet med att bekämpa fattigdom och social utestängning inbegriper mer än bara åtgärder som syftar till att integrera människor på arbetsmarknaden, genom att lägga tonvikt vid socialt skydd och en aktiv integration av utsatta grupper som saknar eller har begränsade kontakter med arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar att den årliga tillväxtöversikten för första gången inkluderar riktlinjer inom området för fattigdom och social utestängning. Parlamentet uppmanar Europeiska rådet att prioritera dessa riktlinjer och samtidigt se till att arbetet med att bekämpa fattigdom och social utestängning inbegriper mer än bara åtgärder som syftar till att integrera människor på arbetsmarknaden, genom att lägga tonvikt vid socialt skydd och en aktiv integration av utsatta grupper som saknar eller har begränsade kontakter med arbetsmarknaden.

| 12. | Europaparlamentet betonar att artikel 9 i EUF-fördraget måste integreras i hela den europeiska planeringsterminen, inbegripet i de landsspecifika rekommendationerna, som bör åtföljas av förhands- och efterhandsutvärderingar av de sociala konsekvenserna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att artikel 9 i EUF-fördraget måste integreras i hela den europeiska planeringsterminen, inbegripet i de landsspecifika rekommendationerna, som bör åtföljas av förhands- och efterhandsutvärderingar av de sociala konsekvenserna.

VI.   Att stärka den demokratiska legitimiteten och ansvarigheten samt det demokratiska egenansvaret

| 13. | Europaparlamentet påminner om att den ökade betydelsen av den europeiska dimensionen av medlemsstaternas ekonomiska politik bör gå hand i hand med en större demokratisk legitimitet och lämplig ansvarighet inför parlamentet och de nationella parlamenten. Parlamentet anser att Europeiska rådet, i avsaknad av en rättslig grund för det ordinarie lagstiftningsförfarandet som är tillämplig för den årliga tillväxtöversikten, har ett särskilt ansvar att beakta parlamentens synpunkter när det stöder de politiska riktlinjerna för att ge dem demokratisk legitimitet och att denna betoning på att snabbt införa åtstramningsåtgärder och budgetdisciplin på intet sätt får sättas före behovet av en demokratisk beslutsprocess. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påminner om att den ökade betydelsen av den europeiska dimensionen av medlemsstaternas ekonomiska politik bör gå hand i hand med en större demokratisk legitimitet och lämplig ansvarighet inför parlamentet och de nationella parlamenten. Parlamentet anser att Europeiska rådet, i avsaknad av en rättslig grund för det ordinarie lagstiftningsförfarandet som är tillämplig för den årliga tillväxtöversikten, har ett särskilt ansvar att beakta parlamentens synpunkter när det stöder de politiska riktlinjerna för att ge dem demokratisk legitimitet och att denna betoning på att snabbt införa åtstramningsåtgärder och budgetdisciplin på intet sätt får sättas före behovet av en demokratisk beslutsprocess.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att nationella och regionala parlament, arbetsmarknadens parter, myndigheter och det civila samhället är djupt engagerade i genomförandet och övervakningen av de politiska riktlinjerna i Europa 2020-strategin och den ekonomiska styrningsprocessen, för att säkerställa egenansvar. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att nationella och regionala parlament, arbetsmarknadens parter, myndigheter och det civila samhället är djupt engagerade i genomförandet och övervakningen av de politiska riktlinjerna i Europa 2020-strategin och den ekonomiska styrningsprocessen, för att säkerställa egenansvar.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att 2013 omvandla den årliga tillväxtöversikten till årliga riktlinjer för hållbar tillväxt, lägga fram detta i ett sådant format att parlamentet kan föreslå ändringar och se till att en insynsvänlig, interinstitutionell beslutsprocess leder till att man kommer överens om gemensamma politiska riktlinjer. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att 2013 omvandla den årliga tillväxtöversikten till årliga riktlinjer för hållbar tillväxt, lägga fram detta i ett sådant format att parlamentet kan föreslå ändringar och se till att en insynsvänlig, interinstitutionell beslutsprocess leder till att man kommer överens om gemensamma politiska riktlinjer.

Ytterligare insatser inom området för sysselsättning och sociala frågor

Att höja sysselsättningsgraden och förbättra arbetstillfällenas kvalitet

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja initiativ som främjar utvecklingen inom de sektorer som har den största sysselsättningspotentialen, särskilt vid övergången till en hållbar ekonomi (gröna arbetstillfällen), hälso- och sjukvårdstjänster samt sociala tjänster och den digitala ekonomin. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja initiativ som främjar utvecklingen inom de sektorer som har den största sysselsättningspotentialen, särskilt vid övergången till en hållbar ekonomi (gröna arbetstillfällen), hälso- och sjukvårdstjänster samt sociala tjänster och den digitala ekonomin.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra företagsklimatet, framför allt för små och medelstora företag, och att stödja nystartade företag och befintliga små och medelstora företag i deras insatser för att skapa arbetstillfällen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra företagsklimatet, framför allt för små och medelstora företag, och att stödja nystartade företag och befintliga små och medelstora företag i deras insatser för att skapa arbetstillfällen.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att förstärka insatserna för att förbättra den inre marknaden, stärka den digitala ekonomin och fokusera på smart lagstiftning som minskar byråkratin. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att förstärka insatserna för att förbättra den inre marknaden, stärka den digitala ekonomin och fokusera på smart lagstiftning som minskar byråkratin.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra arbetsförmedlingarnas räckvidd och effektivitet och anta effektiva och aktiva arbetsmarknadsåtgärder i nära samarbete med arbetsmarknadens parter, med ömsesidigt stöd från aktiveringsincitament såsom program för att gå från bidrag till arbete och lämpliga förmånssystem för att upprätthålla anställbarheten, stödja människor att komma tillbaka i arbete och trygga anständiga levnadsvillkor. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra arbetsförmedlingarnas räckvidd och effektivitet och anta effektiva och aktiva arbetsmarknadsåtgärder i nära samarbete med arbetsmarknadens parter, med ömsesidigt stöd från aktiveringsincitament såsom program för att gå från bidrag till arbete och lämpliga förmånssystem för att upprätthålla anställbarheten, stödja människor att komma tillbaka i arbete och trygga anständiga levnadsvillkor.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja och utveckla förutsättningar för flexiblare arbetsvillkor, framför allt för äldre och yngre arbetstagare, och att främja arbetstagarnas rörlighet. Parlamentet betonar betydelsen av att höja arbetskraftens produktivitet och effektivitet inom hela EU för att unionen ska återfå sin konkurrenskraft. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja och utveckla förutsättningar för flexiblare arbetsvillkor, framför allt för äldre och yngre arbetstagare, och att främja arbetstagarnas rörlighet. Parlamentet betonar betydelsen av att höja arbetskraftens produktivitet och effektivitet inom hela EU för att unionen ska återfå sin konkurrenskraft.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut utnyttja strukturfonderna för att kunna förbättra anställbarheten och bekämpa den strukturella arbetslösheten och långtidsarbetslösheten på ett effektivt sätt. Parlamentet anser att kommissionen bör erbjuda medlemsstaterna ytterligare stöd och vägledning i detta syfte, inte minst mot bakgrund av den rådande recessionen och de sociala utmaningarna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut utnyttja strukturfonderna för att kunna förbättra anställbarheten och bekämpa den strukturella arbetslösheten och långtidsarbetslösheten på ett effektivt sätt. Parlamentet anser att kommissionen bör erbjuda medlemsstaterna ytterligare stöd och vägledning i detta syfte, inte minst mot bakgrund av den rådande recessionen och de sociala utmaningarna.

| 22. | Europaparlamentet anser att det överordnade målet i Europa 2020-strategin för sysselsättningsgraden bara kan nås om kvinnors deltagande på arbetsmarknaden ökar markant. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge medlemsstaterna starkare riktlinjer vilka bör syfta till att skapa de förutsättningar som krävs för en högre sysselsättningsgrad bland kvinnor, t.ex. omsorg och barnomsorg till en rimlig kostnad, lämpliga system för mamma-, pappa- och föräldraledighet samt flexibla arbetstider och flexibla arbetsplatser. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att det överordnade målet i Europa 2020-strategin för sysselsättningsgraden bara kan nås om kvinnors deltagande på arbetsmarknaden ökar markant. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge medlemsstaterna starkare riktlinjer vilka bör syfta till att skapa de förutsättningar som krävs för en högre sysselsättningsgrad bland kvinnor, t.ex. omsorg och barnomsorg till en rimlig kostnad, lämpliga system för mamma-, pappa- och föräldraledighet samt flexibla arbetstider och flexibla arbetsplatser.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att utvärdera effektiviteten i de politiska rekommendationerna att stödja att alla vuxna i ett hushåll deltar på arbetsmarknaden, att se till att det erbjuds anständiga löner som det går att leva på och att underlätta för personer som fastnat i låglönearbeten och otrygga anställningar att avancera på arbetsmarknaden, då det är dessa tre mekanismer som kan minska fattigdomen bland förvärvsarbetande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekämpa fattigdomen bland förvärvsarbetande genom att bedriva en arbetsmarknadspolitik som syftar till att garantera löner som går att leva på för dem som förvärvsarbetar. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att utvärdera effektiviteten i de politiska rekommendationerna att stödja att alla vuxna i ett hushåll deltar på arbetsmarknaden, att se till att det erbjuds anständiga löner som det går att leva på och att underlätta för personer som fastnat i låglönearbeten och otrygga anställningar att avancera på arbetsmarknaden, då det är dessa tre mekanismer som kan minska fattigdomen bland förvärvsarbetande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekämpa fattigdomen bland förvärvsarbetande genom att bedriva en arbetsmarknadspolitik som syftar till att garantera löner som går att leva på för dem som förvärvsarbetar.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda könsuppdelade uppgifter i sina framstegsrapporter. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda könsuppdelade uppgifter i sina framstegsrapporter.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ytterligare erkänna det reella mervärde som äldre arbetstagare utgör inom det företag där de arbetar och att skapa äldrevänliga arbetsvillkor så att äldre arbetstagare som vill delta och stanna kvar på arbetsmarknaden kan välja att göra detta. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra detta genom att bekämpa åldersdiskriminering, ersätta incitament för att äldre arbetstagare ska lämna arbetsmarknaden med incitament för en arbetsmarknad för alla och genom att anpassa arbetsvillkoren till äldre arbetstagares behov, t.ex. genom att införa rätt till flexibel arbetstid och arbetsplats, rätt till utbildning och rätt till flexibel pensionering samtidigt som man säkerställer tillräckliga pensioner för alla. Parlamentet anser att man genom insatser för en god arbetsmiljö bör säkerställa ett aktivt åldrande under och efter arbetslivet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ytterligare erkänna det reella mervärde som äldre arbetstagare utgör inom det företag där de arbetar och att skapa äldrevänliga arbetsvillkor så att äldre arbetstagare som vill delta och stanna kvar på arbetsmarknaden kan välja att göra detta. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra detta genom att bekämpa åldersdiskriminering, ersätta incitament för att äldre arbetstagare ska lämna arbetsmarknaden med incitament för en arbetsmarknad för alla och genom att anpassa arbetsvillkoren till äldre arbetstagares behov, t.ex. genom att införa rätt till flexibel arbetstid och arbetsplats, rätt till utbildning och rätt till flexibel pensionering samtidigt som man säkerställer tillräckliga pensioner för alla. Parlamentet anser att man genom insatser för en god arbetsmiljö bör säkerställa ett aktivt åldrande under och efter arbetslivet.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att personer med visstids- eller deltidskontrakt åtnjuter likabehandling, inklusive vad gäller uppsägning och lön, i enlighet med EU:s primär- och sekundärlagstiftning och att dessa arbetstagare och samt personer som är egenföretagare har ett tillräckligt socialt skydd och tillgång till utbildning och livslångt lärande samt att ramvillkor fastställs för att de ska kunna göra karriär. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra ramavtalen om deltids- och visstidsanställning och att på ett effektivt sätt genomföra direktivet och upprätta en allmän ram för likabehandling i arbetslivet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att personer med visstids- eller deltidskontrakt åtnjuter likabehandling, inklusive vad gäller uppsägning och lön, i enlighet med EU:s primär- och sekundärlagstiftning och att dessa arbetstagare och samt personer som är egenföretagare har ett tillräckligt socialt skydd och tillgång till utbildning och livslångt lärande samt att ramvillkor fastställs för att de ska kunna göra karriär. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra ramavtalen om deltids- och visstidsanställning och att på ett effektivt sätt genomföra direktivet och upprätta en allmän ram för likabehandling i arbetslivet.

| 27. | Europaparlamentet anser att nödvändiga reformer på arbetsmarknaden – som syftar till att höja produktiviteten och konkurrenskraften – ska genomföras på ett sådant sätt att det säkerställer social rättvisa och främjar arbetstillfällenas kvalitet samt att de nationella traditionerna med dialog mellan arbetsmarknadens parter respekteras. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att nödvändiga reformer på arbetsmarknaden – som syftar till att höja produktiviteten och konkurrenskraften – ska genomföras på ett sådant sätt att det säkerställer social rättvisa och främjar arbetstillfällenas kvalitet samt att de nationella traditionerna med dialog mellan arbetsmarknadens parter respekteras.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra rörligheten inom och mellan arbetsmarknaderna och att ta bort alla befintliga juridiska och administrativa hinder som försvårar arbetstagarnas fria rörlighet inom EU. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra rörligheten inom och mellan arbetsmarknaderna och att ta bort alla befintliga juridiska och administrativa hinder som försvårar arbetstagarnas fria rörlighet inom EU.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att införa en skatt på finansiella transaktioner för att förstärka skapandet av hållbara arbetstillfällen. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att införa en skatt på finansiella transaktioner för att förstärka skapandet av hållbara arbetstillfällen.

| 30. | Europaparlamentet beklagar att det inte gjorts tillräckligt för att integrera jämställdheten i prioriteringarna i den årliga tillväxtöversikten, trots att kommissionen i den europeiska jämställdhetspakten 2011–2020 uppmanas att integrera ett jämställdhetsperspektiv i den årliga tillväxtöversikten. Parlamentet uppmanar Europeiska rådet att säkerställa att bristen på jämställdhet kommer att tas upp i de politiska riktlinjerna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att integrera ett jämställdhetsperspektiv när man utarbetar de nationella reformprogrammen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utfärda landsspecifika rekommendationer när medlemsstaterna inte tar hänsyn till jämställdhetsperspektivet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet beklagar att det inte gjorts tillräckligt för att integrera jämställdheten i prioriteringarna i den årliga tillväxtöversikten, trots att kommissionen i den europeiska jämställdhetspakten 2011–2020 uppmanas att integrera ett jämställdhetsperspektiv i den årliga tillväxtöversikten. Parlamentet uppmanar Europeiska rådet att säkerställa att bristen på jämställdhet kommer att tas upp i de politiska riktlinjerna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att integrera ett jämställdhetsperspektiv när man utarbetar de nationella reformprogrammen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utfärda landsspecifika rekommendationer när medlemsstaterna inte tar hänsyn till jämställdhetsperspektivet.

Att investera i utbildning

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anpassa och utöka satsningarna på utbildning, främjande av entreprenörsanda och livslångt lärande för alla åldersgrupper, inte bara i form av formell utbildning, utan också genom att utveckla icke-formellt och informellt lärande, vilket leder till högre tillväxtpotential. Parlamentet varnar också för de sociala och ekonomiska kostnaderna på lång sikt av att göra nedskärningar i utbildningsbudgetarna. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anpassa och utöka satsningarna på utbildning, främjande av entreprenörsanda och livslångt lärande för alla åldersgrupper, inte bara i form av formell utbildning, utan också genom att utveckla icke-formellt och informellt lärande, vilket leder till högre tillväxtpotential. Parlamentet varnar också för de sociala och ekonomiska kostnaderna på lång sikt av att göra nedskärningar i utbildningsbudgetarna.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att åtgärda den dåliga kunskapsmatchningen och kunskapsbristen och att öka synergierna mellan universitet, utbildningsinstitutioner, ungdomsorganisationer och företag genom att bli bättre på att förutse de kunskaper som behövs, anpassa utbildningssystemen efter arbetsmarknadens behov, utrusta arbetskraften med ny kompetens för att få bukt med den strukturella arbetslösheten och förbereda arbetstagarna för övergången till en smart, hållbar ekonomi som inbegriper alla. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att åtgärda den dåliga kunskapsmatchningen och kunskapsbristen och att öka synergierna mellan universitet, utbildningsinstitutioner, ungdomsorganisationer och företag genom att bli bättre på att förutse de kunskaper som behövs, anpassa utbildningssystemen efter arbetsmarknadens behov, utrusta arbetskraften med ny kompetens för att få bukt med den strukturella arbetslösheten och förbereda arbetstagarna för övergången till en smart, hållbar ekonomi som inbegriper alla.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förhindra att åtstramningsåtgärderna äventyrar en tillväxtvänlig politik och att prioritera tillväxtvänliga utgifter som utbildning, livslångt lärande, forskning och innovation och samtidigt säkerställa att dessa utgifter är effektiva. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förhindra att åtstramningsåtgärderna äventyrar en tillväxtvänlig politik och att prioritera tillväxtvänliga utgifter som utbildning, livslångt lärande, forskning och innovation och samtidigt säkerställa att dessa utgifter är effektiva.

| 34. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen, i sitt flaggskeppsinitiativ ”Unga på väg”, lovade att föreslå en kvalitetsram för praktikperioder och uppmanar kommissionen att omgående presentera en sådan ram. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påminner om att kommissionen, i sitt flaggskeppsinitiativ ”Unga på väg”, lovade att föreslå en kvalitetsram för praktikperioder och uppmanar kommissionen att omgående presentera en sådan ram.

| 35. | Europaparlamentet uppmuntrar till ett kraftfullt genomförande av de nationella referensramarna för kvalifikationer som verktyg för att främja utvecklingen av livslångt lärande. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmuntrar till ett kraftfullt genomförande av de nationella referensramarna för kvalifikationer som verktyg för att främja utvecklingen av livslångt lärande.

| 36. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen, medlemsstaterna och arbetsgivarna att skapa fler möjligheter för kvinnliga arbetstagare inom nya tekniksektorer för att stärka den högteknologiska sektorn i enlighet med Europa 2020-målen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen, medlemsstaterna och arbetsgivarna att skapa fler möjligheter för kvinnliga arbetstagare inom nya tekniksektorer för att stärka den högteknologiska sektorn i enlighet med Europa 2020-målen.

Att bekämpa fattigdom, främja social integration och kvaliteten på offentliga tjänster

| 37. | Europaparlamentet understryker att i Eurobarometer-undersökningen från november 2011 ansåg 49 procent av de tillfrågade europeiska medborgarna att bekämpning av fattigdom och social utestängning är en prioriterad politisk fråga framför samordningen av den ekonomiska politiken och budget- och skattepolitiken. De ville också att Europaparlamentet skulle lyfta fram denna fråga. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet understryker att i Eurobarometer-undersökningen från november 2011 ansåg 49 procent av de tillfrågade europeiska medborgarna att bekämpning av fattigdom och social utestängning är en prioriterad politisk fråga framför samordningen av den ekonomiska politiken och budget- och skattepolitiken. De ville också att Europaparlamentet skulle lyfta fram denna fråga.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka och förbättra effektiviteten i de sociala trygghetssystemen, inklusive tillgången till jämställda pensionssystem, och se till att de fortsätter att fungera som ett skydd mot fattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka och förbättra effektiviteten i de sociala trygghetssystemen, inklusive tillgången till jämställda pensionssystem, och se till att de fortsätter att fungera som ett skydd mot fattigdom och social utestängning.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra aktiva integreringsstrategier och införa lämpliga, högkvalitativa tjänster till en rimlig kostnad, tillräckliga inkomststöd och integrerade strategier för arbetstillfällen av god kvalitet för att förhindra marginalisering av låginkomsttagare och utsatta grupper. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra aktiva integreringsstrategier och införa lämpliga, högkvalitativa tjänster till en rimlig kostnad, tillräckliga inkomststöd och integrerade strategier för arbetstillfällen av god kvalitet för att förhindra marginalisering av låginkomsttagare och utsatta grupper.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att följa upp kommittén för socialt skydds uppmaning att ta fram deltagande nationella socialrapporter till stöd för de nationella reformprogrammen, baserade på målen för den öppna samordningsmetoden på det sociala området, och att tillhandahålla flerdimensionella lösningar på fattigdomen som främjar tillgång till rättigheter, resurser och tjänster. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att följa upp kommittén för socialt skydds uppmaning att ta fram deltagande nationella socialrapporter till stöd för de nationella reformprogrammen, baserade på målen för den öppna samordningsmetoden på det sociala området, och att tillhandahålla flerdimensionella lösningar på fattigdomen som främjar tillgång till rättigheter, resurser och tjänster.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att införa, genomföra och genomdriva effektiva antidiskrimineringsåtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen att åtgärda bristen på framsteg vad gäller genomförandet och efterlevnaden av antidiskrimineringsåtgärder i de landsspecifika rekommendationerna. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att införa, genomföra och genomdriva effektiva antidiskrimineringsåtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen att åtgärda bristen på framsteg vad gäller genomförandet och efterlevnaden av antidiskrimineringsåtgärder i de landsspecifika rekommendationerna.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sina nationella reformprogram ange hur EU-medlen kommer att användas för att stödja de nationella fattigdomsmålen och andra sociala, sysselsättnings- och utbildningsrelaterade mål som säkerställer att Europa 2020-målen uppnås. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sina nationella reformprogram ange hur EU-medlen kommer att användas för att stödja de nationella fattigdomsmålen och andra sociala, sysselsättnings- och utbildningsrelaterade mål som säkerställer att Europa 2020-målen uppnås.

| 43. | Europaparlamentet påpekar att de pensionsreformer som lyfts fram i den årliga tillväxtöversikten inte bara kan gå ut på att höja pensionsåldern för att förbättra underskotten, utan tvärtom måste ta hänsyn till antal arbetade år och erbjuda en anständig täckning för alla, minska fattigdomen bland de äldre utan att äventyra de statliga pensionssystemen. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet påpekar att de pensionsreformer som lyfts fram i den årliga tillväxtöversikten inte bara kan gå ut på att höja pensionsåldern för att förbättra underskotten, utan tvärtom måste ta hänsyn till antal arbetade år och erbjuda en anständig täckning för alla, minska fattigdomen bland de äldre utan att äventyra de statliga pensionssystemen.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att se till att alla reformer av hälso- och sjukvårdssystemen fokuserar på att förbättra kvaliteten och garanterar alla tillräcklig hälso- och sjukvård till en rimlig kostnad. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att se till att alla reformer av hälso- och sjukvårdssystemen fokuserar på att förbättra kvaliteten och garanterar alla tillräcklig hälso- och sjukvård till en rimlig kostnad.

| 45. | Europaparlamentet är oroat över krisens sociala konsekvenser för fattigdomen bland kvinnor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att säkerställa att de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna är förenliga med den sociala dimensionen i Europa 2020-strategin och riktlinjerna för sysselsättningen. Parlamentet uppmanar också kommissionen att utvärdera åtstramningsåtgärdernas effekter på jämställdheten och sysselsättningen bland kvinnor. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet är oroat över krisens sociala konsekvenser för fattigdomen bland kvinnor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att säkerställa att de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna är förenliga med den sociala dimensionen i Europa 2020-strategin och riktlinjerna för sysselsättningen. Parlamentet uppmanar också kommissionen att utvärdera åtstramningsåtgärdernas effekter på jämställdheten och sysselsättningen bland kvinnor.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla jämställdhetsanalyser och jämställdhetsintegrering avseende pensionsreformernas effekter på kvinnors liv i EU med målet att individualisera pensionsrätten och socialförsäkringen samt även skattesystemet. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla jämställdhetsanalyser och jämställdhetsintegrering avseende pensionsreformernas effekter på kvinnors liv i EU med målet att individualisera pensionsrätten och socialförsäkringen samt även skattesystemet.

Ytterligare ansträngningar som krävs för att stärka styrningen, engagemanget och den demokratiska legitimiteten

| 47. | Europaparlamentet är oroat över att parlamentet och de nationella parlamenten fortfarande spelar en begränsad roll i den europeiska planeringsterminen. Parlamentet beklagar att de politiska riktlinjerna i den årliga tillväxtöversikt som kommissionen har tagit initiativ till, och som ska godkännas av Europeiska rådet, saknar ett parlamentariskt deltagande och därmed demokratisk legitimitet. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet är oroat över att parlamentet och de nationella parlamenten fortfarande spelar en begränsad roll i den europeiska planeringsterminen. Parlamentet beklagar att de politiska riktlinjerna i den årliga tillväxtöversikt som kommissionen har tagit initiativ till, och som ska godkännas av Europeiska rådet, saknar ett parlamentariskt deltagande och därmed demokratisk legitimitet.

| 48. | Europaparlamentet konstaterar att fem medlemsstater som för närvarande har ett samförståndsavtal med kommissionen, IMF och ECB inte fick några landsspecifika rekommendationer i juli 2011. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att samförståndsavtalet genomförs i fullständig harmoni med förverkligandet av målen i Europa 2020-strategin om ökad sysselsättning och minskad fattigdom. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt att Internationella arbetsorganisationen (ILO) bör få medverka inom kommissionens, IMF:s och ECB:s program för ekonomiskt stöd. Parlamentet uppmanar Europeiska rådet att ge medlemsstaterna den uppmuntran som krävs för att investera i skapande av hållbara arbetstillfällen, utbildning och fattigdomsminskning för att underlätta deras bidrag till att uppnå de övergripande målen på dessa områden. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet konstaterar att fem medlemsstater som för närvarande har ett samförståndsavtal med kommissionen, IMF och ECB inte fick några landsspecifika rekommendationer i juli 2011. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att samförståndsavtalet genomförs i fullständig harmoni med förverkligandet av målen i Europa 2020-strategin om ökad sysselsättning och minskad fattigdom. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt att Internationella arbetsorganisationen (ILO) bör få medverka inom kommissionens, IMF:s och ECB:s program för ekonomiskt stöd. Parlamentet uppmanar Europeiska rådet att ge medlemsstaterna den uppmuntran som krävs för att investera i skapande av hållbara arbetstillfällen, utbildning och fattigdomsminskning för att underlätta deras bidrag till att uppnå de övergripande målen på dessa områden.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, mot bakgrund av EU:s värsta ekonomiska kris någonsin, att omedelbart genomföra nödvändiga nationella reformprogram. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, mot bakgrund av EU:s värsta ekonomiska kris någonsin, att omedelbart genomföra nödvändiga nationella reformprogram.

*

* *

| 50. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0542.

(2)  EUT C 308 E, 20.10.2011, s. 116.

(3)  EUT L 308, 24.11.2010, s. 46.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2011)0466.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2011)0495.

(6)  EUT L 307, 18.11.2008, s. 11.

(7)  EUT C 212 E, 5.8.2010, s. 23.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2011)0092.

(9)  Antagna texter, P7_TA(2011)0230.

(10)  EUT C 351 E, 2.12.2011, s. 29.

(11)  EUT C 308 E, 20.10.2011, s. 6.

(12)  EGT L 175, 10.7.1999, s. 43.

(13)  EGT L 14, 20.1.1998, s. 9.

(14)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

---

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/12

---

Onsdagen den 15 februari 2012Bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012

P7_TA(2012)0048

Europaparlamentets resolution av den 15 februari 2012 om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012 (2011/2319(INI))

2013/C 249 E/04

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2011 om den årliga tillväxtöversikten 2012 (KOM(2011)0815), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2011 om den årliga tillväxtöversikten 2012 (KOM(2011)0815),

| — | med beaktande av det lagstiftningspaket om ekonomisk styrning som antogs den 16 november 2011, särskilt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det lagstiftningspaket om ekonomisk styrning som antogs den 16 november 2011, särskilt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2011 om resultattavlan för övervakningen av makroekonomiska obalanser: den planerade första utformningen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2011 om resultattavlan för övervakningen av makroekonomiska obalanser: den planerade första utformningen (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 december 2011 om den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 december 2011 om den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2011 om den finansiella, ekonomiska och sociala krisen: rekommendationer om åtgärder och initiativ (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2011 om den finansiella, ekonomiska och sociala krisen: rekommendationer om åtgärder och initiativ (4),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 9 december 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 9 december 2011,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0018/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0018/2012),

| A. | De senaste statistiska uppgifterna visar på ökande ojämlikhet och stigande arbetslöshet i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

A.

De senaste statistiska uppgifterna visar på ökande ojämlikhet och stigande arbetslöshet i Europeiska unionen.

| B. | De flesta medlemsstaterna har förlorat de överordnade målen i Europa 2020-strategin ur sikte. |
| --- | --- |

B.

De flesta medlemsstaterna har förlorat de överordnade målen i Europa 2020-strategin ur sikte.

Ekonomiska utmaningar och de viktigaste makroekonomiska åtgärderna

| 1. | Europaparlamentet välkomnar den årliga tillväxtöversikt 2012 som kommissionen lagt fram såsom en god grund för detta års europeiska planeringstermin. Parlamentet betonar att de lösningar som specifikt inriktas på den nuvarande statsskulds- och finanskrisen och som samtliga institutioner arbetar med dagligen bör gå hand i hand med en klarare inriktning på medel- och långsiktiga åtgärder för att öka tillväxten liksom en översyn av den allmänna ekonomiska ramen, i syfte att förbättra den europeiska ekonomins hållbarhet och konkurrenskraft och garantera dess långvariga framgång. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar den årliga tillväxtöversikt 2012 som kommissionen lagt fram såsom en god grund för detta års europeiska planeringstermin. Parlamentet betonar att de lösningar som specifikt inriktas på den nuvarande statsskulds- och finanskrisen och som samtliga institutioner arbetar med dagligen bör gå hand i hand med en klarare inriktning på medel- och långsiktiga åtgärder för att öka tillväxten liksom en översyn av den allmänna ekonomiska ramen, i syfte att förbättra den europeiska ekonomins hållbarhet och konkurrenskraft och garantera dess långvariga framgång.

| 2. | Europaparlamentet anser dock att den årliga tillväxtöversikten inte är tillräcklig för att återställa förtroendet hos Europas hushåll, företag och finansmarknader, eftersom den förbiser behovet av att vidta omedelbara åtgärder för att stödja verksamheter och sysselsättning på kort sikt genom att investera i Europa 2020-strategins mål. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser dock att den årliga tillväxtöversikten inte är tillräcklig för att återställa förtroendet hos Europas hushåll, företag och finansmarknader, eftersom den förbiser behovet av att vidta omedelbara åtgärder för att stödja verksamheter och sysselsättning på kort sikt genom att investera i Europa 2020-strategins mål.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att den årliga tillväxtöversikten 2011 och ett antal andra initiativ, som måste genomföras via nationell lagstiftning och EU-lagstiftning, redan innehöll de flesta av de beståndsdelar som är nödvändiga för att återskapa förtroende, öka konkurrenskraften och främja smart och hållbar tillväxt och skapande av arbetstillfällen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att den årliga tillväxtöversikten 2011 och ett antal andra initiativ, som måste genomföras via nationell lagstiftning och EU-lagstiftning, redan innehöll de flesta av de beståndsdelar som är nödvändiga för att återskapa förtroende, öka konkurrenskraften och främja smart och hållbar tillväxt och skapande av arbetstillfällen.

| 4. | Europaparlamentet påminner om den begäran som man riktade till rådet och kommissionen i sin resolution av den 1 december 2011 om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken, och kräver en offentlig reaktion på innehållet i denna resolution. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om den begäran som man riktade till rådet och kommissionen i sin resolution av den 1 december 2011 om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken, och kräver en offentlig reaktion på innehållet i denna resolution.

| 5. | Europaparlamentet beklagar bristen på genomförande eller det ojämna genomförandet i medlemsstaterna av riktlinjer som överenskommits på EU-nivå, dock utan att glömma det nödvändiga utrymme för skönsmässig bedömning som medlemsstaterna har för att genomföra sina egna åtgärder, vilket förhindrar att överenskomna riktlinjer får sin fulla verkan när det gäller att uppnå Europa 2020-målen. Parlamentet välkomnar det faktum att man i årets årliga tillväxtöversikt har betonat behovet av genomförande liksom av åtgärder för att öka tillväxten. Parlamentet betonar att den demokratiska legitimiteten och det nationella egenansvaret för de förändringar som beslutats när det gäller framtida ekonomisk styrning behöver ökas avsevärt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar bristen på genomförande eller det ojämna genomförandet i medlemsstaterna av riktlinjer som överenskommits på EU-nivå, dock utan att glömma det nödvändiga utrymme för skönsmässig bedömning som medlemsstaterna har för att genomföra sina egna åtgärder, vilket förhindrar att överenskomna riktlinjer får sin fulla verkan när det gäller att uppnå Europa 2020-målen. Parlamentet välkomnar det faktum att man i årets årliga tillväxtöversikt har betonat behovet av genomförande liksom av åtgärder för att öka tillväxten. Parlamentet betonar att den demokratiska legitimiteten och det nationella egenansvaret för de förändringar som beslutats när det gäller framtida ekonomisk styrning behöver ökas avsevärt.

| 6. | Europaparlamentet håller med om att den årliga tillväxtöversikten och de officiella ståndpunkter som intagits av Europaparlamentet och de övriga EU-institutionerna i detta hänseende fastställer de åtgärdsprioriteringar på nationell nivå och EU-nivå för de kommande tolv månaderna, inbegripet uppnåendet av EU 2020-målen, som ska genomsyra nationella ekonomiska och budgetära beslut, i linje med EU:s landsspecifika rekommendationer. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet håller med om att den årliga tillväxtöversikten och de officiella ståndpunkter som intagits av Europaparlamentet och de övriga EU-institutionerna i detta hänseende fastställer de åtgärdsprioriteringar på nationell nivå och EU-nivå för de kommande tolv månaderna, inbegripet uppnåendet av EU 2020-målen, som ska genomsyra nationella ekonomiska och budgetära beslut, i linje med EU:s landsspecifika rekommendationer.

| 7. | Europaparlamentet instämmer i kommissionen analys att insatserna på nationell nivå och EU-nivå bör inriktas på följande fem prioriteringar:






  — | Konsolidera de offentliga finanserna på ett differentierat och tillväxtfrämjande sätt samtidigt som ekonomisk återhämtning och skapandet av arbetstillfällen garanteras. |
| --- | --- | --- |

7.

Europaparlamentet instämmer i kommissionen analys att insatserna på nationell nivå och EU-nivå bör inriktas på följande fem prioriteringar:

—

Konsolidera de offentliga finanserna på ett differentierat och tillväxtfrämjande sätt samtidigt som ekonomisk återhämtning och skapandet av arbetstillfällen garanteras.

| — | Garantera den reala ekonomins långsiktiga finansiering. |
| --- | --- |

—

Garantera den reala ekonomins långsiktiga finansiering.

| — | Främja hållbar tillväxt genom bättre konkurrenskraft och mer investeringar. |
| --- | --- |

—

Främja hållbar tillväxt genom bättre konkurrenskraft och mer investeringar.

| — | Tackla arbetslösheten och de sociala konsekvenserna av krisen. |
| --- | --- |

—

Tackla arbetslösheten och de sociala konsekvenserna av krisen.

| — | Modernisera den offentliga förvaltningen och tjänster av allmänt intresse i EU. |
| --- | --- |

—

Modernisera den offentliga förvaltningen och tjänster av allmänt intresse i EU.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar att flaggskeppsinitiativen i Europa 2020-strategin utvecklas positivt, men understryker att kampen mot socialt utanförskap och fattigdom bör förbli högsta prioritet i alla åtgärder. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar att flaggskeppsinitiativen i Europa 2020-strategin utvecklas positivt, men understryker att kampen mot socialt utanförskap och fattigdom bör förbli högsta prioritet i alla åtgärder.

| 9. | Europaparlamentet anser att tillgång till grundläggande banktjänster fortfarande är en nyckelfaktor för social inkludering, och uppmanar därför kommissionen att vidta djärvare åtgärder för att garantera denna tillgång. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att tillgång till grundläggande banktjänster fortfarande är en nyckelfaktor för social inkludering, och uppmanar därför kommissionen att vidta djärvare åtgärder för att garantera denna tillgång.

Konsolidera de offentliga finanserna på ett differentierat och tillväxtfrämjande sätt samtidigt som ekonomisk återhämtning och skapandet av arbetstillfällen garanteras

| 10. | Europaparlamentet erkänner det ömsesidiga beroendet mellan medlemsstaternas ekonomier och finanspolitiken, och de därav följande spridningseffekterna. Parlamentet betonar att tillväxtutsikterna för samtliga medlemsstater, oavsett om de för närvarande är i euroområdet eller inte, i högsta grad är beroende av hur beslutsamt statsskuldskrisen hanteras och hur en samordnad finanspolitik effektivt åstadkommer en bättre fokusering på investeringar för hållbar tillväxt och skapande av arbetstillfällen. Medlemsstaterna uppmanas med eftertryck att vidta lämpliga åtgärder för att korrigera sina alltför stora underskott inom de tidsfrister som rådet ställt upp och att minska sina statsskulder till en hållbar nivå. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet erkänner det ömsesidiga beroendet mellan medlemsstaternas ekonomier och finanspolitiken, och de därav följande spridningseffekterna. Parlamentet betonar att tillväxtutsikterna för samtliga medlemsstater, oavsett om de för närvarande är i euroområdet eller inte, i högsta grad är beroende av hur beslutsamt statsskuldskrisen hanteras och hur en samordnad finanspolitik effektivt åstadkommer en bättre fokusering på investeringar för hållbar tillväxt och skapande av arbetstillfällen. Medlemsstaterna uppmanas med eftertryck att vidta lämpliga åtgärder för att korrigera sina alltför stora underskott inom de tidsfrister som rådet ställt upp och att minska sina statsskulder till en hållbar nivå.

| 11. | Europaparlamentet noterar de nya lagförslagen om ekonomisk styrning, och anser att sådana förslag bör erbjuda ett tillfälle att förstärka Europaparlamentets roll när det gäller att fastställa och genomföra övervakningsförfaranden för den ekonomiska politiken inom ramen för den europeiska planeringsterminen, i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 121 och 136 i fördraget. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar de nya lagförslagen om ekonomisk styrning, och anser att sådana förslag bör erbjuda ett tillfälle att förstärka Europaparlamentets roll när det gäller att fastställa och genomföra övervakningsförfaranden för den ekonomiska politiken inom ramen för den europeiska planeringsterminen, i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 121 och 136 i fördraget.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att det i nuvarande läge, där åtskilliga medlemsstater står inför avgörande och svåra val avseende fördelningen av offentliga medel, är mycket viktigt att snabbt se till att de olika ekonomisk-politiska instrumenten är konsekventa, och särskilt att de åtgärder som syftar till att uppfylla Europa 2020-strategins syften och övergripande mål tillmäts lika stor vikt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om att det i nuvarande läge, där åtskilliga medlemsstater står inför avgörande och svåra val avseende fördelningen av offentliga medel, är mycket viktigt att snabbt se till att de olika ekonomisk-politiska instrumenten är konsekventa, och särskilt att de åtgärder som syftar till att uppfylla Europa 2020-strategins syften och övergripande mål tillmäts lika stor vikt.

| 13. | I detta sammanhang påminner Europaparlamentet om att det är nödvändigt att uttryckligen identifiera, utvärdera och åtgärda spridningseffekterna hos medlemsstaternas ekonomiska politik, och att genomföra konsekvensutvärderingar av de sociala effekterna av de ekonomisk-politiska instrument som ingår i den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

13.

I detta sammanhang påminner Europaparlamentet om att det är nödvändigt att uttryckligen identifiera, utvärdera och åtgärda spridningseffekterna hos medlemsstaternas ekonomiska politik, och att genomföra konsekvensutvärderingar av de sociala effekterna av de ekonomisk-politiska instrument som ingår i den europeiska planeringsterminen.

| 14. | Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna bör använda sig av olika strategier beroende på sin budgetsituation och insisterar på att medlemsstaterna måste hålla den offentliga utgiftsökningen under takten för BNP-tillväxten på medellång sikt, såvida inte utgiftsökningarna åtföljs av ytterligare diskretionära åtgärder på inkomstsidan. Medlemsstaterna uppmanas att i utgifts- och inkomstdelarna i budgeten prioritera tillväxtfrämjande utgifter som utbildning, forskning, innovation, infrastruktur och energi och att garantera effektiviteten i dessa utgifter och inkomster. Parlamentet efterfrågar effektiva, socialt rättvisa och hållbara reformer av






  — | pensions- och socialförsäkringssystemen, |
| --- | --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna bör använda sig av olika strategier beroende på sin budgetsituation och insisterar på att medlemsstaterna måste hålla den offentliga utgiftsökningen under takten för BNP-tillväxten på medellång sikt, såvida inte utgiftsökningarna åtföljs av ytterligare diskretionära åtgärder på inkomstsidan. Medlemsstaterna uppmanas att i utgifts- och inkomstdelarna i budgeten prioritera tillväxtfrämjande utgifter som utbildning, forskning, innovation, infrastruktur och energi och att garantera effektiviteten i dessa utgifter och inkomster. Parlamentet efterfrågar effektiva, socialt rättvisa och hållbara reformer av

—

pensions- och socialförsäkringssystemen,

| — | tillväxtvänlig skattepolitik i medlemsstaterna samt bättre skattesamordning och där så är lämpligt harmonisering i EU. Medlemsstaterna uppmanas att förbättra sina inhemska finanspolitiska ramar såsom överenskommits i syfte att främja effektiva och hållbara statsfinanser (5). Kommissionen uppmanas se till att det sker en samordning av åtgärder mot skatteflykt. |
| --- | --- |

—

tillväxtvänlig skattepolitik i medlemsstaterna samt bättre skattesamordning och där så är lämpligt harmonisering i EU. Medlemsstaterna uppmanas att förbättra sina inhemska finanspolitiska ramar såsom överenskommits i syfte att främja effektiva och hållbara statsfinanser (5). Kommissionen uppmanas se till att det sker en samordning av åtgärder mot skatteflykt.

Garantera den reala ekonomins långsiktiga finansiering

| 15. | Europaparlamentet välkomnar att en större översyn av regler och tillsyn för finanssektorn är på gång. Parlamentet anser att det krävs mer ihärdiga och ambitiösa åtgärder för att förbättra motståndskraften i EU:s finanssystem. Parlamentet betonar att detta skulle förstärka Europeiska unionens konkurrenskraft. Parlamentet betonar att detta måste genomföras på ett sätt som avskräcker från regelarbitrage och som inte uppmuntrar till kapitalflykt eller utflyttning av finansverksamhet från EU. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar att en större översyn av regler och tillsyn för finanssektorn är på gång. Parlamentet anser att det krävs mer ihärdiga och ambitiösa åtgärder för att förbättra motståndskraften i EU:s finanssystem. Parlamentet betonar att detta skulle förstärka Europeiska unionens konkurrenskraft. Parlamentet betonar att detta måste genomföras på ett sätt som avskräcker från regelarbitrage och som inte uppmuntrar till kapitalflykt eller utflyttning av finansverksamhet från EU.

| 16. | Europaparlamentet understryker att det för att återskapa investerarnas förtroende kommer att krävas en förstärkning av bankernas kapitalbas och åtgärder för att stödja deras tillgång till finansiering samt en så långtgående minskning som möjligt av kortsiktiga belöningssystem och inadekvata affärsmodeller. Parlamentet anser att en ytterligare reformering av regleringen och tillsynen av finanssektorn kommer att bli nödvändig för att ta hänsyn till de allt större riskerna på marknaderna för statspapper och privata lån, vilket inbegriper en förstärkning av de systemviktiga bankernas kapitalbaser, även om detta inte får underminera konkurrensläget för finansinstitut som inte är systemviktiga. Parlamentet betonar att banker, efter att de har försetts med tillräckligt med kapital, inte i onödan ska begränsa utlåningen till realekonomin och att regleringsåtgärderna därför bör lägga grunden till en ökning av deras utlåningskapacitet. Kommissionen uppmanas att tillse att det europeiska systemet för finanstillsyn bibehåller bankutlåningen, i synnerhet från de institut som drog nytta av krisrelaterat statsstöd och ECB:s likviditetsstöd. Parlamentet förväntar sig att kommissionen kommer att lägga fram förslag om krisbankshantering före sommaren 2012. Parlamentet beklagar socialiseringen av privata förluster genom injektioner av likviditet i banksektorn samt spekulativa beteenden hos kreditvärderingsinstitut och internationella finanscentra. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker att det för att återskapa investerarnas förtroende kommer att krävas en förstärkning av bankernas kapitalbas och åtgärder för att stödja deras tillgång till finansiering samt en så långtgående minskning som möjligt av kortsiktiga belöningssystem och inadekvata affärsmodeller. Parlamentet anser att en ytterligare reformering av regleringen och tillsynen av finanssektorn kommer att bli nödvändig för att ta hänsyn till de allt större riskerna på marknaderna för statspapper och privata lån, vilket inbegriper en förstärkning av de systemviktiga bankernas kapitalbaser, även om detta inte får underminera konkurrensläget för finansinstitut som inte är systemviktiga. Parlamentet betonar att banker, efter att de har försetts med tillräckligt med kapital, inte i onödan ska begränsa utlåningen till realekonomin och att regleringsåtgärderna därför bör lägga grunden till en ökning av deras utlåningskapacitet. Kommissionen uppmanas att tillse att det europeiska systemet för finanstillsyn bibehåller bankutlåningen, i synnerhet från de institut som drog nytta av krisrelaterat statsstöd och ECB:s likviditetsstöd. Parlamentet förväntar sig att kommissionen kommer att lägga fram förslag om krisbankshantering före sommaren 2012. Parlamentet beklagar socialiseringen av privata förluster genom injektioner av likviditet i banksektorn samt spekulativa beteenden hos kreditvärderingsinstitut och internationella finanscentra.

| 17. | Europaparlamentet stöder inrättandet av projektobligationer som ska bidra till finansieringen av viktiga infrastrukturprojekt för att främja hållbar tillväxt och arbetstillfällen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet stöder inrättandet av projektobligationer som ska bidra till finansieringen av viktiga infrastrukturprojekt för att främja hållbar tillväxt och arbetstillfällen.

| 18. | Europaparlamentet understryker EIB-gruppens viktiga roll när det gäller att stödja realekonomin och små och medelstora företag i synnerhet och för att säkra investeringar i långsiktiga infrastrukturprojekt, i linje med Europa 2020-strategin. Europaparlamentet anser att EU bör använda de resurser som finns och skapa innovativa finansieringsinstrument för de medlemsstater som har begränsat utrymme för finansiella stimulanser. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker EIB-gruppens viktiga roll när det gäller att stödja realekonomin och små och medelstora företag i synnerhet och för att säkra investeringar i långsiktiga infrastrukturprojekt, i linje med Europa 2020-strategin. Europaparlamentet anser att EU bör använda de resurser som finns och skapa innovativa finansieringsinstrument för de medlemsstater som har begränsat utrymme för finansiella stimulanser.

Främja hållbar tillväxt genom bättre konkurrenskraft och mer investeringar

| 19. | Europaparlamentet är oroat över de makroekonomiska obalanserna i EU och att många medlemsstater, särskilt de under marknadstryck, halkar efter när det gäller produktivitet. Parlamentet insisterar på att bättre samordning av den ekonomiska politiken samt strukturreformer behövs för att tackla dessa problem på ett lämpligt sätt både i länder med underskott och med överskott. Parlamentet oroar sig för att huvuddelen av den globala tillväxten förväntas komma från länder utanför EU under de kommande åren, vilket kommer att kräva en förstärkt exportkapacitet från medlemsstaternas sida och att de kan erbjuda stabila ramar för värdeskapande utländska direktinvesteringar avsedda för EU:s realekonomi. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet är oroat över de makroekonomiska obalanserna i EU och att många medlemsstater, särskilt de under marknadstryck, halkar efter när det gäller produktivitet. Parlamentet insisterar på att bättre samordning av den ekonomiska politiken samt strukturreformer behövs för att tackla dessa problem på ett lämpligt sätt både i länder med underskott och med överskott. Parlamentet oroar sig för att huvuddelen av den globala tillväxten förväntas komma från länder utanför EU under de kommande åren, vilket kommer att kräva en förstärkt exportkapacitet från medlemsstaternas sida och att de kan erbjuda stabila ramar för värdeskapande utländska direktinvesteringar avsedda för EU:s realekonomi.

Tackla arbetslösheten och de sociala konsekvenserna av krisen (EMPL-utskottets ansvarsområde)

| 20. | Europaparlamentet anser att den strukturella bristen på balans mellan tillgång och efterfrågan när det gäller arbetskraft kommer att hindra återhämtning och långsiktig tillväxt och efterfrågar därför strukturella reformer på arbetsmarknaden, samtidigt som subsidiaritetsprincipen respekteras och den sociala sammanhållningen garanteras. Parlamentet uppmärksammar arbetsmarknadsparternas roll och ansvar i utformningen och genomförandet av strukturreformerna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att den strukturella bristen på balans mellan tillgång och efterfrågan när det gäller arbetskraft kommer att hindra återhämtning och långsiktig tillväxt och efterfrågar därför strukturella reformer på arbetsmarknaden, samtidigt som subsidiaritetsprincipen respekteras och den sociala sammanhållningen garanteras. Parlamentet uppmärksammar arbetsmarknadsparternas roll och ansvar i utformningen och genomförandet av strukturreformerna.

Modernisera den offentliga förvaltningen och tjänster av allmänt intresse i EU

| 21. | Europaparlamentet påminner om att kvaliteten i den offentliga förvaltningen på EU-nivå liksom nationellt, regionalt och lokalt är avgörande för konkurrenskraften och en viktig faktor för produktiviteten. Reformer av den offentliga sektorn måste ingå bland åtgärderna för att återställa konkurrenskraften. För en offentlig förvaltning av hög kvalitet krävs det adekvata budgetmedel och reformer samtidigt som subsidiaritetsprincipen respekteras, enligt vad som fastställs i protokoll nr 26 om tjänster av allmänt intresse. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påminner om att kvaliteten i den offentliga förvaltningen på EU-nivå liksom nationellt, regionalt och lokalt är avgörande för konkurrenskraften och en viktig faktor för produktiviteten. Reformer av den offentliga sektorn måste ingå bland åtgärderna för att återställa konkurrenskraften. För en offentlig förvaltning av hög kvalitet krävs det adekvata budgetmedel och reformer samtidigt som subsidiaritetsprincipen respekteras, enligt vad som fastställs i protokoll nr 26 om tjänster av allmänt intresse.

| 22. | Europaparlamentet noterar kvalitetsramarna för tjänster av allmänt intresse, vilka syftar till att förbättra klarheten och rättssäkerheten för hur EU:s bestämmelser ska tillämpas på tjänster av allmänt intresse samt garantera tillgång till grundläggande tjänster och främja kvalitet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet noterar kvalitetsramarna för tjänster av allmänt intresse, vilka syftar till att förbättra klarheten och rättssäkerheten för hur EU:s bestämmelser ska tillämpas på tjänster av allmänt intresse samt garantera tillgång till grundläggande tjänster och främja kvalitet.

| 23. | Europaparlamentet beklagar vissa medlemsstaters låga takt när det gäller genomförandet av EU-lagstiftningen och uppmanar dem med eftertryck att åstadkomma de överenskomna resultaten avseende kvaliteten på statistiken. Parlamentet är fast övertygat om att tillgången till tillförlitiga, korrekta och aktuella uppgifter utgör en central del av det politiska beslutsförfarandet. Parlamentet välkomnar kommissionens ansträngningar att förbättra tillförlitligheten i de uppgifter som medlemsstaterna tillhandahåller kommissionen (Eurostat). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att så snart som möjligt tillämpa rådets nyligen antagna direktiv om krav på medlemsstaternas budgetramverk. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet beklagar vissa medlemsstaters låga takt när det gäller genomförandet av EU-lagstiftningen och uppmanar dem med eftertryck att åstadkomma de överenskomna resultaten avseende kvaliteten på statistiken. Parlamentet är fast övertygat om att tillgången till tillförlitiga, korrekta och aktuella uppgifter utgör en central del av det politiska beslutsförfarandet. Parlamentet välkomnar kommissionens ansträngningar att förbättra tillförlitligheten i de uppgifter som medlemsstaterna tillhandahåller kommissionen (Eurostat). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att så snart som möjligt tillämpa rådets nyligen antagna direktiv om krav på medlemsstaternas budgetramverk.

| 24. | Europaparlamentet efterfrågar mer effektivitet när det gäller tillhandahållandet av allmänna tjänster liksom en ökning av transparens och kvalitet inom offentlig förvaltning och rättsväsendet samt uppmuntrar dessutom till en minskning av onödiga administrativa bördor och byråkrati. Parlamentet understryker betydelsen av att övervaka och utvärdera den offentliga förvaltningens verksamhet i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet efterfrågar mer effektivitet när det gäller tillhandahållandet av allmänna tjänster liksom en ökning av transparens och kvalitet inom offentlig förvaltning och rättsväsendet samt uppmuntrar dessutom till en minskning av onödiga administrativa bördor och byråkrati. Parlamentet understryker betydelsen av att övervaka och utvärdera den offentliga förvaltningens verksamhet i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mot bakgrund av att den årliga tillväxtöversikten omfattar mycket mer än endast ekonomiska faktorer, utveckla program för specifika sektorer såsom försvaret, där gemensam förvaltning eller gemensamt ägande av flera medlemsstater skulle ge stordriftsfördelar, vilket skulle tillföra de involverade medlemsstaterna ett mervärde och innebära ekonomiska besparingar. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mot bakgrund av att den årliga tillväxtöversikten omfattar mycket mer än endast ekonomiska faktorer, utveckla program för specifika sektorer såsom försvaret, där gemensam förvaltning eller gemensamt ägande av flera medlemsstater skulle ge stordriftsfördelar, vilket skulle tillföra de involverade medlemsstaterna ett mervärde och innebära ekonomiska besparingar.

| 26. | Europaparlamentet understryker den allt viktigare roll som EU-finansierade program spelar i det nuvarande ekonomiska läget, och uppmuntrar kommissionen att lägga fram ett förslag om att finansiera åtgärder inom ramen för Europa 2020-strategin genom överföring av oanvända betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker den allt viktigare roll som EU-finansierade program spelar i det nuvarande ekonomiska läget, och uppmuntrar kommissionen att lägga fram ett förslag om att finansiera åtgärder inom ramen för Europa 2020-strategin genom överföring av oanvända betalningsbemyndiganden.

Förfaranderam

| 27. | Europaparlamentet beklagar att dess medverkan i utarbetandet av de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken/den årliga tillväxtöversikten inte formellt föreskrivs i fördraget eftersom parlamentets bidrag till sysselsättningsärendena sker enligt samrådsförfarandet (artikel 148.2 i EUF-fördraget). Parlamentet påminner om att den årliga tillväxtöversikten bör bli föremål för medbeslutandeförfarandet, vilket bör införas vid nästa fördragsändring. Parlamentet önskar vid behov förstärka dialogen mellan EU-institutionerna och de nationella institutionerna, särskilt de parlamentariska institutionerna, vilket bör ske med ömsesidig respekt och i ömsesidigt samförstånd. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet beklagar att dess medverkan i utarbetandet av de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken/den årliga tillväxtöversikten inte formellt föreskrivs i fördraget eftersom parlamentets bidrag till sysselsättningsärendena sker enligt samrådsförfarandet (artikel 148.2 i EUF-fördraget). Parlamentet påminner om att den årliga tillväxtöversikten bör bli föremål för medbeslutandeförfarandet, vilket bör införas vid nästa fördragsändring. Parlamentet önskar vid behov förstärka dialogen mellan EU-institutionerna och de nationella institutionerna, särskilt de parlamentariska institutionerna, vilket bör ske med ömsesidig respekt och i ömsesidigt samförstånd.

| 28. | Europaparlamentet påminner om att den europeiska planeringsterminen nu är en del av EU:s sekundärlagstiftning (se artikel 2-a i förordning (EU) nr 1175/2011 (6). |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påminner om att den europeiska planeringsterminen nu är en del av EU:s sekundärlagstiftning (se artikel 2-a i förordning (EU) nr 1175/2011 (6).

| 29. | Europaparlamentet påminner om att den rättsliga ramen för förstärkt ekonomisk styrning (paket med sex lagstiftningsförslag om ekonomisk styrning) tillhandahåller ett verktyg för ekonomisk dialog: ”För att stärka dialogen mellan EU:s institutioner, särskilt Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och säkerställa ökad transparens och ansvars- och redovisningsskyldighet, får Europaparlamentets ansvariga utskott uppmana rådets ordförande, kommissionen och, i förekommande fall, Europeiska rådets ordförande eller Eurogruppens ordförande att i det ansvariga utskottet diskutera rådets beslut [...] Europaparlamentets ansvariga utskott får ge den medlemsstat som berörs av sådana beslut möjlighet att delta i en diskussion.” Parlamentet vill se att detta verktyg, som möjliggör ekonomiskt samarbete och ömsesidig förståelse, används i så stor utsträckning som möjligt. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påminner om att den rättsliga ramen för förstärkt ekonomisk styrning (paket med sex lagstiftningsförslag om ekonomisk styrning) tillhandahåller ett verktyg för ekonomisk dialog: ”För att stärka dialogen mellan EU:s institutioner, särskilt Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och säkerställa ökad transparens och ansvars- och redovisningsskyldighet, får Europaparlamentets ansvariga utskott uppmana rådets ordförande, kommissionen och, i förekommande fall, Europeiska rådets ordförande eller Eurogruppens ordförande att i det ansvariga utskottet diskutera rådets beslut [...] Europaparlamentets ansvariga utskott får ge den medlemsstat som berörs av sådana beslut möjlighet att delta i en diskussion.” Parlamentet vill se att detta verktyg, som möjliggör ekonomiskt samarbete och ömsesidig förståelse, används i så stor utsträckning som möjligt.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att 2012 års upplaga av den europeiska planeringsterminen är den första under den överenskomna rättsliga ramen för förstärkt ekonomisk styrning (paket med sex lagstiftningsförslag om ekonomisk styrning), vilket inbegriper strängare regler för stabilitets- och tillväxtpakten och nationella finanspolitiska regler, liksom nya förfaranden för övervakning och korrigering av makroekonomiska obalanser. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet konstaterar att 2012 års upplaga av den europeiska planeringsterminen är den första under den överenskomna rättsliga ramen för förstärkt ekonomisk styrning (paket med sex lagstiftningsförslag om ekonomisk styrning), vilket inbegriper strängare regler för stabilitets- och tillväxtpakten och nationella finanspolitiska regler, liksom nya förfaranden för övervakning och korrigering av makroekonomiska obalanser.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att benämna nästa rapport ”Årliga riktlinjer för hållbar tillväxt”. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att benämna nästa rapport ”Årliga riktlinjer för hållbar tillväxt”.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en detaljerad bedömning av medlemsstaternas genomförande av de landsspecifika rekommendationerna som den ska offentliggöra före Europeiska rådets möte i juni 2012. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en detaljerad bedömning av medlemsstaternas genomförande av de landsspecifika rekommendationerna som den ska offentliggöra före Europeiska rådets möte i juni 2012.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ha ett nära samarbete med rådet för att utveckla en verklig och gemensam budget och kontoplan. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ha ett nära samarbete med rådet för att utveckla en verklig och gemensam budget och kontoplan.

| 34. | Europaparlamentet påminner om att rådet offentligt bör förklara sin ståndpunkt som en del av den ekonomiska dialogen i parlamentet när det avviker väsentligt från kommissionens rekommendationer och förslag. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påminner om att rådet offentligt bör förklara sin ståndpunkt som en del av den ekonomiska dialogen i parlamentet när det avviker väsentligt från kommissionens rekommendationer och förslag.

| 35. | Europaparlamentet betonar i detta sammanhang att kommissionens rekommendationer och förslag måste respektera och bevara det politiska handlingsutrymme som medlemsstaterna behöver för genomförandet i enlighet med subsidiaritetsprincipen och bestämmelserna i artikel 126 i EUF-fördraget, eftersom de rekommenderade målen kan uppnås på flera olika sätt. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar i detta sammanhang att kommissionens rekommendationer och förslag måste respektera och bevara det politiska handlingsutrymme som medlemsstaterna behöver för genomförandet i enlighet med subsidiaritetsprincipen och bestämmelserna i artikel 126 i EUF-fördraget, eftersom de rekommenderade målen kan uppnås på flera olika sätt.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att noggrant förklara orsakerna till varför den gjort en negativ bedömning av ett nationellt reformprogram eller ett stabilitets- och konvergensprogram eller något annat dokument som medlemsstaterna har överlämnat inom ramen för den ekonomiska styrningen. Parlamentet förväntar sig att kommissionen i samband med detta informerar den berörda medlemsstaten om den exakta metod och arbetshypotes som ligger till grund för dess bedömning. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att noggrant förklara orsakerna till varför den gjort en negativ bedömning av ett nationellt reformprogram eller ett stabilitets- och konvergensprogram eller något annat dokument som medlemsstaterna har överlämnat inom ramen för den ekonomiska styrningen. Parlamentet förväntar sig att kommissionen i samband med detta informerar den berörda medlemsstaten om den exakta metod och arbetshypotes som ligger till grund för dess bedömning.

| 37. | Europaparlamentet påminner om att den nya rättsliga ramen föreskriver att Europaparlamentet vederbörligen ska involveras i den europeiska planeringsterminen i syfte att öka transparensen samt ansvars- och redovisningsskyldigheten för de fattade besluten, i synnerhet genom de ekonomiska dialoger som föreskrivs i relevant sekundärlagstiftning. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet påminner om att den nya rättsliga ramen föreskriver att Europaparlamentet vederbörligen ska involveras i den europeiska planeringsterminen i syfte att öka transparensen samt ansvars- och redovisningsskyldigheten för de fattade besluten, i synnerhet genom de ekonomiska dialoger som föreskrivs i relevant sekundärlagstiftning.

| 38. | Europaparlamentet ger sitt erkännande till kommissionen för att den offentliggjort sin årliga tillväxtöversikt redan i slutet av november och förväntar sig att detta tidsschema ska bli permanent så att parlamentet har tillräcklig tid för att lämna sina synpunkter innan de årliga riktlinjerna beslutas i samband med Europeiska rådets vårmöte. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet ger sitt erkännande till kommissionen för att den offentliggjort sin årliga tillväxtöversikt redan i slutet av november och förväntar sig att detta tidsschema ska bli permanent så att parlamentet har tillräcklig tid för att lämna sina synpunkter innan de årliga riktlinjerna beslutas i samband med Europeiska rådets vårmöte.

| 39. | Europaparlamentet betonar att rådets ordförande och kommissionen, i enlighet med artikel 121 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och, då det är lämpligt eurogruppens ordförande, årligen ska rapportera till Europaparlamentet och Europeiska rådet om resultatet av den multilaterala övervakningen. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar att rådets ordförande och kommissionen, i enlighet med artikel 121 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och, då det är lämpligt eurogruppens ordförande, årligen ska rapportera till Europaparlamentet och Europeiska rådet om resultatet av den multilaterala övervakningen.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och Europeiska rådet att tillsammans med Europaparlamentet komma överens om en rationell tidtabell för den europeiska planeringsterminen för att göra den så effektiv, transparent och legitim som möjligt. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och Europeiska rådet att tillsammans med Europaparlamentet komma överens om en rationell tidtabell för den europeiska planeringsterminen för att göra den så effektiv, transparent och legitim som möjligt.

| 41. | Europaparlamentet uppdrar åt sin talman att försvara denna ståndpunkt vid Europeiska rådets vårmöte (1–2 mars 2012). |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppdrar åt sin talman att försvara denna ståndpunkt vid Europeiska rådets vårmöte (1–2 mars 2012).

*

* *

| 42. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska rådet. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska rådet.

---

(1)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2011)0583.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0542.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2011)0331.

(5)  Se till exempel rådets direktiv 2011/85/EU av den 8 november 2011 om krav på medlemsstaternas budgetramverk (EUT L 306, 23.11.2011, s. 41).

(6)  Se Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1175/2011 av den 16 november 2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (EUT L 306, 23.11.2011, s. 12).

---

Torsdagen den 16 februari 2012

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/18

---

Torsdagen den 16 februari 2012Riktlinjerna för 2013 års budget - Övriga avsnitt

P7_TA(2012)0050

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om riktlinjerna för budgetförfarandet för budgetåret 2013, avsnitt I – Europaparlamentet, avsnitt II – rådet, avsnitt IV – domstolen, avsnitt V – revisionsrätten, avsnitt VI – Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, avsnitt VII – Regionkommittén, avsnitt VIII – Europeiska ombudsmannen, avsnitt IX – Europeiska datatillsynsmannen, avsnitt X – Europeiska utrikestjänsten (2012/2001(BUD))

2013/C 249 E/05

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut 2012/5/EU av den13 december 2011 om ändring av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning med avseende på den fleråriga budgetramen för att möta Iterprojektets ytterligare finansieringsbehov (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut 2012/5/EU av den13 december 2011 om ändring av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning med avseende på den fleråriga budgetramen för att möta Iterprojektets ytterligare finansieringsbehov (2),

| — | med beaktande av revisionsrättens årsrapport om genomförandet av budgeten för budgetåret 2010 samt institutionernas svar (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens årsrapport om genomförandet av budgeten för budgetåret 2010 samt institutionernas svar (3),

| — | med beaktande av artiklarna 23 och 79 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 23 och 79 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0030/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0030/2012), och av följande skäl:

| A. | Taket för rubrik 5 i den fleråriga budgetramen för EU:s budget för 2013 är 9 181 miljoner euro i löpande priser (4). |
| --- | --- |

A.

Taket för rubrik 5 i den fleråriga budgetramen för EU:s budget för 2013 är 9 181 miljoner euro i löpande priser (4).

| B. | Kroatiens anslutning kommer att påverka budgeten för 2013, bland annat när det gäller medel för nya ledamöter och personalrekrytering till institutionerna. |
| --- | --- |

B.

Kroatiens anslutning kommer att påverka budgeten för 2013, bland annat när det gäller medel för nya ledamöter och personalrekrytering till institutionerna.

| C. | När den offentliga skuldsättningen är hög och tiderna präglas av åtstramningar och pågående nationella budgetkonsolideringsinsatser bör Europaparlamentet och samtliga EU-institutioner visa budgetansvar och återhållsamhet. En skrivelse daterad den 23 januari 2012 från kommissionsledamot Janusz Lewandowski skickades till ordförandena för EU-institutionerna, vilket parlamentet noterar. |
| --- | --- |

C.

När den offentliga skuldsättningen är hög och tiderna präglas av åtstramningar och pågående nationella budgetkonsolideringsinsatser bör Europaparlamentet och samtliga EU-institutioner visa budgetansvar och återhållsamhet. En skrivelse daterad den 23 januari 2012 från kommissionsledamot Janusz Lewandowski skickades till ordförandena för EU-institutionerna, vilket parlamentet noterar.

| D. | I detta skede av det årliga förfarandet väntar parlamentet på de andra institutionernas budgetberäkningar och presidiets förslag till budget för 2013. |
| --- | --- |

D.

I detta skede av det årliga förfarandet väntar parlamentet på de andra institutionernas budgetberäkningar och presidiets förslag till budget för 2013.

Allmän ram och prioriteringar för budgeten för 2013

| 1. | Europaparlamentet anser att EU-institutionerna i det fortsatta svåra ekonomiska läget bör frysa sina förvaltningsbudgetar. Parlamentet betonar samtidigt att rättsligt bindande skyldigheter måste respekteras och att eventuella höjningar som de kan innebära måste genomföras. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att EU-institutionerna i det fortsatta svåra ekonomiska läget bör frysa sina förvaltningsbudgetar. Parlamentet betonar samtidigt att rättsligt bindande skyldigheter måste respekteras och att eventuella höjningar som de kan innebära måste genomföras.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att förstärka det interinstitutionella samarbetet och dela med sig av bästa praxis och leta besparingar och på så sätt modernisera institutionernas personalpolitik, organisation, tekniska utrustning och byggnader. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att förstärka det interinstitutionella samarbetet och dela med sig av bästa praxis och leta besparingar och på så sätt modernisera institutionernas personalpolitik, organisation, tekniska utrustning och byggnader.

| 3. | Europaparlamentet pekar på vikten av interinstitutionellt samarbete så att Kroatiens anslutning går så smidigt så möjligt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet pekar på vikten av interinstitutionellt samarbete så att Kroatiens anslutning går så smidigt så möjligt.

| 4. | Europaparlamentet betonar vikten av att stärka insatserna för att främja icke-diskriminering och underlätta tillträde för samt rekrytering och integrering av personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar vikten av att stärka insatserna för att främja icke-diskriminering och underlätta tillträde för samt rekrytering och integrering av personer med funktionsnedsättning.

| 5. | Europaparlamentet framhåller behovet av en verkningsfull miljöpolitik i alla EU-institutioner. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet framhåller behovet av en verkningsfull miljöpolitik i alla EU-institutioner.

Parlamentet

| 6. | Europaparlamentet påminner om att stora besparingar åstadkoms i budgeten för 2012, tack vare strukturförändringar och omorganisationer. Parlamentet uppmuntrar till fortsatta strukturella och organisatoriska reformer och stöder nytänkande och innovation på andra områden. Parlamentet anser att verkliga besparingar kan göras om man identifierar åtgärder som överlappar varandra och ineffektivitet i budgetposterna. Parlamentet efterlyser därför en detaljerad rapport från generalsekreteraren till budgetutskottet med en tydlig översikt över de budgetposter som underutnyttjades 2011 och en objektiv analys av skälen till underutnyttjandet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om att stora besparingar åstadkoms i budgeten för 2012, tack vare strukturförändringar och omorganisationer. Parlamentet uppmuntrar till fortsatta strukturella och organisatoriska reformer och stöder nytänkande och innovation på andra områden. Parlamentet anser att verkliga besparingar kan göras om man identifierar åtgärder som överlappar varandra och ineffektivitet i budgetposterna. Parlamentet efterlyser därför en detaljerad rapport från generalsekreteraren till budgetutskottet med en tydlig översikt över de budgetposter som underutnyttjades 2011 och en objektiv analys av skälen till underutnyttjandet.

| 7. | Europaparlamentet anser att den verkliga och stora besparing som skulle kunna göras är att Europaparlamentet får ett enda säte. Parlamentet efterlyser därför en utvärdering av situationen utan ytterligare dröjsmål. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att den verkliga och stora besparing som skulle kunna göras är att Europaparlamentet får ett enda säte. Parlamentet efterlyser därför en utvärdering av situationen utan ytterligare dröjsmål.

| 8. | Europaparlamentet anser att man för att göra större långsiktiga besparingar bör överväga att genomföra en oberoende utvärdering av Europaparlamentets budget. Parlamentet anser att man bör överväga att inrätta en arbetsgrupp. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren och presidiet att så snart som möjligt komma med konkreta förslag om inrättande av en sådan grupp och att föreslå möjliga besparingar senast i slutet av 2012. Parlamentet kräver även ett snabbt genomförande av eventuella slutsatser som gruppen kommer fram till. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att man för att göra större långsiktiga besparingar bör överväga att genomföra en oberoende utvärdering av Europaparlamentets budget. Parlamentet anser att man bör överväga att inrätta en arbetsgrupp. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren och presidiet att så snart som möjligt komma med konkreta förslag om inrättande av en sådan grupp och att föreslå möjliga besparingar senast i slutet av 2012. Parlamentet kräver även ett snabbt genomförande av eventuella slutsatser som gruppen kommer fram till.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar ett stärkt samarbete mellan budgetutskottet och presidiet under det årliga budgetförfarandet. Parlamentet uppmuntrar med eftertryck en ytterligare förstärkning av samarbetet mellan generalsekreteraren, presidiet och budgetutskottet under året för att säkerställa ett smidigt budgetförfarande och ett effektivt budgetgenomförande. Parlamentet förväntar sig att presidiet lägger fram försiktiga behovsbaserade förslag till budgetberäkningar där man beaktar möjligheten till ökningar i ett senare skede beroende på rättsligt bindande skyldigheter. Parlamentet anser att alla ansträngningar måste göras för att se till att eventuella övriga riktade ökningar kompenseras genom inbesparingar på andra områden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar ett stärkt samarbete mellan budgetutskottet och presidiet under det årliga budgetförfarandet. Parlamentet uppmuntrar med eftertryck en ytterligare förstärkning av samarbetet mellan generalsekreteraren, presidiet och budgetutskottet under året för att säkerställa ett smidigt budgetförfarande och ett effektivt budgetgenomförande. Parlamentet förväntar sig att presidiet lägger fram försiktiga behovsbaserade förslag till budgetberäkningar där man beaktar möjligheten till ökningar i ett senare skede beroende på rättsligt bindande skyldigheter. Parlamentet anser att alla ansträngningar måste göras för att se till att eventuella övriga riktade ökningar kompenseras genom inbesparingar på andra områden.

| 10. | Europaparlamentet kräver en frysning av budgetposter kopplade till samtliga typer av tjänsteresor under 2013 och slopad indexuppräkning av det enskilda anslaget till ledamöterna fram till utgången av mandatperioden. Parlamentet emotser med intresse generalsekreterarens rapport om tjänsteresor som ska läggas fram inför presidiet och budgetutskottet före den 31 mars 2012. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet kräver en frysning av budgetposter kopplade till samtliga typer av tjänsteresor under 2013 och slopad indexuppräkning av det enskilda anslaget till ledamöterna fram till utgången av mandatperioden. Parlamentet emotser med intresse generalsekreterarens rapport om tjänsteresor som ska läggas fram inför presidiet och budgetutskottet före den 31 mars 2012.

| 11. | Europaparlamentet anser inte att besparingarna kommer att äventyra dess lagstiftningsarbete. Parlamentet är övertygat om att ledamöternas lagstiftningsarbete kan förstärkas genom färdigställande av kunskapshanteringssystemet. Parlamentet välkomnar den information som förvaltningen lämnat, begär uppdaterad information om det aktuella läget för projektet och förväntar sig att systemet ska vara fullt verksamt och tillgängligt för EU-medborgarna. Parlamentet kräver ökade insatser för att påskynda genomförandet av detta projekt. Parlamentet påminner om sin begäran om information hur besparingar kan göras efter genomförandet av kunskapshanteringssystemet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser inte att besparingarna kommer att äventyra dess lagstiftningsarbete. Parlamentet är övertygat om att ledamöternas lagstiftningsarbete kan förstärkas genom färdigställande av kunskapshanteringssystemet. Parlamentet välkomnar den information som förvaltningen lämnat, begär uppdaterad information om det aktuella läget för projektet och förväntar sig att systemet ska vara fullt verksamt och tillgängligt för EU-medborgarna. Parlamentet kräver ökade insatser för att påskynda genomförandet av detta projekt. Parlamentet påminner om sin begäran om information hur besparingar kan göras efter genomförandet av kunskapshanteringssystemet.

| 12. | Europaparlamentet påminner om sina budgetresolutioner, inklusive sin senaste resolution av den 26 oktober 2011 (5) där tidig information, dialog och en öppen beslutsprocess på fastighetspolitikens område efterlyses. Parlamentet kräver att få noggrann information var sjätte månad om hur arbetet med byggnadsprojekten fortskrider och vilka ekonomiska effekter det får. Parlamentet uttalar att inga fler oplanerade byggnadsprojekt bör genomföras under den innevarande valperioden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om sina budgetresolutioner, inklusive sin senaste resolution av den 26 oktober 2011 (5) där tidig information, dialog och en öppen beslutsprocess på fastighetspolitikens område efterlyses. Parlamentet kräver att få noggrann information var sjätte månad om hur arbetet med byggnadsprojekten fortskrider och vilka ekonomiska effekter det får. Parlamentet uttalar att inga fler oplanerade byggnadsprojekt bör genomföras under den innevarande valperioden.

Övriga institutioner

| 13. | Europaparlamentet uppmanar samtliga institutioner att leta efter ytterligare besparingar för att upprätthålla budgetdisciplinen och att frysa sina budgetar samtidigt som man beaktar de rättsliga skyldigheter och nya finansiella utmaningar som anslutningen av Kroatien medför. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar samtliga institutioner att leta efter ytterligare besparingar för att upprätthålla budgetdisciplinen och att frysa sina budgetar samtidigt som man beaktar de rättsliga skyldigheter och nya finansiella utmaningar som anslutningen av Kroatien medför.

| 14. | Europaparlamentet noterar Europeiska domstolens (avsnitt IV) begäran om att få ändra sin stadga på ett sätt som kommer att ha en direkt inverkan på budgeten. Parlamentet anser att den finansiering som behövs måste säkras för att man ska kunna garantera att domstolen fungerar smidigt och att EU-medborgarna därigenom kan åtnjuta ett väl fungerande rättsligt skydd. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar Europeiska domstolens (avsnitt IV) begäran om att få ändra sin stadga på ett sätt som kommer att ha en direkt inverkan på budgeten. Parlamentet anser att den finansiering som behövs måste säkras för att man ska kunna garantera att domstolen fungerar smidigt och att EU-medborgarna därigenom kan åtnjuta ett väl fungerande rättsligt skydd.

| 15. | Europaparlamentet förstår de utmaningar som Europeiska utrikestjänsten ställdes inför vid utarbetandet av dess första budget 2011. Parlamentet kräver en sund finansiell budgetering för denna nya institution och uppmanar utrikestjänsten att undersöka möjligheter som skulle skapa större budgetsynergier med medlemsstaterna där det är tillämpligt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet förstår de utmaningar som Europeiska utrikestjänsten ställdes inför vid utarbetandet av dess första budget 2011. Parlamentet kräver en sund finansiell budgetering för denna nya institution och uppmanar utrikestjänsten att undersöka möjligheter som skulle skapa större budgetsynergier med medlemsstaterna där det är tillämpligt.

*

* *

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, Europeiska ombudsmannen, Europeiska datatillsynsmannen och Europeiska utrikestjänsten. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, Europeiska ombudsmannen, Europeiska datatillsynsmannen och Europeiska utrikestjänsten.

---

(1)  EUT L 163, 23.6.2007, s. 17.

(2)  EUT L 4, 7.1.2012, s. 12.

(3)  EUT C 326, 10.11.2011, s. 1.

(4)  Utgiftstaket för rubrik 5 inbegriper personalens avgifter till pensionssystemet.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2011)0461.

---

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/20

---

Torsdagen den 16 februari 2012Den fleråriga planen för det västra beståndet av taggmakrill

P7_TA(2012)0051

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om läget vad gäller den föreslagna fleråriga planen för det västra beståndet av taggmakrill och det fiske som utnyttjar det beståndet (2011/2937(RSP))

2013/C 249 E/06

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2009)0189) och av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C7-0010/2009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2009)0189) och av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C7-0010/2009),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om konsekvenserna av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om konsekvenserna av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden (COM(2009)0665),

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 17 mars 2010 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 17 mars 2010 (1),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt som antogs vid första behandlingen den 23 november 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om fastställande av en flerårig plan för det västra beståndet av taggmakrill och det fiske som utnyttjar det beståndet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt som antogs vid första behandlingen den 23 november 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om fastställande av en flerårig plan för det västra beståndet av taggmakrill och det fiske som utnyttjar det beståndet (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 februari 2010 om grönboken om reformen av den gemensamma fiskeripolitiken (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 februari 2010 om grönboken om reformen av den gemensamma fiskeripolitiken (3),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 13 juli 2011 till Europaparlamentets och rådets förordning om den gemensamma fiskeripolitiken (COM(2011)0425), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 13 juli 2011 till Europaparlamentets och rådets förordning om den gemensamma fiskeripolitiken (COM(2011)0425),

| — | med beaktande av den muntliga frågan till kommissionen och rådet om läget för den fleråriga planen för det västra beståndet av taggmakrill och det fiske som utnyttjar det beståndet (O-000308/2011 – B7-0023/2012, O-000309/2011 – B7-0024/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den muntliga frågan till kommissionen och rådet om läget för den fleråriga planen för det västra beståndet av taggmakrill och det fiske som utnyttjar det beståndet (O-000308/2011 – B7-0023/2012, O-000309/2011 – B7-0024/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I enlighet med den handlingsplan som antogs vid FN:s världstoppmöte om hållbar utveckling i Johannesburg 2002, har Europeiska unionen åtagit sig att bevara eller återställa fiskbestånden till en nivå som möjliggör maximalt hållbart uttag och att se till att målen för utfiskade bestånd uppnås snarast och om möjligt inte senare än 2015. |
| --- | --- |

A.

I enlighet med den handlingsplan som antogs vid FN:s världstoppmöte om hållbar utveckling i Johannesburg 2002, har Europeiska unionen åtagit sig att bevara eller återställa fiskbestånden till en nivå som möjliggör maximalt hållbart uttag och att se till att målen för utfiskade bestånd uppnås snarast och om möjligt inte senare än 2015.

| B. | Enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, bör den gemensamma fiskeripolitiken ha som mål att se till att de levande akvatiska resurserna utnyttjas på ett hållbart sätt med avseende på ekonomiska, miljömässiga och sociala aspekter. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, bör den gemensamma fiskeripolitiken ha som mål att se till att de levande akvatiska resurserna utnyttjas på ett hållbart sätt med avseende på ekonomiska, miljömässiga och sociala aspekter.

| C. | Det västra beståndet av taggmakrill är ur ekonomiskt hänseende det viktigaste beståndet av taggmakrill i unionens vatten. |
| --- | --- |

C.

Det västra beståndet av taggmakrill är ur ekonomiskt hänseende det viktigaste beståndet av taggmakrill i unionens vatten.

| D. | I april 2009 lade kommissionen fram ett förslag till förvaltningsplan (COM(2009)0189) på grundval av det förberedande arbete som utförts i den regionala rådgivande nämnden för pelagiska bestånd och de råd som lämnats av Internationella havsforskningsrådet (ICES) och vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). |
| --- | --- |

D.

I april 2009 lade kommissionen fram ett förslag till förvaltningsplan (COM(2009)0189) på grundval av det förberedande arbete som utförts i den regionala rådgivande nämnden för pelagiska bestånd och de råd som lämnats av Internationella havsforskningsrådet (ICES) och vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF).

| E. | De fleråriga planerna är hörnstenar i den gemensamma fiskeripolitiken och grundläggande instrument för bevarandet av fiskeresurserna. De innehåller de allmänna bestämmelser som krävs för att nå målen i den gemensamma fiskeripolitiken och ska därför antas enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet i enlighet med artikel 43.2 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

E.

De fleråriga planerna är hörnstenar i den gemensamma fiskeripolitiken och grundläggande instrument för bevarandet av fiskeresurserna. De innehåller de allmänna bestämmelser som krävs för att nå målen i den gemensamma fiskeripolitiken och ska därför antas enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet i enlighet med artikel 43.2 i EUF-fördraget.

| F. | Det finns inte tillräckligt med biologisk information om det västra beståndet av taggmakrill och det är därför inte möjligt att göra någon fullständig bedömning av det. Enligt STECF:s rekommendationer skulle emellertid en fångstkontroll baserad på tendenserna för äggproduktionen kunna säkra en hållbar förvaltning av beståndet. Bestämmelserna för fångstkontroll bör i lika utsträckning bygga på de förebyggande rekommendationerna avseende rekryteringstillståndet och på en total tillåten fångstmängd som kan anpassas efter de aktuella tendenser för beståndet som konstateras av äggproduktionen. |
| --- | --- |

F.

Det finns inte tillräckligt med biologisk information om det västra beståndet av taggmakrill och det är därför inte möjligt att göra någon fullständig bedömning av det. Enligt STECF:s rekommendationer skulle emellertid en fångstkontroll baserad på tendenserna för äggproduktionen kunna säkra en hållbar förvaltning av beståndet. Bestämmelserna för fångstkontroll bör i lika utsträckning bygga på de förebyggande rekommendationerna avseende rekryteringstillståndet och på en total tillåten fångstmängd som kan anpassas efter de aktuella tendenser för beståndet som konstateras av äggproduktionen.

| G. | Fastställandet och fördelningen av fiskemöjligheter inom den gemensamma fiskeripolitiken påverkar direkt den sociala och ekonomiska situationen för medlemsstaternas fiskeflottor, särskilt för de småskaliga kustflottorna. |
| --- | --- |

G.

Fastställandet och fördelningen av fiskemöjligheter inom den gemensamma fiskeripolitiken påverkar direkt den sociala och ekonomiska situationen för medlemsstaternas fiskeflottor, särskilt för de småskaliga kustflottorna.

| H. | Rådet kan inte förbehålla sig rätten att ensidigt anta de parametrar som fastställs i förslaget om fastställande av de totala tillåtna fångstmängderna, eftersom de är nyckelfaktorer i den föreslagna långsiktiga planen. |
| --- | --- |

H.

Rådet kan inte förbehålla sig rätten att ensidigt anta de parametrar som fastställs i förslaget om fastställande av de totala tillåtna fångstmängderna, eftersom de är nyckelfaktorer i den föreslagna långsiktiga planen.

| I. | I sin ståndpunkt vid första behandlingen gav parlamentet rådet en viss flexibilitet när det gäller beräkningen av det totala uttaget, i enlighet med de vetenskapligt baserade fångstbestämmelserna, i syfte att underlätta en kompromisslösning och bidra till en konstruktiv och positiv strategi för detta lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

I.

I sin ståndpunkt vid första behandlingen gav parlamentet rådet en viss flexibilitet när det gäller beräkningen av det totala uttaget, i enlighet med de vetenskapligt baserade fångstbestämmelserna, i syfte att underlätta en kompromisslösning och bidra till en konstruktiv och positiv strategi för detta lagstiftningsförslag.

| J. | De biologiska tillstånd och parametrar som ingår i fångstkontrollbestämmelserna bör överensstämma med de senaste vetenskapliga rekommendationerna och kommissionen bör ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget med avseende på ändringar av vissa biologiska referenser och parametrar i fångstkontrollbestämmelserna och för att snabbt kunna vidta åtgärder vid förändringar. |
| --- | --- |

J.

De biologiska tillstånd och parametrar som ingår i fångstkontrollbestämmelserna bör överensstämma med de senaste vetenskapliga rekommendationerna och kommissionen bör ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget med avseende på ändringar av vissa biologiska referenser och parametrar i fångstkontrollbestämmelserna och för att snabbt kunna vidta åtgärder vid förändringar.

| 1. | Europaparlamentet understryker att syftet med planen är att bevara biomassan för taggmakrill ur det västra beståndet på en nivå som säkrar ett hållbart utnyttjande av fiskeresurserna och största möjliga uttag på lång sikt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker att syftet med planen är att bevara biomassan för taggmakrill ur det västra beståndet på en nivå som säkrar ett hållbart utnyttjande av fiskeresurserna och största möjliga uttag på lång sikt.

| 2. | Europaparlamentet anser att bestämmelserna för fångstkontroll bör i lika utsträckning bygga på de förebyggande rekommendationerna och på en aktuell total tillåten fångstmängd som kan anpassas efter de aktuella tendenser för beståndet som konstateras av äggproduktionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att bestämmelserna för fångstkontroll bör i lika utsträckning bygga på de förebyggande rekommendationerna och på en aktuell total tillåten fångstmängd som kan anpassas efter de aktuella tendenser för beståndet som konstateras av äggproduktionen.

| 3. | Europaparlamentet betonar att bestämmelserna för fångstkontroll är centrala faktorer i de fleråriga planerna och ska fastställas enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att bestämmelserna för fångstkontroll är centrala faktorer i de fleråriga planerna och ska fastställas enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

| 4. | Europaparlamentet understryker att långsiktiga förvaltningsplaner som gäller för så många fiskbestånd som möjligt är nyckelfaktorer för bevarandet av bestånden, vilket betonades i kommissionens meddelande om reformen av den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att långsiktiga förvaltningsplaner som gäller för så många fiskbestånd som möjligt är nyckelfaktorer för bevarandet av bestånden, vilket betonades i kommissionens meddelande om reformen av den gemensamma fiskeripolitiken.

| 5. | Europaparlamentet betonar att det nuvarande interinstitutionella dödläget måste lösas för att främja ett hållbart fiskbestånd och ge fiskarna bättre möjligheter att planera sin verksamhet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att det nuvarande interinstitutionella dödläget måste lösas för att främja ett hållbart fiskbestånd och ge fiskarna bättre möjligheter att planera sin verksamhet.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att ta nya initiativ för att främja en politisk dialog mellan de tre institutionerna i syfte att klargöra deras respektive roll i beslutsprocessen och behandla frågan om den framtida utformningen av de fleråriga förvaltningsplanerna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att ta nya initiativ för att främja en politisk dialog mellan de tre institutionerna i syfte att klargöra deras respektive roll i beslutsprocessen och behandla frågan om den framtida utformningen av de fleråriga förvaltningsplanerna.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att, såsom man flera gånger lovat, snabbt vidta åtgärder för att förhindra nya interinstitutionella dödlägen i förbindelse med framtida långsiktiga förvaltningsplaner. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att, såsom man flera gånger lovat, snabbt vidta åtgärder för att förhindra nya interinstitutionella dödlägen i förbindelse med framtida långsiktiga förvaltningsplaner.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar bestämt rådet att lägga fram sin ståndpunkt till den föreslagna fleråriga planen för det västra beståndet av taggmakrill i Atlanten så att parlamentet kan inleda sin andra behandling och komma framåt i denna fråga. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar bestämt rådet att lägga fram sin ståndpunkt till den föreslagna fleråriga planen för det västra beståndet av taggmakrill i Atlanten så att parlamentet kan inleda sin andra behandling och komma framåt i denna fråga.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen för information. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen för information.

---

(1)  EUT C 354, 28.12.2010, s. 68.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2010)0421.

(3)  EUT C 348 E, 21.12.2010, s. 15.

---

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/22

---

Torsdagen den 16 februari 2012Den gemensamma fiskeripolitikens bidrag till produktionen av kollektiva nyttigheter

P7_TA(2012)0052

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om den gemensamma fiskeripolitikens bidrag till produktionen av kollektiva nyttigheter (2011/2899(RSP))

2013/C 249 E/07

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Vår livförsäkring, vårt naturkapital – en strategi för biologisk mångfald i EU fram till 2020” (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Vår livförsäkring, vårt naturkapital – en strategi för biologisk mångfald i EU fram till 2020” (COM(2011)0244),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Rio+20: mot en grön ekonomi och bättre styrning” (COM(2011)0363), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Rio+20: mot en grön ekonomi och bättre styrning” (COM(2011)0363),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om Europa 2020 (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om Europa 2020 (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av ramdirektivet om en marin strategi (direktiv 2008/56/EG) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramdirektivet om en marin strategi (direktiv 2008/56/EG) (2),

| — | med beaktande av det reformpaket för den gemensamma fiskeripolitiken som kommissionen lade fram den 13 juli 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det reformpaket för den gemensamma fiskeripolitiken som kommissionen lade fram den 13 juli 2011,

| — | med beaktande av FN:s havsrättskonvention av den 10 december 1982, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s havsrättskonvention av den 10 december 1982,

| — | med beaktande av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations (FAO) uppförandekod för ansvarsfullt fiske, som antogs den 31 oktober 1995, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations (FAO) uppförandekod för ansvarsfullt fiske, som antogs den 31 oktober 1995,

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Fisket hör till de äldsta mänskliga verksamheterna, och fisk är ett viktigt och oumbärligt inslag i människors kost. Tillgången till fisk bör därför tryggas och dess betydelse erkännas och värdesättas i den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

A.

Fisket hör till de äldsta mänskliga verksamheterna, och fisk är ett viktigt och oumbärligt inslag i människors kost. Tillgången till fisk bör därför tryggas och dess betydelse erkännas och värdesättas i den gemensamma fiskeripolitiken.

| B. | Fiskerisektorn, som omfattar både fångst av vild fisk och vattenbruk, bidrar till produktionen av oumbärliga kollektiva nyttigheter genom tre huvudsakliga grenar: fiske, beredning och saluföring. Välmående fiskbestånd, sunda marina ekosystem och bevarande av den marina biologiska mångfalden utgör viktiga kollektiva nyttigheter som måste bevaras. |
| --- | --- |

B.

Fiskerisektorn, som omfattar både fångst av vild fisk och vattenbruk, bidrar till produktionen av oumbärliga kollektiva nyttigheter genom tre huvudsakliga grenar: fiske, beredning och saluföring. Välmående fiskbestånd, sunda marina ekosystem och bevarande av den marina biologiska mångfalden utgör viktiga kollektiva nyttigheter som måste bevaras.

| C. | Hållbart vattenbruk, både i havs- och i sötvatten, vid kusten och ute till havs, är en viktig del av fiskerisektorn. |
| --- | --- |

C.

Hållbart vattenbruk, både i havs- och i sötvatten, vid kusten och ute till havs, är en viktig del av fiskerisektorn.

| D. | Småskaligt fiske spelar en särskilt viktig ekonomisk, social, miljömässig och kulturell roll, som måste erkännas och värdesättas i den gemensamma fiskeripolitiken. Kustsamhällen har drabbats hårt av nedgången inom fiskerisektorn som helhet, vilket har fått allvarliga konsekvenser för små fiskehamnar runtom i EU. |
| --- | --- |

D.

Småskaligt fiske spelar en särskilt viktig ekonomisk, social, miljömässig och kulturell roll, som måste erkännas och värdesättas i den gemensamma fiskeripolitiken. Kustsamhällen har drabbats hårt av nedgången inom fiskerisektorn som helhet, vilket har fått allvarliga konsekvenser för små fiskehamnar runtom i EU.

| E. | En reformerad gemensam fiskeripolitik bör garantera fiskerisektorns miljömässiga, sociala och ekonomiska hållbarhet i respektive vattenområde, bland annat genom en decentraliserad förvaltningsmodell där beslutsfattarna befinner sig närmare de faktiska verksamhetsområdena och där parterna får ta ett större ansvar. |
| --- | --- |

E.

En reformerad gemensam fiskeripolitik bör garantera fiskerisektorns miljömässiga, sociala och ekonomiska hållbarhet i respektive vattenområde, bland annat genom en decentraliserad förvaltningsmodell där beslutsfattarna befinner sig närmare de faktiska verksamhetsområdena och där parterna får ta ett större ansvar.

| F. | Fiskerisektorn utgörs av verksamheter som är beroende av fungerande ekosystem, med tanke på att det krävs rika fiskbestånd och marina ekosystem med god miljöstatus för att fiskeriprodukter ska kunna utvinnas, bearbetas och saluföras på ett i längden hållbart sätt. |
| --- | --- |

F.

Fiskerisektorn utgörs av verksamheter som är beroende av fungerande ekosystem, med tanke på att det krävs rika fiskbestånd och marina ekosystem med god miljöstatus för att fiskeriprodukter ska kunna utvinnas, bearbetas och saluföras på ett i längden hållbart sätt.

| G. | Europas fiskerisektor bidrar till social utveckling genom att skapa arbetstillfällen på direkt och indirekt väg, samt till ekonomisk tillväxt i Europa genom att producera 6,4 miljoner ton fisk årligen. |
| --- | --- |

G.

Europas fiskerisektor bidrar till social utveckling genom att skapa arbetstillfällen på direkt och indirekt väg, samt till ekonomisk tillväxt i Europa genom att producera 6,4 miljoner ton fisk årligen.

| H. | Fiskerisektorns mångsidighet framgår på flera olika områden, till exempel genom sektorns socioekonomiska, historiska, kulturella, vetenskapliga och miljömässiga betydelse. |
| --- | --- |

H.

Fiskerisektorns mångsidighet framgår på flera olika områden, till exempel genom sektorns socioekonomiska, historiska, kulturella, vetenskapliga och miljömässiga betydelse.

| I. | Fiskeriverksamhet är av betydelse särskilt för kustområden och öar genom att den bidrar till en välfungerande drift och till social och ekonomisk dynamik. Detta är särskilt viktigt för lokalsamhällena, som ofta är missgynnade på grund av få arbetstillfällen och svag ekonomi. |
| --- | --- |

I.

Fiskeriverksamhet är av betydelse särskilt för kustområden och öar genom att den bidrar till en välfungerande drift och till social och ekonomisk dynamik. Detta är särskilt viktigt för lokalsamhällena, som ofta är missgynnade på grund av få arbetstillfällen och svag ekonomi.

| J. | En reformerad gemensam fiskeripolitik bör kopplas nära ihop med andra viktiga EU-initiativ i havsrelaterade frågor, särskilt de som beskrivs i kommissionens meddelande ”Slutsatser från samrådet om en europeisk havspolitik” (COM(2007)0575). Enligt detta meddelande kan Europas fiskerisektor även ge upphov till och berika en mängd olika vetenskapliga studier som fördjupar våra kunskaper om havens dynamik och ekosystem och om biologin hos de vattenlevande arter som direkt eller indirekt berörs av fiskeriverksamhet. |
| --- | --- |

J.

En reformerad gemensam fiskeripolitik bör kopplas nära ihop med andra viktiga EU-initiativ i havsrelaterade frågor, särskilt de som beskrivs i kommissionens meddelande ”Slutsatser från samrådet om en europeisk havspolitik” (COM(2007)0575). Enligt detta meddelande kan Europas fiskerisektor även ge upphov till och berika en mängd olika vetenskapliga studier som fördjupar våra kunskaper om havens dynamik och ekosystem och om biologin hos de vattenlevande arter som direkt eller indirekt berörs av fiskeriverksamhet.

| K. | En dynamisk, välskött fiskerisektor skulle kunna bidra ännu mer till det europeiska samhället och den europeiska ekonomin och därigenom spela en viktig roll i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

K.

En dynamisk, välskött fiskerisektor skulle kunna bidra ännu mer till det europeiska samhället och den europeiska ekonomin och därigenom spela en viktig roll i Europa 2020-strategin.

| 1. | Europaparlamentet framhåller att fisket är en viktig EU-industri som ger EU:s befolkning livsmedel av hög kvalitet och skapar ett ekonomiskt och socialt mervärde för Europeiska unionen. Därför anser parlamentet att den reformerade gemensamma fiskeripolitiken måste garantera att fiskeresurserna utnyttjas hållbart och att fiskbestånden bevaras på en sund nivå, så att fiskeriverksamheten kan fortsätta på lång sikt i de områden och samhällen där den traditionellt bedrivs. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet framhåller att fisket är en viktig EU-industri som ger EU:s befolkning livsmedel av hög kvalitet och skapar ett ekonomiskt och socialt mervärde för Europeiska unionen. Därför anser parlamentet att den reformerade gemensamma fiskeripolitiken måste garantera att fiskeresurserna utnyttjas hållbart och att fiskbestånden bevaras på en sund nivå, så att fiskeriverksamheten kan fortsätta på lång sikt i de områden och samhällen där den traditionellt bedrivs.

| 2. | Europaparlamentet anser att miljömässig, ekonomisk och social hållbarhet är viktiga mål i den gemensamma fiskeripolitiken, och betonar att fiskeripolitikens topprioritering bör vara att skapa en hållbar fiskerisektor så att nuvarande och framtida generationer kan dra fortsatt nytta av fiskets miljömässiga, sociala och ekonomiska fördelar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att miljömässig, ekonomisk och social hållbarhet är viktiga mål i den gemensamma fiskeripolitiken, och betonar att fiskeripolitikens topprioritering bör vara att skapa en hållbar fiskerisektor så att nuvarande och framtida generationer kan dra fortsatt nytta av fiskets miljömässiga, sociala och ekonomiska fördelar.

| 3. | Europaparlamentet framhåller att ett välskött fiske i högre grad kan bidra till det europeiska samhället när det gäller livsmedelstrygghet, sysselsättning, upprätthållande av dynamiska fiskesamhällen och mycket annat. Parlamentet betonar att välmående fiskbestånd, sunda marina ekosystem och bevarad biologisk marin mångfald i sig själva är kollektiva nyttigheter som kan produceras endast om fiskbestånden förvaltas på ett hållbart sätt och om onödig negativ miljöpåverkan minimeras. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet framhåller att ett välskött fiske i högre grad kan bidra till det europeiska samhället när det gäller livsmedelstrygghet, sysselsättning, upprätthållande av dynamiska fiskesamhällen och mycket annat. Parlamentet betonar att välmående fiskbestånd, sunda marina ekosystem och bevarad biologisk marin mångfald i sig själva är kollektiva nyttigheter som kan produceras endast om fiskbestånden förvaltas på ett hållbart sätt och om onödig negativ miljöpåverkan minimeras.

| 4. | Europaparlamentet anser att haven, som täcker mer än två tredjedelar av vår planet, måste betraktas som en resurs av vital betydelse för produktionen av andra naturresurser (exempelvis inom fisket). Vidare är det av strategiskt stor betydelse att den gemensamma fiskeripolitiken innehåller tydliga och välavgränsade åtgärder så att den kan fullgöra sin strategiska roll genom ett ekosystemtänkande. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att haven, som täcker mer än två tredjedelar av vår planet, måste betraktas som en resurs av vital betydelse för produktionen av andra naturresurser (exempelvis inom fisket). Vidare är det av strategiskt stor betydelse att den gemensamma fiskeripolitiken innehåller tydliga och välavgränsade åtgärder så att den kan fullgöra sin strategiska roll genom ett ekosystemtänkande.

| 5. | Europaparlamentet framhåller att den gemensamma fiskeripolitiken bidrar till att uppnå målen i EU 2020-strategin för biologisk mångfald och EU:s målsättning att fram till 2020 hejda förlusten av biologisk mångfald och förstörelsen av ekosystemtjänster genom att vidta åtgärder för att säkerställa ett hållbart fiske, genom att vidta försiktighetsåtgärder för att avskaffa destruktiva fiskemetoder, genom att se till att överutnyttjade fiskbestånd kan återhämta sig och genom att vidta åtgärder för att skydda arter som inte tillhör fiskerisektorns målarter. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet framhåller att den gemensamma fiskeripolitiken bidrar till att uppnå målen i EU 2020-strategin för biologisk mångfald och EU:s målsättning att fram till 2020 hejda förlusten av biologisk mångfald och förstörelsen av ekosystemtjänster genom att vidta åtgärder för att säkerställa ett hållbart fiske, genom att vidta försiktighetsåtgärder för att avskaffa destruktiva fiskemetoder, genom att se till att överutnyttjade fiskbestånd kan återhämta sig och genom att vidta åtgärder för att skydda arter som inte tillhör fiskerisektorns målarter.

| 6. | Europaparlamentet erinrar om att fiskerisektorn (inklusive vattenbruk) ur ekonomisk synvinkel uppskattas generera årsinkomster på 34,2 miljarder EUR och att den ur social synvinkel skapar över 350 000 arbetstillfällen i både föregående och efterföljande led av fiske, fiskberedning och saluföring, särskilt i kustområden och avlägsna regioner och på öar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet erinrar om att fiskerisektorn (inklusive vattenbruk) ur ekonomisk synvinkel uppskattas generera årsinkomster på 34,2 miljarder EUR och att den ur social synvinkel skapar över 350 000 arbetstillfällen i både föregående och efterföljande led av fiske, fiskberedning och saluföring, särskilt i kustområden och avlägsna regioner och på öar.

| 7. | Europaparlamentet betonar att fiskerisektorn är mångfasetterad och att den, förutom sina tre traditionella verksamhetsområden och sin uppenbara ekonomiska, miljömässiga och sociala betydelse, även spelar en viktig roll på flera andra områden, t.ex. inom miljö, kultur, friluftsliv, turism, vetenskap, energi och utbildning. Parlamentet framhåller särskilt det småskaliga fiskets betydelse i detta avseende. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att fiskerisektorn är mångfasetterad och att den, förutom sina tre traditionella verksamhetsområden och sin uppenbara ekonomiska, miljömässiga och sociala betydelse, även spelar en viktig roll på flera andra områden, t.ex. inom miljö, kultur, friluftsliv, turism, vetenskap, energi och utbildning. Parlamentet framhåller särskilt det småskaliga fiskets betydelse i detta avseende.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta vederbörlig hänsyn till att fiskerisektorn har en viktig roll på följande områden:






  i) | Kultur – bidrag inom bland annat gastronomi, etnografi, historia, litteratur och museologi. |
| --- | --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta vederbörlig hänsyn till att fiskerisektorn har en viktig roll på följande områden:

i)

Kultur – bidrag inom bland annat gastronomi, etnografi, historia, litteratur och museologi.

| ii) | Friluftsliv och turism – en mängd olika aktiviteter, exempelvis turer till havs med lokala fiskare, val- och sjöfågelskådning och miljövänlig dykning. |
| --- | --- |

ii)

Friluftsliv och turism – en mängd olika aktiviteter, exempelvis turer till havs med lokala fiskare, val- och sjöfågelskådning och miljövänlig dykning.

| iii) | Vetenskap – havsforskare och andra får hjälp i sin forskning. |
| --- | --- |

iii)

Vetenskap – havsforskare och andra får hjälp i sin forskning.

| iv) | Energi – bidrag till utvecklingen av ny teknik som sedermera kan komma hela samhället till del. |
| --- | --- |

iv)

Energi – bidrag till utvecklingen av ny teknik som sedermera kan komma hela samhället till del.

| v) | Miljö – biologiskt känsliga områden samt lekområden utmed kusterna säkras, haven renas. |
| --- | --- |

v)

Miljö – biologiskt känsliga områden samt lekområden utmed kusterna säkras, haven renas.

| vi) | Utbildning – människor lär sig att uppskatta friluftsliv och att respektera havet. |
| --- | --- |

vi)

Utbildning – människor lär sig att uppskatta friluftsliv och att respektera havet.

| 9. | Europaparlamentet framhåller att fiskerisektorns mångsidighet erbjuder samhällen kollektiva nyttigheter som är till fördel för EU:s befolkning i allmänhet och inte enbart för dem som direkt eller indirekt berörs av fiskeriverksamhet. Detta bidrag måste erkännas och värdesättas. Parlamentet konstaterar vidare att ett betydande antal EU-invånare, framför allt de som bor i kustområden, drar nytta av fiskeriverksamhetens mångsidighet, och anser att full hänsyn bör tas till fiskerisektorns mångsidighet i finansieringen av den gemensamma fiskeripolitiken. Parlamentet betonar att produktionen av dessa ytterligare kollektiva nyttigheter inte får tas till ursäkt för att försena de nödvändiga reformerna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet framhåller att fiskerisektorns mångsidighet erbjuder samhällen kollektiva nyttigheter som är till fördel för EU:s befolkning i allmänhet och inte enbart för dem som direkt eller indirekt berörs av fiskeriverksamhet. Detta bidrag måste erkännas och värdesättas. Parlamentet konstaterar vidare att ett betydande antal EU-invånare, framför allt de som bor i kustområden, drar nytta av fiskeriverksamhetens mångsidighet, och anser att full hänsyn bör tas till fiskerisektorns mångsidighet i finansieringen av den gemensamma fiskeripolitiken. Parlamentet betonar att produktionen av dessa ytterligare kollektiva nyttigheter inte får tas till ursäkt för att försena de nödvändiga reformerna.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att bistå små fiskehamnar som har drabbats hårt av minskande fångster till följd av överfiske. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att bistå små fiskehamnar som har drabbats hårt av minskande fångster till följd av överfiske.

| 11. | Europaparlamentet betonar att fiskerisektorn (som omfattar både hållbart fiske av vilda fiskbestånd och vattenbruk) är en av de viktigaste pelarna för en tryggad livsmedelsförsörjning i Europeiska unionen och att reformen av den gemensamma fiskeripolitiken därför måste garantera fiskerisektorns hållbarhet och stabilitet så att den i framtiden kan tillhandahålla fiskeriprodukter av tillräcklig kvalitet och i tillräckliga mängder för att tillgodose efterfrågan från över en halv miljard EU-medborgare. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att fiskerisektorn (som omfattar både hållbart fiske av vilda fiskbestånd och vattenbruk) är en av de viktigaste pelarna för en tryggad livsmedelsförsörjning i Europeiska unionen och att reformen av den gemensamma fiskeripolitiken därför måste garantera fiskerisektorns hållbarhet och stabilitet så att den i framtiden kan tillhandahålla fiskeriprodukter av tillräcklig kvalitet och i tillräckliga mängder för att tillgodose efterfrågan från över en halv miljard EU-medborgare.

| 12. | Europaparlamentet framhåller att ett hållbart vattenbruk till havs och i sötvatten har stora möjligheter att komplettera fiskerisektorns roll och lämna ett viktigt bidrag till EU:s livsmedelstrygghet. Parlamentet betonar att det behövs en specifik vattenbrukspolitik för att säkerställa ett hållbart vattenbruk och uppmanar kommissionen att fastställa allmänna kvalitetskriterier för vattenbruk, vilka bör följas inom hela EU och ta hänsyn till vattenbrukets miljömässiga och sociala effekter. Kommissionen uppmanas vidare att se till att importerade vattenbruksprodukter har producerats i enlighet med tillämpliga europeiska hållbarhets- och kvalitetsstandarder, såsom för miljö och djurvälfärd. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet framhåller att ett hållbart vattenbruk till havs och i sötvatten har stora möjligheter att komplettera fiskerisektorns roll och lämna ett viktigt bidrag till EU:s livsmedelstrygghet. Parlamentet betonar att det behövs en specifik vattenbrukspolitik för att säkerställa ett hållbart vattenbruk och uppmanar kommissionen att fastställa allmänna kvalitetskriterier för vattenbruk, vilka bör följas inom hela EU och ta hänsyn till vattenbrukets miljömässiga och sociala effekter. Kommissionen uppmanas vidare att se till att importerade vattenbruksprodukter har producerats i enlighet med tillämpliga europeiska hållbarhets- och kvalitetsstandarder, såsom för miljö och djurvälfärd.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen i sitt förslag av den 13 juli 2011 inte tog upp frågan om fritidsfiske och att denna fråga därför bör tas upp som en separat del av reformen av den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen i sitt förslag av den 13 juli 2011 inte tog upp frågan om fritidsfiske och att denna fråga därför bör tas upp som en separat del av reformen av den gemensamma fiskeripolitiken.

| 14. | Europaparlamentet framhåller att fortsatt diversifiering av verksamheter som direkt eller indirekt hänger samman med fiske kan bidra till att hejda arbetstagarnas flykt från sektorn, hålla regionala seder och bruk vid liv och stoppa avfolkningen av vissa kustområden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet framhåller att fortsatt diversifiering av verksamheter som direkt eller indirekt hänger samman med fiske kan bidra till att hejda arbetstagarnas flykt från sektorn, hålla regionala seder och bruk vid liv och stoppa avfolkningen av vissa kustområden.

| 15. | Europaparlamentet betonar att fiskeriförvaltning i allt högre grad baseras på vetenskapliga data, vilket stimulerar tillämpad forskning inom detta område samt främjar kunskap och teknisk utveckling och innovation, i enlighet med Europa 2020-strategins mål om en smart tillväxt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att fiskeriförvaltning i allt högre grad baseras på vetenskapliga data, vilket stimulerar tillämpad forskning inom detta område samt främjar kunskap och teknisk utveckling och innovation, i enlighet med Europa 2020-strategins mål om en smart tillväxt.

| 16. | Europaparlamentet betonar att fiskerisektorn är beroende av fiskbeståndens hälsa och ekosystemets jämvikt. Reformen av den gemensamma fiskeripolitiken måste därför åter fokusera på fiskerisektorns roll som väktare och förvaltare av de marina resurserna för att skapa en effektivare, grönare och konkurrenskraftigare ekonomi, i enlighet med Europa 2020-strategins mål om en smart tillväxt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att fiskerisektorn är beroende av fiskbeståndens hälsa och ekosystemets jämvikt. Reformen av den gemensamma fiskeripolitiken måste därför åter fokusera på fiskerisektorns roll som väktare och förvaltare av de marina resurserna för att skapa en effektivare, grönare och konkurrenskraftigare ekonomi, i enlighet med Europa 2020-strategins mål om en smart tillväxt.

| 17. | Europaparlamentet betonar att fiskeriverksamhet genom alla sina dimensioner, inklusive hållbart vattenbruk, den direkta och indirekta inverkan samt produktionen av kollektiva nyttigheter tack vare fiskeriverksamheten, garanterar social och territoriell sammanhållning och främjar yrkesutbildning och social och ekonomisk dynamik, i enlighet med Europa 2020-strategins mål om en tillväxt för alla. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att fiskeriverksamhet genom alla sina dimensioner, inklusive hållbart vattenbruk, den direkta och indirekta inverkan samt produktionen av kollektiva nyttigheter tack vare fiskeriverksamheten, garanterar social och territoriell sammanhållning och främjar yrkesutbildning och social och ekonomisk dynamik, i enlighet med Europa 2020-strategins mål om en tillväxt för alla.

| 18. | Europaparlamentet betonar att fiskerisektorn, både på egen hand och genom den integrerade havspolitiken, måste bidra till att uppnå Rio+20-målen om en öppen ekonomi, och också till att skapa arbetstillfällen och utrota fattigdom. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att fiskerisektorn, både på egen hand och genom den integrerade havspolitiken, måste bidra till att uppnå Rio+20-målen om en öppen ekonomi, och också till att skapa arbetstillfällen och utrota fattigdom.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att fiskeriverksamheten spelar en viktig roll i en vidare kontext, nämligen den integrerade havspolitiken, och utgör en nyckelfaktor i den fysiska planeringen i kust- och havsområden och inom ramen för den europeiska havs- och fiskerifonden. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet konstaterar att fiskeriverksamheten spelar en viktig roll i en vidare kontext, nämligen den integrerade havspolitiken, och utgör en nyckelfaktor i den fysiska planeringen i kust- och havsområden och inom ramen för den europeiska havs- och fiskerifonden.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna fiskerisektorns mångsidighet och värdet av dess produktion och stora utbud av kollektiva nyttigheter. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna fiskerisektorns mångsidighet och värdet av dess produktion och stora utbud av kollektiva nyttigheter.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sina framtida strategiska förslag och beslut se till att den gemensamma fiskeripolitiken bidrar till de övergripande målen, såsom EU 2020-strategin. Parlamentet anser att den viktiga reformen av den gemensamma fiskeripolitiken måste erkänna den gemensamma fiskeripolitiken som en utvecklingskraft inom ramen för EU:s tillväxtprojekt samt ge sektorn rätt förutsättningar för att den ska kunna utvecklas till sin fulla potential. Kommissionen uppmanas att beakta fiskets och kustregionernas specifika särdrag när den utarbetar och genomför dessa strategier. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sina framtida strategiska förslag och beslut se till att den gemensamma fiskeripolitiken bidrar till de övergripande målen, såsom EU 2020-strategin. Parlamentet anser att den viktiga reformen av den gemensamma fiskeripolitiken måste erkänna den gemensamma fiskeripolitiken som en utvecklingskraft inom ramen för EU:s tillväxtprojekt samt ge sektorn rätt förutsättningar för att den ska kunna utvecklas till sin fulla potential. Kommissionen uppmanas att beakta fiskets och kustregionernas specifika särdrag när den utarbetar och genomför dessa strategier.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för reformen av den gemensamma fiskeripolitiken införa begreppet ”villkorlighet”, vilket redan används i den gemensamma jordbrukspolitiken, för att se till att positiv diskriminering, som till exempel bättre tillgång till bidragsmedel, tillämpas på miljövänliga fiskemetoder. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för reformen av den gemensamma fiskeripolitiken införa begreppet ”villkorlighet”, vilket redan används i den gemensamma jordbrukspolitiken, för att se till att positiv diskriminering, som till exempel bättre tillgång till bidragsmedel, tillämpas på miljövänliga fiskemetoder.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att finna en juridisk lösning så att fiskarna kan utveckla andra inkomstkällor inom de många olika fiskerelaterade verksamheterna utan att straffas ekonomisikt, för att främja utvecklingen av parallella verksamheter. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att finna en juridisk lösning så att fiskarna kan utveckla andra inkomstkällor inom de många olika fiskerelaterade verksamheterna utan att straffas ekonomisikt, för att främja utvecklingen av parallella verksamheter.

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

(2)  EUT L 164, 25.6.2008, s. 19.

---

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/27

---

Torsdagen den 16 februari 2012Den senaste politiska utvecklingen i Ungern

P7_TA(2012)0053

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om den senaste politiska utvecklingen i Ungern (2012/2511(RSP))

2013/C 249 E/08

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3, 4, 6 och 7 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), artiklarna 49, 56, 114, 167 och 258 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna samt den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna (Europakonventionen), vilka rör respekten för och främjande och skydd av de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3, 4, 6 och 7 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), artiklarna 49, 56, 114, 167 och 258 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna samt den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna (Europakonventionen), vilka rör respekten för och främjande och skydd av de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Ungerns grundlag som antogs av republiken Ungerns nationalförsamling den 18 april 2011 och trädde i kraft den 1 januari 2012 (nedan kallad ”den nya författningen”) samt de övergångsbestämmelser till denna som antogs av nationalförsamlingen den 30 december 2011 (nedan kallade ”övergångsbestämmelserna”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Ungerns grundlag som antogs av republiken Ungerns nationalförsamling den 18 april 2011 och trädde i kraft den 1 januari 2012 (nedan kallad ”den nya författningen”) samt de övergångsbestämmelser till denna som antogs av nationalförsamlingen den 30 december 2011 (nedan kallade ”övergångsbestämmelserna”),

| — | med beaktande av yttrandena CDL(2011)016 och CDL(2011)001 från Europeiska kommissionen för demokrati genom lag (Venedigkommissionen) över den nya ungerska författningen och de tre rättsliga frågor som utarbetandet av den nya ungerska författningen väcker, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena CDL(2011)016 och CDL(2011)001 från Europeiska kommissionen för demokrati genom lag (Venedigkommissionen) över den nya ungerska författningen och de tre rättsliga frågor som utarbetandet av den nya ungerska författningen väcker,

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2011 om den ungerska medielagen (1) samt sin resolution av den 5 juli 2011 om Ungerns reviderade författning (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2011 om den ungerska medielagen (1) samt sin resolution av den 5 juli 2011 om Ungerns reviderade författning (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Artikel 7 i Fördraget om Europeiska unionen – Att respektera och främja unionens värden” (COM(2003)0606), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Artikel 7 i Fördraget om Europeiska unionen – Att respektera och främja unionens värden” (COM(2003)0606),

| — | med beaktande av den högnivågrupp för mediefrihet och mediepluralism som kommissionens vice ordförande Neelie Kroes inrättade i oktober 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den högnivågrupp för mediefrihet och mediepluralism som kommissionens vice ordförande Neelie Kroes inrättade i oktober 2011,

| — | med beaktande av rådets och kommissionens uttalanden inför kammaren vid parlamentets plenardebatt den 18 januari 2012 om den senaste politiska utvecklingen i Ungern samt med beaktande av den utfrågning som utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor anordnade den 9 februari 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets och kommissionens uttalanden inför kammaren vid parlamentets plenardebatt den 18 januari 2012 om den senaste politiska utvecklingen i Ungern samt med beaktande av den utfrågning som utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor anordnade den 9 februari 2012,

| — | med beaktande av kommissionens beslut av den 17 januari 2012 att inleda påskyndade överträdelseförfaranden mot Ungern med anledning av frågor beträffande den ungerska nationalbankens och de ungerska dataskyddsmyndigheternas oberoende samt beträffande landets rättsväsende, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens beslut av den 17 januari 2012 att inleda påskyndade överträdelseförfaranden mot Ungern med anledning av frågor beträffande den ungerska nationalbankens och de ungerska dataskyddsmyndigheternas oberoende samt beträffande landets rättsväsende,

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen är grundad på värdena demokrati och rättsstatliga principer, vilket fastställs i artikel 2 i EU-fördraget, på en entydig respekt för de grundläggande fri- och rättigheterna, vilket fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och i Europakonventionen, samt på ett erkännande av dessa rättigheters, friheters och principers rättsliga värde, vilket EU:s förestående anslutning till Europakonventionen är ytterligare ett bevis på. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen är grundad på värdena demokrati och rättsstatliga principer, vilket fastställs i artikel 2 i EU-fördraget, på en entydig respekt för de grundläggande fri- och rättigheterna, vilket fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och i Europakonventionen, samt på ett erkännande av dessa rättigheters, friheters och principers rättsliga värde, vilket EU:s förestående anslutning till Europakonventionen är ytterligare ett bevis på.

| B. | Såväl nuvarande som blivande medlemsstater liksom EU har en skyldighet att se till att innehållet och processerna i medlemsstaternas författningar överensstämmer med EU:s rättsordning och värderingar, i första hand som de kommer till uttryck i Köpenhamnskriterierna, Europeiska unionens stadga om de mänskliga rättigheterna och Europakonventionen, samt att bokstaven och andan i antagna författningar inte strider mot dessa värden och instrument. |
| --- | --- |

B.

Såväl nuvarande som blivande medlemsstater liksom EU har en skyldighet att se till att innehållet och processerna i medlemsstaternas författningar överensstämmer med EU:s rättsordning och värderingar, i första hand som de kommer till uttryck i Köpenhamnskriterierna, Europeiska unionens stadga om de mänskliga rättigheterna och Europakonventionen, samt att bokstaven och andan i antagna författningar inte strider mot dessa värden och instrument.

| C. | Den 18 april 2011 antog Ungern en ny författning. Denna åtgärd, liksom vissa bestämmelser i den nya författningen, kritiserades av Europaparlament i dess resolution av den 5 juli 2011, i vilken det uppmanade den ungerska regeringen att uppmärksamma de frågor och farhågor som rests av Venedigkommission. I samma resolution uppmanade parlamentet kommissionen att mycket noggrant se över och analysera den nya författningen och de s.k. kardinallagar som anges i denna, för att fastställa huruvida de är förenliga med andan och bokstaven i unionens regelverk och i synnerhet med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

C.

Den 18 april 2011 antog Ungern en ny författning. Denna åtgärd, liksom vissa bestämmelser i den nya författningen, kritiserades av Europaparlament i dess resolution av den 5 juli 2011, i vilken det uppmanade den ungerska regeringen att uppmärksamma de frågor och farhågor som rests av Venedigkommission. I samma resolution uppmanade parlamentet kommissionen att mycket noggrant se över och analysera den nya författningen och de s.k. kardinallagar som anges i denna, för att fastställa huruvida de är förenliga med andan och bokstaven i unionens regelverk och i synnerhet med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| D. | Med antagandet av kardinallagarna ställdes frågor på sin spets på en rad områden. Det gäller i första hand rättsväsendets, centralbankens och dataskyddsmyndighetens oberoende, förutsättningarna för rättvis politisk konkurrens och maktskifte liksom de s.k. stabilitetslagarna, enligt vilka beslut om systemet för inkomstbeskattning kan fattas med två tredjedels majoritet i nationalförsamlingen, samt kardinallagar som ger den rådande majoriteten i församlingen ensamrätt att tillsätta offentliga befattningar under ovanligt lång tid, med konsekvenser för framtida regeringars maktutövning. |
| --- | --- |

D.

Med antagandet av kardinallagarna ställdes frågor på sin spets på en rad områden. Det gäller i första hand rättsväsendets, centralbankens och dataskyddsmyndighetens oberoende, förutsättningarna för rättvis politisk konkurrens och maktskifte liksom de s.k. stabilitetslagarna, enligt vilka beslut om systemet för inkomstbeskattning kan fattas med två tredjedels majoritet i nationalförsamlingen, samt kardinallagar som ger den rådande majoriteten i församlingen ensamrätt att tillsätta offentliga befattningar under ovanligt lång tid, med konsekvenser för framtida regeringars maktutövning.

| E. | Tilldelningen av mål till domstol kommer att ankomma på det nya överhuvudet för den nationella rättsliga myndigheten och högste allmänne åklagaren, en ordning som undergräver principerna om rätten att vända sig till domstol, rätten till rättvis rättegång och rättsväsendets oberoende. |
| --- | --- |

E.

Tilldelningen av mål till domstol kommer att ankomma på det nya överhuvudet för den nationella rättsliga myndigheten och högste allmänne åklagaren, en ordning som undergräver principerna om rätten att vända sig till domstol, rätten till rättvis rättegång och rättsväsendets oberoende.

| F. | Genom den nya författningen och dess genomförandebestämmelser döps landets högsta domstol om till ”kúria” och domstolens – nu före detta – ordförandes sexåriga tjänsteperiod avbröts i förtid efter två år. |
| --- | --- |

F.

Genom den nya författningen och dess genomförandebestämmelser döps landets högsta domstol om till ”kúria” och domstolens – nu före detta – ordförandes sexåriga tjänsteperiod avbröts i förtid efter två år.

| G. | Enligt den nya författningen ska den obligatoriska pensionsåldern för domare och åklagare – med undantag för kúrians ordförande och högste allmänne åklagaren – sänkas från 70 till 62 år. Detta kan komma att få en diskriminerande verkan i och med att omkring 300 domare tvingas i pension, i sig ett allvarligt intrång i rättväsendets oberoende. |
| --- | --- |

G.

Enligt den nya författningen ska den obligatoriska pensionsåldern för domare och åklagare – med undantag för kúrians ordförande och högste allmänne åklagaren – sänkas från 70 till 62 år. Detta kan komma att få en diskriminerande verkan i och med att omkring 300 domare tvingas i pension, i sig ett allvarligt intrång i rättväsendets oberoende.

| H. | Enligt bestämmelserna i den nya författningen har det tidigare systemet med fyra parlamentariska ombudsmän reducerats till ett system med endast en ombudsman. Det sexåriga mandatet för ombudsmannen för uppgiftsskydd och informationsfrihet har avbrutits i förtid och ombudsmannens befogenheter har med ett beslut som utgör ett allvarligt intrång i ombudsmannens oberoende överförts till en nybildad myndighet. |
| --- | --- |

H.

Enligt bestämmelserna i den nya författningen har det tidigare systemet med fyra parlamentariska ombudsmän reducerats till ett system med endast en ombudsman. Det sexåriga mandatet för ombudsmannen för uppgiftsskydd och informationsfrihet har avbrutits i förtid och ombudsmannens befogenheter har med ett beslut som utgör ett allvarligt intrång i ombudsmannens oberoende överförts till en nybildad myndighet.

| I. | Den ungerska nationalförsamlingen har antagit ett antal lagar med retroaktiv verkan och har därmed agerat i strid med en av de grundläggande principerna för EU:s rättsordning, nämligen att retroaktivt verkande lagstiftning inte ska antas. |
| --- | --- |

I.

Den ungerska nationalförsamlingen har antagit ett antal lagar med retroaktiv verkan och har därmed agerat i strid med en av de grundläggande principerna för EU:s rättsordning, nämligen att retroaktivt verkande lagstiftning inte ska antas.

| J. | I den nyligen antagna lagen om kyrkor och religiösa samfund ingår ovanligt stränga bestämmelser om registrering av kyrkosamfund, bl.a. ska sådan registrering vara föremål för nationalförsamlingens godkännande med två tredjedels majoritet. |
| --- | --- |

J.

I den nyligen antagna lagen om kyrkor och religiösa samfund ingår ovanligt stränga bestämmelser om registrering av kyrkosamfund, bl.a. ska sådan registrering vara föremål för nationalförsamlingens godkännande med två tredjedels majoritet.

| K. | Enligt bestämmelser i den nya författningen har den ungerska författningsdomstolens befogenheter när det gäller att granska budgetrelaterad lagstiftning reducerats avsevärt. |
| --- | --- |

K.

Enligt bestämmelser i den nya författningen har den ungerska författningsdomstolens befogenheter när det gäller att granska budgetrelaterad lagstiftning reducerats avsevärt.

| L. | Den påfallande stora mängden lagstiftningsområden som enligt den nya författningen ska regleras genom kardinallagar, med två tredjedels majoritet i nationalförsamlingen, härunder även ärenden som bör vara föremål för ordinarie politiska förfaranden och som vanligtvis regleras genom enkel majoritet, reser ett antal farhågor, vilket bl.a. kommer till uttryck i Venedigkommissionens rapport. |
| --- | --- |

L.

Den påfallande stora mängden lagstiftningsområden som enligt den nya författningen ska regleras genom kardinallagar, med två tredjedels majoritet i nationalförsamlingen, härunder även ärenden som bör vara föremål för ordinarie politiska förfaranden och som vanligtvis regleras genom enkel majoritet, reser ett antal farhågor, vilket bl.a. kommer till uttryck i Venedigkommissionens rapport.

| M. | Kommissionens vice ordförande Viviane Reding har betonat kommissionens avsikt att kontrollera huruvida Ungerns nya rättsordning påverkar rättsväsendets oberoende. Kommissionens vice ordförande Neelie Kroes och ledaren för högnivågruppen för mediefrihet och mediepluralism Vaira Vīķe-Freiberga har vid upprepade tillfällen uttryckt sin oro över mediefriheten och mediepluralismen i Ungern. |
| --- | --- |

M.

Kommissionens vice ordförande Viviane Reding har betonat kommissionens avsikt att kontrollera huruvida Ungerns nya rättsordning påverkar rättsväsendets oberoende. Kommissionens vice ordförande Neelie Kroes och ledaren för högnivågruppen för mediefrihet och mediepluralism Vaira Vīķe-Freiberga har vid upprepade tillfällen uttryckt sin oro över mediefriheten och mediepluralismen i Ungern.

| N. | I ett uttalande den 18 januari 2012 underströk kommissionens ordförande José Manuel Barroso att frånsett de rättsliga aspekterna har frågor även rests om kvaliteten på demokratin i Ungern. Barroso uppmanade de ungerska myndigheterna att respektera de principer som ligger till grund för demokrati och frihet och se till att de följs, inte bara i princip utan även i praktiken och i Ungerns sociala och politiska liv. |
| --- | --- |

N.

I ett uttalande den 18 januari 2012 underströk kommissionens ordförande José Manuel Barroso att frånsett de rättsliga aspekterna har frågor även rests om kvaliteten på demokratin i Ungern. Barroso uppmanade de ungerska myndigheterna att respektera de principer som ligger till grund för demokrati och frihet och se till att de följs, inte bara i princip utan även i praktiken och i Ungerns sociala och politiska liv.

| O. | Den 17 januari 2012 inledde kommissionen överträdelseförfaranden mot Ungern på tre områden: den ungerska centralbankens oberoende, sänkningen enligt den nya författningen av den obligatoriska pensionsåldern för domare samt dataskyddsmyndighetens oberoende. Samtidigt begärde kommissionen ytterligare information från de ungerska myndigheterna beträffande frågan om rättsväsendets oberoende. |
| --- | --- |

O.

Den 17 januari 2012 inledde kommissionen överträdelseförfaranden mot Ungern på tre områden: den ungerska centralbankens oberoende, sänkningen enligt den nya författningen av den obligatoriska pensionsåldern för domare samt dataskyddsmyndighetens oberoende. Samtidigt begärde kommissionen ytterligare information från de ungerska myndigheterna beträffande frågan om rättsväsendets oberoende.

| P. | I sin resolution av den 15 december 2010 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2009) – institutionella aspekter efter Lissabonfördragets ikraftträdande (3), efterlyste Europaparlamentet ”en uppföljning av kommissionens meddelande om artikel 7 i Fördraget om Europeiska unionen från 2003 för att fastställa ett transparent och enhetligt sätt att bemöta eventuella brott mot de mänskliga rättigheterna och använda artikel 7 i FEU på grundval av den nya strukturen för de mänskliga rättigheterna”. |
| --- | --- |

P.

I sin resolution av den 15 december 2010 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2009) – institutionella aspekter efter Lissabonfördragets ikraftträdande (3), efterlyste Europaparlamentet ”en uppföljning av kommissionens meddelande om artikel 7 i Fördraget om Europeiska unionen från 2003 för att fastställa ett transparent och enhetligt sätt att bemöta eventuella brott mot de mänskliga rättigheterna och använda artikel 7 i FEU på grundval av den nya strukturen för de mänskliga rättigheterna”.

| Q. | I en skrivelse till kommissionen och i ett anförande inför Europaparlamentet har Ungerns premiärminister signalerat att hans regering är beredd att åtgärda de problem som föranledde överträdelseförfarandena, ändra lagstiftningen i fråga och i övrigt samarbeta med EU:s institutioner utöver vad de rättsliga förfarandena kräver. |
| --- | --- |

Q.

I en skrivelse till kommissionen och i ett anförande inför Europaparlamentet har Ungerns premiärminister signalerat att hans regering är beredd att åtgärda de problem som föranledde överträdelseförfarandena, ändra lagstiftningen i fråga och i övrigt samarbeta med EU:s institutioner utöver vad de rättsliga förfarandena kräver.

| R. | EU:s regelverk ger Europaparlamentet en roll att övervaka hur de grundläggande rättigheterna, friheterna och principerna respekteras i samtliga 27 medlemsstater. |
| --- | --- |

R.

EU:s regelverk ger Europaparlamentet en roll att övervaka hur de grundläggande rättigheterna, friheterna och principerna respekteras i samtliga 27 medlemsstater.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över situationen i Ungern för demokratin, rättsstaten, respekten för och skyddet av mänskliga och sociala rättigheter, kontrollsystemet för maktdelning, jämlikhet och icke-diskriminering. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över situationen i Ungern för demokratin, rättsstaten, respekten för och skyddet av mänskliga och sociala rättigheter, kontrollsystemet för maktdelning, jämlikhet och icke-diskriminering.

| 2. | På såväl EU-medborgarnas som de ungerska medborgarnas vägnar uppmanar Europaparlamentet den ungerska regeringen att hörsamma kommissionens, Europarådets och Venedigkommissionens rekommendationer, invändningar och krav beträffande de frågor som anförs ovan och att ändra landets lagstiftning i enlighet härmed och på ett sätt som respekterar Europeiska unionens grundläggande värderingar och normer. |
| --- | --- |

2.

På såväl EU-medborgarnas som de ungerska medborgarnas vägnar uppmanar Europaparlamentet den ungerska regeringen att hörsamma kommissionens, Europarådets och Venedigkommissionens rekommendationer, invändningar och krav beträffande de frågor som anförs ovan och att ändra landets lagstiftning i enlighet härmed och på ett sätt som respekterar Europeiska unionens grundläggande värderingar och normer.

| 3. | Europaparlamentet noterar kommissionens, Europarådets och Venedigkommissionens åtagande att noga granska huruvida den ungerska lagstiftningen överensstämmer inte bara med andan utan även med bokstaven i EU:s regelverk. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar kommissionens, Europarådets och Venedigkommissionens åtagande att noga granska huruvida den ungerska lagstiftningen överensstämmer inte bara med andan utan även med bokstaven i EU:s regelverk.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin egenskap av fördragens väktare noga övervaka eventuella ändringar i och genomförandet av dessa lagar liksom deras överensstämmelse med bokstaven och andan i fördragen, samt att genomföra en studie för att säkerställa att






  a. | rättsväsendets fullständiga oberoende garanteras, och i första hand att förvaltningen av den nationella rättsliga myndigheten, det allmänna åklagarämbetet och landets domstolar sker helt utan politiskt inflytande och att tjänsteperioden för domare som utsetts genom oberoende förfaranden inte kan reduceras på ett godtyckligt sätt, |
| --- | --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin egenskap av fördragens väktare noga övervaka eventuella ändringar i och genomförandet av dessa lagar liksom deras överensstämmelse med bokstaven och andan i fördragen, samt att genomföra en studie för att säkerställa att

a.

rättsväsendets fullständiga oberoende garanteras, och i första hand att förvaltningen av den nationella rättsliga myndigheten, det allmänna åklagarämbetet och landets domstolar sker helt utan politiskt inflytande och att tjänsteperioden för domare som utsetts genom oberoende förfaranden inte kan reduceras på ett godtyckligt sätt,

| b. | den ungerska nationalbanken regleras i enlighet med EU:s lagstiftning, |
| --- | --- |

b.

den ungerska nationalbanken regleras i enlighet med EU:s lagstiftning,

| c. | det institutionella oberoendet för skyddet av personuppgifter och informationsfrihet återupprättas och garanteras i den relevanta lagens bokstav och genomförande, |
| --- | --- |

c.

det institutionella oberoendet för skyddet av personuppgifter och informationsfrihet återupprättas och garanteras i den relevanta lagens bokstav och genomförande,

| d. | författningsdomstolens rätt att granska all lagstiftning återupprättas helt och fullt, härmed även rätten att granska budget- och skattelagstiftning, |
| --- | --- |

d.

författningsdomstolens rätt att granska all lagstiftning återupprättas helt och fullt, härmed även rätten att granska budget- och skattelagstiftning,

| e. | mediernas frihet och pluralism garanteras i såväl genomförandet som ordalydelsen av den ungerska medielagen, särskilt vad gäller medverkan av företrädare för det civila samhället och den politiska oppositionen i landets medieråd, |
| --- | --- |

e.

mediernas frihet och pluralism garanteras i såväl genomförandet som ordalydelsen av den ungerska medielagen, särskilt vad gäller medverkan av företrädare för det civila samhället och den politiska oppositionen i landets medieråd,

| f. | den nya vallagen uppfyller europeiska demokratiska normer och respekterar principen om maktskifte, |
| --- | --- |

f.

den nya vallagen uppfyller europeiska demokratiska normer och respekterar principen om maktskifte,

| g. | rätten att med demokratiska medel utöva politisk opposition såväl i som utanför institutioner garanteras, |
| --- | --- |

g.

rätten att med demokratiska medel utöva politisk opposition såväl i som utanför institutioner garanteras,

| h. | lagen om kyrkor och religiösa samfund ändras så att den respekterar principerna om samvetsfrihet och inte längre kräver att nationalförsamlingen måste godkänna kyrkor med två tredjedels majoritet för att de ska kunna registreras. |
| --- | --- |

h.

lagen om kyrkor och religiösa samfund ändras så att den respekterar principerna om samvetsfrihet och inte längre kräver att nationalförsamlingen måste godkänna kyrkor med två tredjedels majoritet för att de ska kunna registreras.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att begära att Venedigkommissionen yttrar sig om lagstiftningspaketet – den nya författningen, övergångsbestämmelserna och kardinallagarna – som helhet och att den fortsätter att samarbeta med Europarådet om dessa frågor. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att begära att Venedigkommissionen yttrar sig om lagstiftningspaketet – den nya författningen, övergångsbestämmelserna och kardinallagarna – som helhet och att den fortsätter att samarbeta med Europarådet om dessa frågor.

| 6. | Europaparlamentet ger utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor i uppdrag att, tillsammans med kommissionen, Europarådet och Venedigkommissionen, följa upp frågan om huruvida parlamentets och kommissionens rekommendationer enligt punkt 4 ovan har genomförts samt att lägga fram sina resultat i ett betänkande. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet ger utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor i uppdrag att, tillsammans med kommissionen, Europarådet och Venedigkommissionen, följa upp frågan om huruvida parlamentets och kommissionens rekommendationer enligt punkt 4 ovan har genomförts samt att lägga fram sina resultat i ett betänkande.

| 7. | Europaparlamentet ger talmanskonferensen i uppdrag att mot bakgrund av det betänkande som avses i punkt 6 ovan ta ställning till huruvida vissa åtgärder måste vidtas, inbegripet åtgärder i enlighet med artikel 74 e i arbetsordningen och artikel 71.1 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet ger talmanskonferensen i uppdrag att mot bakgrund av det betänkande som avses i punkt 6 ovan ta ställning till huruvida vissa åtgärder måste vidtas, inbegripet åtgärder i enlighet med artikel 74 e i arbetsordningen och artikel 71.1 i EU-fördraget.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europarådet, medlemsstaternas regeringar och parlament, byrån för grundläggande rättigheter, OSSE och FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europarådet, medlemsstaternas regeringar och parlament, byrån för grundläggande rättigheter, OSSE och FN:s generalsekreterare.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0094.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2011)0483.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2010)0483.

---

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/30

---

Torsdagen den 16 februari 2012Situationen i Ryssland

P7_TA(2012)0054

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om det förestående presidentvalet i Ryssland (2012/2505(RSP))

2013/C 249 E/09

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av det partnerskaps- och samarbetsavtal mellan Europeiska unionen och Ryska federationen som trädde i kraft 1997 och som har förlängts i väntan på att ersättas av ett nytt avtal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det partnerskaps- och samarbetsavtal mellan Europeiska unionen och Ryska federationen som trädde i kraft 1997 och som har förlängts i väntan på att ersättas av ett nytt avtal,

| — | med beaktande av de pågående förhandlingarna om ett nytt avtal som ska skapa en ny heltäckande ram för förbindelserna mellan EU och Ryssland, och av partnerskapet för modernisering, som lanserades 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de pågående förhandlingarna om ett nytt avtal som ska skapa en ny heltäckande ram för förbindelserna mellan EU och Ryssland, och av partnerskapet för modernisering, som lanserades 2010,

| — | med beaktande av sina resolutioner om Ryssland, särskilt resolutionerna av den 14 december 2011 om det förestående toppmötet mellan EU och Ryssland den 15 december 2011 och resultatet av valet till duman den 4 december 2011 (1) och av den 7 juli 2011 om förberedelserna inför valet till ryska statsduman i december 2011 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om Ryssland, särskilt resolutionerna av den 14 december 2011 om det förestående toppmötet mellan EU och Ryssland den 15 december 2011 och resultatet av valet till duman den 4 december 2011 (1) och av den 7 juli 2011 om förberedelserna inför valet till ryska statsduman i december 2011 (2),

| — | med beaktande av OSSE/ODIHR:s slutliga valobservatörsrapport av den 12 januari 2012 om valet till statsduman den 4 december 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OSSE/ODIHR:s slutliga valobservatörsrapport av den 12 januari 2012 om valet till statsduman den 4 december 2011,

| — | med beaktande av den slutliga valobservatörsrapporten från Europarådets parlamentariska församling av den 23 januari 2012 om det ryska parlamentsvalet och dess uttalande av den 21 januari 2012 om delegationsbesöket till Ryssland efter valet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den slutliga valobservatörsrapporten från Europarådets parlamentariska församling av den 23 januari 2012 om det ryska parlamentsvalet och dess uttalande av den 21 januari 2012 om delegationsbesöket till Ryssland efter valet,

| — | med beaktande av människorättssamråden mellan EU och Ryssland, särskilt det senaste mötet inom denna ram den 29 november 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av människorättssamråden mellan EU och Ryssland, särskilt det senaste mötet inom denna ram den 29 november 2011,

| — | med beaktande av uttalandet av den 6 december 2011 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, om valet till duman i Ryssland samt hennes tal den 14 december 2011 i Strasbourg om toppmötet mellan EU och Ryssland och den 1 februari 2012 om den politiska situationen i Ryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 6 december 2011 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, om valet till duman i Ryssland samt hennes tal den 14 december 2011 i Strasbourg om toppmötet mellan EU och Ryssland och den 1 februari 2012 om den politiska situationen i Ryssland,

| — | med beaktande av uttalandet av den 15 december 2011 från Europeiska rådets ordförande, Herman van Rompuy, efter toppmötet mellan EU och Ryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 15 december 2011 från Europeiska rådets ordförande, Herman van Rompuy, efter toppmötet mellan EU och Ryssland,

| — | med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Ett förstärkt samarbete och goda grannförbindelser mellan EU och Ryssland är av central betydelse för Europas stabilitet, säkerhet och välstånd. Ett strategiskt partnerskap mellan EU och Ryssland kan bara utvecklas med gemensamma värderingar som grund. |
| --- | --- |

A.

Ett förstärkt samarbete och goda grannförbindelser mellan EU och Ryssland är av central betydelse för Europas stabilitet, säkerhet och välstånd. Ett strategiskt partnerskap mellan EU och Ryssland kan bara utvecklas med gemensamma värderingar som grund.

| B. | Utvecklingen i Ryssland ger fortfarande anledning till oro när det gäller efterlevnaden och skyddet av mänskliga rättigheter samt efterlevnaden av allmänt vedertagna demokratiska principer, valbestämmelser och förfaranden. Ryssland är fullvärdig medlem av Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och har således förbundit sig att upprätthålla principerna om demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

B.

Utvecklingen i Ryssland ger fortfarande anledning till oro när det gäller efterlevnaden och skyddet av mänskliga rättigheter samt efterlevnaden av allmänt vedertagna demokratiska principer, valbestämmelser och förfaranden. Ryssland är fullvärdig medlem av Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och har således förbundit sig att upprätthålla principerna om demokrati och mänskliga rättigheter.

| C. | Den 12 april 2011 underkände Europadomstolen det tungrodda förfarandet för registrering av politiska partier i Ryssland, ett förfarande som inte är förenligt med de valnormer som Europarådet och OSSE har fastställt. Genom att begränsa registreringen av politiska partier och kandidater inskränker man den politiska konkurrensen och mångfalden i Ryssland. |
| --- | --- |

C.

Den 12 april 2011 underkände Europadomstolen det tungrodda förfarandet för registrering av politiska partier i Ryssland, ett förfarande som inte är förenligt med de valnormer som Europarådet och OSSE har fastställt. Genom att begränsa registreringen av politiska partier och kandidater inskränker man den politiska konkurrensen och mångfalden i Ryssland.

| D. | Visserligen har begränsade åtgärder nyligen vidtagits för att förbättra vallagarna, men de allmänna bestämmelserna är fortfarande alltför komplexa, och den inkonsekventa tillämpningen av dem diskriminerar oppositionen. |
| --- | --- |

D.

Visserligen har begränsade åtgärder nyligen vidtagits för att förbättra vallagarna, men de allmänna bestämmelserna är fortfarande alltför komplexa, och den inkonsekventa tillämpningen av dem diskriminerar oppositionen.

| E. | Den 22 december 2011 talade president Medvedev till duman och tillkännagav ett antal förändringar i det politiska systemet, bland annat att ett nytt oberoende företag för public service-tv skulle bildas, att förfarandet för politiska partier och presidentkandidater skulle förenklas, att direktval av regionala guvernörer skulle återinföras och att det påstådda valfusket skulle utredas. |
| --- | --- |

E.

Den 22 december 2011 talade president Medvedev till duman och tillkännagav ett antal förändringar i det politiska systemet, bland annat att ett nytt oberoende företag för public service-tv skulle bildas, att förfarandet för politiska partier och presidentkandidater skulle förenklas, att direktval av regionala guvernörer skulle återinföras och att det påstådda valfusket skulle utredas.

| F. | Enligt OSSE/ODIHR:s slutliga valobservatörsrapport följde inte dumavalet den 4 december 2011 normerna för fria och rättvisa val fullt ut, och valet präglades av en sammansmältning av staten och regeringspartiet, valadministrationens bristande oberoende, partiska medier och av statlig inblandning på olika nivåer. Enligt rapporten kännetecknades valet till duman av flera procedurmässiga fel, exempel på uppenbar manipulering och allvarliga fall där valurnor proppats fulla med röstsedlar. |
| --- | --- |

F.

Enligt OSSE/ODIHR:s slutliga valobservatörsrapport följde inte dumavalet den 4 december 2011 normerna för fria och rättvisa val fullt ut, och valet präglades av en sammansmältning av staten och regeringspartiet, valadministrationens bristande oberoende, partiska medier och av statlig inblandning på olika nivåer. Enligt rapporten kännetecknades valet till duman av flera procedurmässiga fel, exempel på uppenbar manipulering och allvarliga fall där valurnor proppats fulla med röstsedlar.

| G. | Den inhemska valövervakningsorganisationen Golos slog i sin slutrapport fast att valet varken var fritt eller rättvist och att det inte heller uppfyllde kraven i den ryska vallagen eller höll internationell valstandard. Vidare följdes inte de grundläggande principerna för genomförande av val, det vill säga en verklig valkampanj och lika förutsättningar för alla parter, en neutral administration, oberoende valkommissioner, lagenlig röstning och korrekt rösträkning. |
| --- | --- |

G.

Den inhemska valövervakningsorganisationen Golos slog i sin slutrapport fast att valet varken var fritt eller rättvist och att det inte heller uppfyllde kraven i den ryska vallagen eller höll internationell valstandard. Vidare följdes inte de grundläggande principerna för genomförande av val, det vill säga en verklig valkampanj och lika förutsättningar för alla parter, en neutral administration, oberoende valkommissioner, lagenlig röstning och korrekt rösträkning.

| H. | I de många manifestationer som har ägt rum sedan valet till duman den 4 december 2011 har det ryska folket, särskilt de demonstranter som bär det ”vita bandet”, visat sin önskan om mer demokrati, inklusive fria och rättvisa val och en genomgripande reform av valsystemet. |
| --- | --- |

H.

I de många manifestationer som har ägt rum sedan valet till duman den 4 december 2011 har det ryska folket, särskilt de demonstranter som bär det ”vita bandet”, visat sin önskan om mer demokrati, inklusive fria och rättvisa val och en genomgripande reform av valsystemet.

| I. | Den politiska mångfalden är en hörnsten i ett demokratiskt och modernt samhälle och en källa till politisk legitimitet. Förberedelserna inför presidentval måste ge garantier om en fri och rättvis process med lika möjligheter för alla kandidater. Registreringsförfarandet har ännu en gång hindrat vissa kandidater från att ställa upp i valet. |
| --- | --- |

I.

Den politiska mångfalden är en hörnsten i ett demokratiskt och modernt samhälle och en källa till politisk legitimitet. Förberedelserna inför presidentval måste ge garantier om en fri och rättvis process med lika möjligheter för alla kandidater. Registreringsförfarandet har ännu en gång hindrat vissa kandidater från att ställa upp i valet.

| J. | Under de senaste årtiondena har förbindelserna mellan EU och Ryssland utvecklats och lett till ett djupt och omfattande ömsesidigt beroende som sannolikt kommer att öka ytterligare framöver. Ett strategiskt partnerskapsavtal mellan EU och Ryssland är fortfarande av central betydelse för att samarbetet mellan de bägge parterna ska kunna vidareutvecklas och intensifieras. |
| --- | --- |

J.

Under de senaste årtiondena har förbindelserna mellan EU och Ryssland utvecklats och lett till ett djupt och omfattande ömsesidigt beroende som sannolikt kommer att öka ytterligare framöver. Ett strategiskt partnerskapsavtal mellan EU och Ryssland är fortfarande av central betydelse för att samarbetet mellan de bägge parterna ska kunna vidareutvecklas och intensifieras.

| K. | Ryssland har nu två gånger blockerat en resolution i FN:s säkerhetsråd om krisen i Syrien med krav på stöd för Arabförbundets plan, som också stöds av EU. |
| --- | --- |

K.

Ryssland har nu två gånger blockerat en resolution i FN:s säkerhetsråd om krisen i Syrien med krav på stöd för Arabförbundets plan, som också stöds av EU.

| 1. | Europaparlamentet noterar rapporterna från OSSE/ODIHR och Europarådets parlamentariska församling där det konstateras att valet inte uppfyllde de valnormer som fastställts av OSSE och att det präglades av en sammansmältning av staten och regeringspartiet, procedurmässiga fel, uppenbar manipulering och en valadministration som inte var oberoende. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar rapporterna från OSSE/ODIHR och Europarådets parlamentariska församling där det konstateras att valet inte uppfyllde de valnormer som fastställts av OSSE och att det präglades av en sammansmältning av staten och regeringspartiet, procedurmässiga fel, uppenbar manipulering och en valadministration som inte var oberoende.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker oro över att valresultatet (dumans sammansättning) inte kommer att innebära att duman får en stärkt roll och mer inflytande i Rysslands politiska system. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uttrycker oro över att valresultatet (dumans sammansättning) inte kommer att innebära att duman får en stärkt roll och mer inflytande i Rysslands politiska system.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar sin delegation till den parlamentariska samarbetskommittén EU–Ryssland att systematiskt ta upp frågan om demokrati, grundläggande rättigheter och rättsstaten med sina ryska motparter. Parlamentet efterlyser vidare en bedömning av verksamheten i den parlamentariska samarbetskommittén EU–Ryssland och en intensivare dialog med den utomparlamentariska oppositionen och det civila samhället. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar sin delegation till den parlamentariska samarbetskommittén EU–Ryssland att systematiskt ta upp frågan om demokrati, grundläggande rättigheter och rättsstaten med sina ryska motparter. Parlamentet efterlyser vidare en bedömning av verksamheten i den parlamentariska samarbetskommittén EU–Ryssland och en intensivare dialog med den utomparlamentariska oppositionen och det civila samhället.

| 4. | Parlamentet noterar att det på sistone rests krav på att valet till statsduman ska ogiltigförklaras och uppmanar de ryska myndigheterna att fortsätta med en omfattande och öppen utredning av alla rapporter om fusk och hot för att straffa dem som bär ansvaret och göra om valet där oegentligheter bevisats. Parlamentet betonar att det enligt Rysslands vallagstiftning finns möjlighet till överklagan och korrigering. Parlamentet påpekar emellertid att den centrala valkommitténs hantering av klagomål inte har medgett insyn och att den inte snabbt och effektivt har tagit upp sådana klagomål. Parlamentet finner det beklagligt att nära 3 000 anmälningar om oegentligheter, fusk och regelbrott i samband med valet i enskilda valkretsar har avvisats av de behöriga domstolarna och att några fortfarande väntar på behandling. |
| --- | --- |

4.

Parlamentet noterar att det på sistone rests krav på att valet till statsduman ska ogiltigförklaras och uppmanar de ryska myndigheterna att fortsätta med en omfattande och öppen utredning av alla rapporter om fusk och hot för att straffa dem som bär ansvaret och göra om valet där oegentligheter bevisats. Parlamentet betonar att det enligt Rysslands vallagstiftning finns möjlighet till överklagan och korrigering. Parlamentet påpekar emellertid att den centrala valkommitténs hantering av klagomål inte har medgett insyn och att den inte snabbt och effektivt har tagit upp sådana klagomål. Parlamentet finner det beklagligt att nära 3 000 anmälningar om oegentligheter, fusk och regelbrott i samband med valet i enskilda valkretsar har avvisats av de behöriga domstolarna och att några fortfarande väntar på behandling.

| 5. | Europaparlamentet noterar president Medvedevs tillkännagivande av omfattande förändringar av det politiska systemet, bland annat en välbehövlig förenkling av reglerna för registrering av politiska partier. Parlamentet efterlyser även en seriös utfästelse om att åtgärda problemen för såväl mediefriheten som mötes- och yttrandefriheten. Parlamentet bekräftar att EU är redo att samarbeta med Ryssland, även inom ramen för partnerskapet för modernisering, för att förbättra efterlevnaden av mänskliga och grundläggande rättigheter och skapa ett effektivare och oberoende rättsstatssystem i Ryssland. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar president Medvedevs tillkännagivande av omfattande förändringar av det politiska systemet, bland annat en välbehövlig förenkling av reglerna för registrering av politiska partier. Parlamentet efterlyser även en seriös utfästelse om att åtgärda problemen för såväl mediefriheten som mötes- och yttrandefriheten. Parlamentet bekräftar att EU är redo att samarbeta med Ryssland, även inom ramen för partnerskapet för modernisering, för att förbättra efterlevnaden av mänskliga och grundläggande rättigheter och skapa ett effektivare och oberoende rättsstatssystem i Ryssland.

| 6. | Parlamentet uppmanar den ryska regeringen att presentera ett paket med lagstiftningsförslag, i överensstämmelse med OSSE:s rekommendationer, som syftar till att utveckla ett verkligt demokratiskt politiskt system med bland annat reformer för att förenkla registreringsreglerna för både politiska partier och presidentkandidater, och att åtgärda den restriktiva tillämpningen av registreringsreglerna, så att verkligt fria och rättvisa val ska kunna äga rum så snart som möjligt. |
| --- | --- |

6.

Parlamentet uppmanar den ryska regeringen att presentera ett paket med lagstiftningsförslag, i överensstämmelse med OSSE:s rekommendationer, som syftar till att utveckla ett verkligt demokratiskt politiskt system med bland annat reformer för att förenkla registreringsreglerna för både politiska partier och presidentkandidater, och att åtgärda den restriktiva tillämpningen av registreringsreglerna, så att verkligt fria och rättvisa val ska kunna äga rum så snart som möjligt.

| 7. | Europaparlamentet betonar att de fredliga demonstrationerna i Ryssland är ett uttryck för det ryska folkets önskan om fria och rättvisa val. Parlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att se den senaste tidens manifestationer som en möjlighet att vidta åtgärder för att få till stånd de reformer som behövs för mer demokrati, politiskt deltagande och rättsstatliga principer, bland annat genom att reformera vallagarna i enlighet med Europarådets och OSSE:s normer. Parlamentet uppmanar med kraft de ryska myndigheterna att följa dessa normer i praktiken för att garantera ett fritt och demokratiskt presidentval i mars, med lika möjligheter för alla kandidater. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att de fredliga demonstrationerna i Ryssland är ett uttryck för det ryska folkets önskan om fria och rättvisa val. Parlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att se den senaste tidens manifestationer som en möjlighet att vidta åtgärder för att få till stånd de reformer som behövs för mer demokrati, politiskt deltagande och rättsstatliga principer, bland annat genom att reformera vallagarna i enlighet med Europarådets och OSSE:s normer. Parlamentet uppmanar med kraft de ryska myndigheterna att följa dessa normer i praktiken för att garantera ett fritt och demokratiskt presidentval i mars, med lika möjligheter för alla kandidater.

| 8. | Europaparlamentet fördömer polisens tillslag mot fredliga demonstrationer i protest mot de oegentligheter och det fusk i samband med valet som rapporterats av internationella observatörer och videodokumenterats av vanliga medborgare. Parlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att till fullo upprätthålla mötes- och yttrandefriheten i enlighet med Rysslands författning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet fördömer polisens tillslag mot fredliga demonstrationer i protest mot de oegentligheter och det fusk i samband med valet som rapporterats av internationella observatörer och videodokumenterats av vanliga medborgare. Parlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att till fullo upprätthålla mötes- och yttrandefriheten i enlighet med Rysslands författning.

| 9. | Europaparlamentet erinrar om att inskränkningarna i den politiska mångfalden under förberedelserna inför valet till duman var en av de största bristerna under det valet. Parlamentet uttrycker oro för att oppositionskandidater inte tillåts ställa upp i presidentvalet den 4 mars 2012, vilket än en gång undergräver den politiska konkurrensen och mångfalden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet erinrar om att inskränkningarna i den politiska mångfalden under förberedelserna inför valet till duman var en av de största bristerna under det valet. Parlamentet uttrycker oro för att oppositionskandidater inte tillåts ställa upp i presidentvalet den 4 mars 2012, vilket än en gång undergräver den politiska konkurrensen och mångfalden.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att inleda dialog med oppositionen och beklagar beslutet att inte låta Grigorij Javlinskij registrera sig för presidentvalskampanjen, något som också hindrar hans parti från att skicka ut observatörer. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att inleda dialog med oppositionen och beklagar beslutet att inte låta Grigorij Javlinskij registrera sig för presidentvalskampanjen, något som också hindrar hans parti från att skicka ut observatörer.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar OSSE, Europarådet och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att följa upp utredningarna om oegentligheter och att noga övervaka förberedelserna inför presidentvalet och tillämpningen av valbestämmelserna, något som de ryska myndigheterna redan har gått med på. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar OSSE, Europarådet och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att följa upp utredningarna om oegentligheter och att noga övervaka förberedelserna inför presidentvalet och tillämpningen av valbestämmelserna, något som de ryska myndigheterna redan har gått med på.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att omkring 600 internationella valobservatörer väntas övervaka det ryska presidentvalet (det kommer att finnas observatörer från OSSE/ODIHR, Europarådets parlamentariska församling, Shanghai-samarbetsorganisationen och OSS). Internationella och nationella valövervakningsuppdrag bör mobiliseras fullt ut för att åstadkomma en effektiv övervakning av valprocessen, i enlighet med OSSE/ODIHR:s och Europaparådets normer. Parlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att avstå från den typ av inblandning och hinder som enligt rapporter förekom under valet till duman. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar att omkring 600 internationella valobservatörer väntas övervaka det ryska presidentvalet (det kommer att finnas observatörer från OSSE/ODIHR, Europarådets parlamentariska församling, Shanghai-samarbetsorganisationen och OSS). Internationella och nationella valövervakningsuppdrag bör mobiliseras fullt ut för att åstadkomma en effektiv övervakning av valprocessen, i enlighet med OSSE/ODIHR:s och Europaparådets normer. Parlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att avstå från den typ av inblandning och hinder som enligt rapporter förekom under valet till duman.

| 13. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till undersökningskommissionen att företa en omfattande och grundlig utredning av Sergej Magnitskijs död utan att skygga för något, att snarast lägga fram konkreta slutsatser samt att vidta alla åtgärder som krävs för att ställa de ansvariga inför rätta. Parlamentet uppmanar rådet att, i händelse av fortsatt passivitet från de ryska myndigheterna sida, överväga åtgärder såsom ett EU-omfattande inreseförbud och frysning av de ekonomiska tillgångarna, såväl för dem som befunnits skyldiga till tortyren av Sergej Magnitskij och dem som bär ansvaret för hans död som för dem som försökt dölja händelsen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till undersökningskommissionen att företa en omfattande och grundlig utredning av Sergej Magnitskijs död utan att skygga för något, att snarast lägga fram konkreta slutsatser samt att vidta alla åtgärder som krävs för att ställa de ansvariga inför rätta. Parlamentet uppmanar rådet att, i händelse av fortsatt passivitet från de ryska myndigheterna sida, överväga åtgärder såsom ett EU-omfattande inreseförbud och frysning av de ekonomiska tillgångarna, såväl för dem som befunnits skyldiga till tortyren av Sergej Magnitskij och dem som bär ansvaret för hans död som för dem som försökt dölja händelsen.

| 14. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över att lagstiftningen mot extremism missbrukas för att på ett olagligt sätt införa straffrättsliga bestämmelser mot organisationer i det civila samhället, till exempel Memorial, och religiösa minoriteter som Jehovas vittnen och Falun Dafa, liksom oberättigade förbud mot deras material med hänvisning till extremism. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över att lagstiftningen mot extremism missbrukas för att på ett olagligt sätt införa straffrättsliga bestämmelser mot organisationer i det civila samhället, till exempel Memorial, och religiösa minoriteter som Jehovas vittnen och Falun Dafa, liksom oberättigade förbud mot deras material med hänvisning till extremism.

| 15. | Europaparlamentet fördömer skarpt att S:t Petersburgs lagstiftande församling antagit en lag som förbjuder propaganda om sexuell läggning. På samma sätt fördömer parlamentet liknande lagar som antagits i regionerna Rjazan, Archangelsk och Kostroma. Samtliga ryska myndigheter uppmanas att upphöra med inskränkningar av yttrandefriheten i fråga om sexuell läggning och könsidentitet, i överensstämmelse med Europakonventionen och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik uppmanas att meddela EU:s motstånd mot dessa lagar. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet fördömer skarpt att S:t Petersburgs lagstiftande församling antagit en lag som förbjuder propaganda om sexuell läggning. På samma sätt fördömer parlamentet liknande lagar som antagits i regionerna Rjazan, Archangelsk och Kostroma. Samtliga ryska myndigheter uppmanas att upphöra med inskränkningar av yttrandefriheten i fråga om sexuell läggning och könsidentitet, i överensstämmelse med Europakonventionen och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik uppmanas att meddela EU:s motstånd mot dessa lagar.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar Ryssland med kraft att ansluta sig till det internationella samförståndet och låta säkerhetsrådet agera utifrån Arabförbundets förslag för att få en lösning på Syrienkrisen. Parlamentet understryker att Ryssland som ständig medlem i FN:s säkerhetsråd bör ta sitt ansvar för internationell fred och säkerhet på allvar. Parlamentet uppmanar Ryssland att omedelbart upphöra med all försäljning av vapen och militär utrustning till den syriska regeringen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar Ryssland med kraft att ansluta sig till det internationella samförståndet och låta säkerhetsrådet agera utifrån Arabförbundets förslag för att få en lösning på Syrienkrisen. Parlamentet understryker att Ryssland som ständig medlem i FN:s säkerhetsråd bör ta sitt ansvar för internationell fred och säkerhet på allvar. Parlamentet uppmanar Ryssland att omedelbart upphöra med all försäljning av vapen och militär utrustning till den syriska regeringen.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Ryska federationens regering och parlament, Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Ryska federationens regering och parlament, Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0575.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2011)0335.

---

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/34

---

Torsdagen den 16 februari 2012Avtal mellan EU och Marocko om ömsesidiga liberaliseringsåtgärder angående jordbruksprodukter och fiskeriprodukter

P7_TA(2012)0055

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om avtalet mellan EU och Marocko om ömsesidiga liberaliseringsåtgärder angående jordbruksprodukter och fiskeriprodukter (2012/2522(RSP))

2013/C 249 E/10

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Barcelonaförklaringen av den 28 november 1995 som inrättade ett partnerskap mellan EU och länderna i södra Medelhavsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Barcelonaförklaringen av den 28 november 1995 som inrättade ett partnerskap mellan EU och länderna i södra Medelhavsområdet,

| — | med beaktande av Europa-Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europa-Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan,

| — | med beaktande av rådets beslut av den 14 oktober 2005 om bemyndigande av förhandlingar med Marocko om ömsesidiga liberaliseringsåtgärder angående handel med jordbruksprodukter, bearbetade jordbruksprodukter, fisk och fiskeriprodukter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut av den 14 oktober 2005 om bemyndigande av förhandlingar med Marocko om ömsesidiga liberaliseringsåtgärder angående handel med jordbruksprodukter, bearbetade jordbruksprodukter, fisk och fiskeriprodukter,

| — | med beaktande av rådets beslut av den 14 december 2011 om bemyndigande av förhandlingar med Egypten, Jordanien, Marocko och Tunisien för att upprätta djupgående och omfattande frihandelsområden som en del i de befintliga Europa–Medelhavsavtalen om associering med dessa länder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut av den 14 december 2011 om bemyndigande av förhandlingar med Egypten, Jordanien, Marocko och Tunisien för att upprätta djupgående och omfattande frihandelsområden som en del i de befintliga Europa–Medelhavsavtalen om associering med dessa länder,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen till Europeiska rådet, Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 8 mars 2011 om ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra medelhavsområdet, (KOM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen till Europeiska rådet, Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 8 mars 2011 om ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra medelhavsområdet, (KOM(2011)0200),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen till Europeiska rådet, Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 25 maj 2011 om en ny respons på ett grannskap i förändring, (KOM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen till Europeiska rådet, Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 25 maj 2011 om en ny respons på ett grannskap i förändring, (KOM(2011)0303),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om företagens sociala ansvar vid internationella handelsavtal (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om företagens sociala ansvar vid internationella handelsavtal (1),

| — | med beaktande av godkännandeförfarandet i enlighet med artiklarna 207.4 första stycket och 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt i förhållande till utkastet till avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko om ömsesidiga liberaliseringsåtgärder angående jordbruksprodukter, bearbetade jordbruksprodukter, fisk och fiskeriprodukter, om ersättande av protokoll nr 1, 2 och 3 och deras bilagor samt om ändring av Europa-Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan (nedan kallat ”avtalet”) (15974/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av godkännandeförfarandet i enlighet med artiklarna 207.4 första stycket och 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt i förhållande till utkastet till avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko om ömsesidiga liberaliseringsåtgärder angående jordbruksprodukter, bearbetade jordbruksprodukter, fisk och fiskeriprodukter, om ersättande av protokoll nr 1, 2 och 3 och deras bilagor samt om ändring av Europa-Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan (nedan kallat ”avtalet”) (15974/2010),

| — | med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Det förändrade politiska landskapet i södra Medelhavsområdet efter den arabiska våren fordrar ett starkt, effektivt och snabbt svar från EU. |
| --- | --- |

A.

Det förändrade politiska landskapet i södra Medelhavsområdet efter den arabiska våren fordrar ett starkt, effektivt och snabbt svar från EU.

| B. | Förstärkta handelsförbindelser och en balanserad och progressiv liberalisering av handeln med länderna i södra Medelhavsområdet är viktiga ingredienser i detta sammanhang. |
| --- | --- |

B.

Förstärkta handelsförbindelser och en balanserad och progressiv liberalisering av handeln med länderna i södra Medelhavsområdet är viktiga ingredienser i detta sammanhang.

| C. | Handel och investeringar är tillväxtmotorer som bidrar till att minska fattigdomen, föra människor samman, stärka banden mellan nationer och främja den politiska stabiliteten. |
| --- | --- |

C.

Handel och investeringar är tillväxtmotorer som bidrar till att minska fattigdomen, föra människor samman, stärka banden mellan nationer och främja den politiska stabiliteten.

| D. | I artikel 16 i associeringsavtalet mellan EU och Marocko, som trädde i kraft den 1 mars 2000, fastställs att Europeiska gemenskapen och Marocko gradvis kommer att införa allt större liberaliseringar av den ömsesidiga handeln med jordbruksprodukter, bearbetade jordbruksprodukter, fisk och fiskeriprodukter. |
| --- | --- |

D.

I artikel 16 i associeringsavtalet mellan EU och Marocko, som trädde i kraft den 1 mars 2000, fastställs att Europeiska gemenskapen och Marocko gradvis kommer att införa allt större liberaliseringar av den ömsesidiga handeln med jordbruksprodukter, bearbetade jordbruksprodukter, fisk och fiskeriprodukter.

| E. | EU:s varuhandel med Marocko ger ett betydande överskott som 2010 uppgick till 5,4 miljarder EUR. |
| --- | --- |

E.

EU:s varuhandel med Marocko ger ett betydande överskott som 2010 uppgick till 5,4 miljarder EUR.

| F. | När det gäller jordbruks- och fiskeriprodukter har EU ett betydande överskott på över 4 miljarder EUR i handeln med länderna i södra Medelhavsområdet, men ett underskott i den bilaterala handeln med jordbruks- och fiskeriprodukter samt bearbetade jordbruksprodukter med Marocko som 2010 uppgick till 871 miljoner EUR. Handel med jordbruks- och fiskeriprodukter står för 18 % av Marockos export. |
| --- | --- |

F.

När det gäller jordbruks- och fiskeriprodukter har EU ett betydande överskott på över 4 miljarder EUR i handeln med länderna i södra Medelhavsområdet, men ett underskott i den bilaterala handeln med jordbruks- och fiskeriprodukter samt bearbetade jordbruksprodukter med Marocko som 2010 uppgick till 871 miljoner EUR. Handel med jordbruks- och fiskeriprodukter står för 18 % av Marockos export.

| G. | Jordbruket står för mellan 15 %och 20 % av Marockos BNP, 12 % av Marockos export och sysselsätter 38 % av Marockos arbetskraft, i vissa regioner på landsbygden så mycket som 75 % av arbetskraften. Detta visar hur viktigt det är med en stabil och expansiv jordbrukssektor för landets politiska stabilitet. |
| --- | --- |

G.

Jordbruket står för mellan 15 %och 20 % av Marockos BNP, 12 % av Marockos export och sysselsätter 38 % av Marockos arbetskraft, i vissa regioner på landsbygden så mycket som 75 % av arbetskraften. Detta visar hur viktigt det är med en stabil och expansiv jordbrukssektor för landets politiska stabilitet.

| H. | Det föreslagna avtalet kommer att innebära en omedelbar liberalisering för 55 % av tullavgifterna på Marockos jordbruks- och fiskeriprodukter (en höjning från 33 %) och för 70 % av avgifterna på EU:s jordbruks- och fiskeriprodukter under en 10-års period (en höjning från 1 %). |
| --- | --- |

H.

Det föreslagna avtalet kommer att innebära en omedelbar liberalisering för 55 % av tullavgifterna på Marockos jordbruks- och fiskeriprodukter (en höjning från 33 %) och för 70 % av avgifterna på EU:s jordbruks- och fiskeriprodukter under en 10-års period (en höjning från 1 %).

| I. | För att avtalet ska fungera på ett balanserat sätt krävs det en övervakning av känsliga produkter och en strikt tillämpning av kvoter. |
| --- | --- |

I.

För att avtalet ska fungera på ett balanserat sätt krävs det en övervakning av känsliga produkter och en strikt tillämpning av kvoter.

| J. | Alla jordbruksprodukter som importeras till EU från tredjeländer måste följa unionens sanitära och fytosanitära regler. |
| --- | --- |

J.

Alla jordbruksprodukter som importeras till EU från tredjeländer måste följa unionens sanitära och fytosanitära regler.

| K. | Marocko är ett av de fyra länder i södra Medelhavsområdet för vilka rådet har bemyndigat förhandlingsdirektiv för ett djupgående och omfattande frihandelsavtal. Handel med jordbruksprodukter kommer att ingå i dessa förhandlingar. |
| --- | --- |

K.

Marocko är ett av de fyra länder i södra Medelhavsområdet för vilka rådet har bemyndigat förhandlingsdirektiv för ett djupgående och omfattande frihandelsavtal. Handel med jordbruksprodukter kommer att ingå i dessa förhandlingar.

Allmänna synpunkter

| 1. | Europaparlamentet anser att öppnandet av marknader och en gradvis integrering i EU:s inre marknad kan vara kraftfulla instrument för utvecklingen i länderna i södra Medelhavsområdet och kan bidra till att lindra den utbredda fattigdomen och arbetslösheten som är orsaken till såväl ekonomiska som migrations- och säkerhetsrelaterade problem i regionen. Parlamentet anser att om denna potential ska kunna tas till vara måste EU vara berett att göra tillräckliga handelseftergifter. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att öppnandet av marknader och en gradvis integrering i EU:s inre marknad kan vara kraftfulla instrument för utvecklingen i länderna i södra Medelhavsområdet och kan bidra till att lindra den utbredda fattigdomen och arbetslösheten som är orsaken till såväl ekonomiska som migrations- och säkerhetsrelaterade problem i regionen. Parlamentet anser att om denna potential ska kunna tas till vara måste EU vara berett att göra tillräckliga handelseftergifter.

| 2. | Europaparlamentet påminner om EU:s åtagande efter den arabiska våren att stödja länderna i södra Medelhavsområdet i deras övergång till demokrati genom att använda både handelsinstrument och ekonomiska instrument för att skapa större frihet och ekonomiska möjligheter. Parlamentet anser att Marocko har gjort betydande framsteg för att befästa demokratin genom att reformera sin konstitution och genomföra rättvisa val. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang avtalet som ett positivt steg när det gäller att främja politisk stabilitet och en ömsesidig hållbar ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om EU:s åtagande efter den arabiska våren att stödja länderna i södra Medelhavsområdet i deras övergång till demokrati genom att använda både handelsinstrument och ekonomiska instrument för att skapa större frihet och ekonomiska möjligheter. Parlamentet anser att Marocko har gjort betydande framsteg för att befästa demokratin genom att reformera sin konstitution och genomföra rättvisa val. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang avtalet som ett positivt steg när det gäller att främja politisk stabilitet och en ömsesidig hållbar ekonomisk utveckling.

| 3. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att målet med handels- och investeringsinitiativ är att främja alla sektorer i samhället, och att dessa riktas mer specifikt mot små och medelstora företag samt småjordbrukare. Parlamentet noterar i detta sammanhang att över 80 % av Marockos jordbrukare äger mindre än fem hektar mark och gläds därför åt att Comader (Moroccan Federation for Agriculture and Rural Development) stöder avtalet. Parlamentet påminner om att tryggad livsmedelsförsörjning, utöver de ekonomiska aspekterna, har en social, miljörelaterad och kulturell dimension. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att målet med handels- och investeringsinitiativ är att främja alla sektorer i samhället, och att dessa riktas mer specifikt mot små och medelstora företag samt småjordbrukare. Parlamentet noterar i detta sammanhang att över 80 % av Marockos jordbrukare äger mindre än fem hektar mark och gläds därför åt att Comader (Moroccan Federation for Agriculture and Rural Development) stöder avtalet. Parlamentet påminner om att tryggad livsmedelsförsörjning, utöver de ekonomiska aspekterna, har en social, miljörelaterad och kulturell dimension.

Avtalet

| 4. | Med tanke på jordbrukssektorns betydelse och inflytande i Marocko, särskilt när det gäller att skapa sysselsättning, betonar Europaparlamentet avtalets viktiga roll för landets ekonomiska utveckling och politiska stabilitet eftersom det erbjuder nya exportmöjligheter till EU, som är den största marknaden för marockanska produkter. Parlamentet anser att avtalet också kommer att innebära möjligheter för EU:s jordbrukssektor, i synnerhet för bearbetade livsmedel. Parlamentet påpekar att EU:s exportörer så småningom kommer att dra nytta av att man slopar de marockanska importtullarna för 70 % av jordbruks- och fiskeriprodukterna, en åtgärd som beräknas medföra besparingar på 100 miljoner EUR om året i tullavgifter när denna åtgärd väl genomförts fullt ut. |
| --- | --- |

4.

Med tanke på jordbrukssektorns betydelse och inflytande i Marocko, särskilt när det gäller att skapa sysselsättning, betonar Europaparlamentet avtalets viktiga roll för landets ekonomiska utveckling och politiska stabilitet eftersom det erbjuder nya exportmöjligheter till EU, som är den största marknaden för marockanska produkter. Parlamentet anser att avtalet också kommer att innebära möjligheter för EU:s jordbrukssektor, i synnerhet för bearbetade livsmedel. Parlamentet påpekar att EU:s exportörer så småningom kommer att dra nytta av att man slopar de marockanska importtullarna för 70 % av jordbruks- och fiskeriprodukterna, en åtgärd som beräknas medföra besparingar på 100 miljoner EUR om året i tullavgifter när denna åtgärd väl genomförts fullt ut.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar de icke-tariffära åtgärder som tillkommit i avtalet, såsom framtida förhandlingar för att ge extra skydd åt EU:s geografiska beteckningar, förbättrade skyddsmekanismer samt sanitära och fytosanitära åtgärder. Parlamentet påminner vidare om att EU och Marocko har enats om en tvistlösningsmekanism som ger båda parter rätt till domstolsprövning om den andra parten inte respekterar villkoren i avtalet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar de icke-tariffära åtgärder som tillkommit i avtalet, såsom framtida förhandlingar för att ge extra skydd åt EU:s geografiska beteckningar, förbättrade skyddsmekanismer samt sanitära och fytosanitära åtgärder. Parlamentet påminner vidare om att EU och Marocko har enats om en tvistlösningsmekanism som ger båda parter rätt till domstolsprövning om den andra parten inte respekterar villkoren i avtalet.

| 6. | Europaparlamentet riktar uppmärksamheten mot den oro som vissa sektorer i EU har uttryckt inför ökade tullfria kvoter för känslig frukt- och grönsaksimport. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram en bedömning av konsekvenserna för europeiska producenter, och särskilt för jordbrukarnas inkomster, och att ge parlamentet regelbunden information. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet riktar uppmärksamheten mot den oro som vissa sektorer i EU har uttryckt inför ökade tullfria kvoter för känslig frukt- och grönsaksimport. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram en bedömning av konsekvenserna för europeiska producenter, och särskilt för jordbrukarnas inkomster, och att ge parlamentet regelbunden information.

| 7. | Europaparlamentet är bekymrat över de ständiga klagomålen från europeiska branschorganisationer som påstår att det förekommer fusk i systemet med ingångspriser. Parlamentet efterlyser garantier för att de ökade tullkvoterna enligt avtalet kommer att regleras av EU på lämpligt sätt och att det inte kommer att bli några missförstånd om de bestämmelser som reglerar systemet med ingångspriser. Parlamentet betonar att europeiska operatörer har framfört klagomål till Olaf och till parlamentets utskott för framställningar och att utskottet har uppmanat kommissionen att ändra systemet med ingångspriser för att få stopp på fusket. I detta sammanhang noterar parlamentet förslagen att göra de bestämmelser som reglerar genomförandet av systemet med ingångspriser förenliga med gemenskapens tullkodex som en del i den senaste reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Detta måste åtföljas av ändringar i genomförandeförordningen för den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter så att effektiva kontrollåtgärder kan införas. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet är bekymrat över de ständiga klagomålen från europeiska branschorganisationer som påstår att det förekommer fusk i systemet med ingångspriser. Parlamentet efterlyser garantier för att de ökade tullkvoterna enligt avtalet kommer att regleras av EU på lämpligt sätt och att det inte kommer att bli några missförstånd om de bestämmelser som reglerar systemet med ingångspriser. Parlamentet betonar att europeiska operatörer har framfört klagomål till Olaf och till parlamentets utskott för framställningar och att utskottet har uppmanat kommissionen att ändra systemet med ingångspriser för att få stopp på fusket. I detta sammanhang noterar parlamentet förslagen att göra de bestämmelser som reglerar genomförandet av systemet med ingångspriser förenliga med gemenskapens tullkodex som en del i den senaste reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Detta måste åtföljas av ändringar i genomförandeförordningen för den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter så att effektiva kontrollåtgärder kan införas.

| 8. | Europaparlamentet anser att avtalet innehåller särskilda institutionella arrangemang och mekanismer, exempelvis samarbete i syfte att undvika störningar på marknaderna, expertgrupper som inrättats av kommissionen tillsammans med tredjeländer, bland annat Marocko, underutskottet för jordbrukshandel som inrättats inom ramen för förvaltningen av associeringsavtal, informationsutbyte om strategier och produktion samt säkerhetsklausulen enligt artikel 7 i protokollet. Kommissionen uppmanas använda dessa mekanismer vid behov. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att avtalet innehåller särskilda institutionella arrangemang och mekanismer, exempelvis samarbete i syfte att undvika störningar på marknaderna, expertgrupper som inrättats av kommissionen tillsammans med tredjeländer, bland annat Marocko, underutskottet för jordbrukshandel som inrättats inom ramen för förvaltningen av associeringsavtal, informationsutbyte om strategier och produktion samt säkerhetsklausulen enligt artikel 7 i protokollet. Kommissionen uppmanas använda dessa mekanismer vid behov.

Mer omfattande handelsfrågor och ekonomiska frågor

| 9. | Europaparlamentet betonar att tillträde till EU:s inre marknad bör bero på om vissa sanitära, fytosanitära och miljömässiga krav är uppfyllda och välkomnar den positiva rapport från Kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor som kom 2011. Parlamentet välkomnar den betydelse sanitära och fytosanitära åtgärder tillmäts i avtalet och vill se att tekniskt bistånd blir en central punkt i förhandlingarna om ett djupgående och omfattande frihandelsavtal. Kommissionen uppmanas att främja överensstämmelse i åtgärder och kontroller mellan Marocko och Europeiska unionen på området för miljö- och livsmedelssäkerhetsnormer, i syfte att garantera rättvis konkurrens mellan de två marknaderna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att tillträde till EU:s inre marknad bör bero på om vissa sanitära, fytosanitära och miljömässiga krav är uppfyllda och välkomnar den positiva rapport från Kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor som kom 2011. Parlamentet välkomnar den betydelse sanitära och fytosanitära åtgärder tillmäts i avtalet och vill se att tekniskt bistånd blir en central punkt i förhandlingarna om ett djupgående och omfattande frihandelsavtal. Kommissionen uppmanas att främja överensstämmelse i åtgärder och kontroller mellan Marocko och Europeiska unionen på området för miljö- och livsmedelssäkerhetsnormer, i syfte att garantera rättvis konkurrens mellan de två marknaderna.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar reformerna av Marockos jordbrukssektor, dvs. den så kallade ”Plan Vert” (gröna planen) som utarbetats för att stödja småjordbrukare genom att ge dem tillgång till modern teknik och investeringar. Parlamentet vill se fortsatt EU-stöd för förbättrade produktionsmetoder genom utbyte av bästa praxis, och för Marockos ansträngningar på området för vattenskydd. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar reformerna av Marockos jordbrukssektor, dvs. den så kallade ”Plan Vert” (gröna planen) som utarbetats för att stödja småjordbrukare genom att ge dem tillgång till modern teknik och investeringar. Parlamentet vill se fortsatt EU-stöd för förbättrade produktionsmetoder genom utbyte av bästa praxis, och för Marockos ansträngningar på området för vattenskydd.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att Marocko har ratificerat de flesta av Internationella arbetsorganisationens (ILO) relevanta konventioner och nyligen har antagit lagstiftning som förbjuder barnarbete. Det finns dock fortfarande utrymme för förbättringar i fråga om förenings- och mötesfrihet samt barnarbete. Parlamentet anser att bestämmelserna i de djupgående och omfattande frihandelsavtalen bör omfatta stöd för tillämpning av ILO:s konventioner, ratificering av ännu inte undertecknade centrala ILO-konventioner (t.ex. konventionen angående föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten (nr 87)) samt initiativ rörande företagens sociala ansvar inom ramen för kapitlet om hållbar utveckling. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att Marocko har ratificerat de flesta av Internationella arbetsorganisationens (ILO) relevanta konventioner och nyligen har antagit lagstiftning som förbjuder barnarbete. Det finns dock fortfarande utrymme för förbättringar i fråga om förenings- och mötesfrihet samt barnarbete. Parlamentet anser att bestämmelserna i de djupgående och omfattande frihandelsavtalen bör omfatta stöd för tillämpning av ILO:s konventioner, ratificering av ännu inte undertecknade centrala ILO-konventioner (t.ex. konventionen angående föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten (nr 87)) samt initiativ rörande företagens sociala ansvar inom ramen för kapitlet om hållbar utveckling.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att avtalet till fullo överensstämmer med internationell rätt och gynnar den berörda lokalbefolkningen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att avtalet till fullo överensstämmer med internationell rätt och gynnar den berörda lokalbefolkningen.

*

* *

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europaparlamentets delegation för förbindelserna med Maghrebländerna, presidiet för den parlamentariska församlingen för unionen för Medelhavsområdet samt Marockos regering och parlament. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europaparlamentets delegation för förbindelserna med Maghrebländerna, presidiet för den parlamentariska församlingen för unionen för Medelhavsområdet samt Marockos regering och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2010)0446.

---

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/37

---

Torsdagen den 16 februari 2012Situationen i Syrien

P7_TA(2012)0057

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om situationen i Syrien (2012/2543)(RSP))

2013/C 249 E/11

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Syrien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Syrien,

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser om Syrien av den 10 oktober, den 14 november och den 1 december 2011 och av den 23 januari 2012 och av Europeiska rådets slutsatser av den 23 oktober och den 9 december 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser om Syrien av den 10 oktober, den 14 november och den 1 december 2011 och av den 23 januari 2012 och av Europeiska rådets slutsatser av den 23 oktober och den 9 december 2011,

| — | med beaktande av de uttalanden som vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik gjorde om Syrien den 8 oktober, den 3 och 28 november och den 2 december 2011 samt den 1 och 4 februari 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de uttalanden som vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik gjorde om Syrien den 8 oktober, den 3 och 28 november och den 2 december 2011 samt den 1 och 4 februari 2012,

| — | med beaktande av rådets beslut 2011/782/Gusp av den 1 december 2011 om restriktiva åtgärder mot Syrien och om upphävande av beslut 2011/273/Gusp (1), och av dess beslut efter rådets (utrikes frågor) möte den 23 januari 2012 om att skärpa EU:s restriktiva åtgärder mot den syriska regimen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2011/782/Gusp av den 1 december 2011 om restriktiva åtgärder mot Syrien och om upphävande av beslut 2011/273/Gusp (1), och av dess beslut efter rådets (utrikes frågor) möte den 23 januari 2012 om att skärpa EU:s restriktiva åtgärder mot den syriska regimen,

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) nr 36/2012 av den 18 januari 2012 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien och om upphävande av förordning (EU) nr 442/2011 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 36/2012 av den 18 januari 2012 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien och om upphävande av förordning (EU) nr 442/2011 (2),

| — | med beaktande av Arabförbundets uttalanden om situationen i Syrien av den 27 augusti, den 16 oktober, den 12, 16 och 24 november 2011 samt den 12 februari 2012, dess handlingsplan av den 2 november 2011 och de sanktioner mot Syrien som Arabförbundet antog den 27 november 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Arabförbundets uttalanden om situationen i Syrien av den 27 augusti, den 16 oktober, den 12, 16 och 24 november 2011 samt den 12 februari 2012, dess handlingsplan av den 2 november 2011 och de sanktioner mot Syrien som Arabförbundet antog den 27 november 2011,

| — | med beaktande av uttalandet av den 3 augusti 2011 från ordföranden i FN:s säkerhetsråd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 3 augusti 2011 från ordföranden i FN:s säkerhetsråd,

| — | med beaktande av resolutionen av den 22 november 2011 från FN:s generalförsamlings tredje kommitté om människorättssituationen i Syrien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 22 november 2011 från FN:s generalförsamlings tredje kommitté om människorättssituationen i Syrien,

| — | med beaktande av rapporten av den 23 november 2011 från den oberoende internationella undersökningskommissionen, om Syrien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 23 november 2011 från den oberoende internationella undersökningskommissionen, om Syrien,

| — | med beaktande av resolutionen av den 2 december 2011 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om människorättssituationen i Syrien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 2 december 2011 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om människorättssituationen i Syrien,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, konventionen om barnets rättigheter och det fakultativa protokollet om indragning av barn i väpnade konflikter samt konventionen om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord, i vilka Syrien är part, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, konventionen om barnets rättigheter och det fakultativa protokollet om indragning av barn i väpnade konflikter samt konventionen om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord, i vilka Syrien är part,

| — | med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Efter det att de våldsamma attackerna mot fredliga demonstranter började i mars 2011 har det systematiska dödandet, våldet och tortyren trappats upp på ett dramatiskt sätt, och den syriska armén och landets säkerhetsstyrkor har fortsatt att reagera med riktade mord, tortyr och massgripanden. Större och mindre städer runtom i Syrien belägras och utsätts för bombanfall av regeringsstyrkorna. Det har varit oerhört svårt att få tag på livsmedel och läkemedel, och våldet och fördrivningarna leder till att de humanitära förhållandena förvärras för många syrier. |
| --- | --- |

A.

Efter det att de våldsamma attackerna mot fredliga demonstranter började i mars 2011 har det systematiska dödandet, våldet och tortyren trappats upp på ett dramatiskt sätt, och den syriska armén och landets säkerhetsstyrkor har fortsatt att reagera med riktade mord, tortyr och massgripanden. Större och mindre städer runtom i Syrien belägras och utsätts för bombanfall av regeringsstyrkorna. Det har varit oerhört svårt att få tag på livsmedel och läkemedel, och våldet och fördrivningarna leder till att de humanitära förhållandena förvärras för många syrier.

| B. | FN uppskattar dödsoffren i Syrien till fler än 5 400 under det elva månader långa upproret, även om det är mycket svårt att få uppdaterade siffror på grund av att vissa områden är helt avskurna, t.ex. vissa delar av Homs. Tusentals fler har skadats, minst 69 000 personer har fängslats, varav omkring 32 000 har frisläppts, och omkring 12 400 personer har flytt till grannländerna. FN:s barnfond rapporterar att hundratals barn har dödats och hundratals fler har gripits på godtyckliga grunder och torterats och utnyttjats sexuellt under frihetsberövandet. |
| --- | --- |

B.

FN uppskattar dödsoffren i Syrien till fler än 5 400 under det elva månader långa upproret, även om det är mycket svårt att få uppdaterade siffror på grund av att vissa områden är helt avskurna, t.ex. vissa delar av Homs. Tusentals fler har skadats, minst 69 000 personer har fängslats, varav omkring 32 000 har frisläppts, och omkring 12 400 personer har flytt till grannländerna. FN:s barnfond rapporterar att hundratals barn har dödats och hundratals fler har gripits på godtyckliga grunder och torterats och utnyttjats sexuellt under frihetsberövandet.

| C. | De boende i den belägrade staden Homs utsätts för ständiga massiva bombattacker och fruktar att regimen planerar en slutgiltig dödlig markattack. Arabiska medier rapporterade den 12 februari 2012 att syriska stridsvagnar och artilleri kraftigt beskjuter staden Hama, samtidigt som attackerna mot Homs fortsätter. Samtidigt vidhåller de syriska myndigheterna att man bekämpar ”terroristgrupper” och kommer att fortsätta att göra detta till dess att ”ordningen” är återställd. |
| --- | --- |

C.

De boende i den belägrade staden Homs utsätts för ständiga massiva bombattacker och fruktar att regimen planerar en slutgiltig dödlig markattack. Arabiska medier rapporterade den 12 februari 2012 att syriska stridsvagnar och artilleri kraftigt beskjuter staden Hama, samtidigt som attackerna mot Homs fortsätter. Samtidigt vidhåller de syriska myndigheterna att man bekämpar ”terroristgrupper” och kommer att fortsätta att göra detta till dess att ”ordningen” är återställd.

| D. | President Bashar al-Assad har upprepade gånger utlovat reformer och amnesti, men löftena har aldrig infriats och regimen har förlorat all trovärdighet och legitimitet. Detta har lett till krav på många håll inom det internationella samfundet på att presidenten ska avgå. |
| --- | --- |

D.

President Bashar al-Assad har upprepade gånger utlovat reformer och amnesti, men löftena har aldrig infriats och regimen har förlorat all trovärdighet och legitimitet. Detta har lett till krav på många håll inom det internationella samfundet på att presidenten ska avgå.

| E. | En fransk journalist dödades och en nederländsk journalist sårades då de utförde sitt viktiga arbete att förmedla opartisk information om händelserna i Syrien. De syriska myndigheterna nekar internationella journalister fortsatt tillträde till landet. Vittnesmål från syriska flyktingar, rapporter från vanliga medborgare i Syrien och bilder som överförs från mobiltelefoner med hjälp av satellitförbindelser fortsätter att vara den främsta källan till information från landet. |
| --- | --- |

E.

En fransk journalist dödades och en nederländsk journalist sårades då de utförde sitt viktiga arbete att förmedla opartisk information om händelserna i Syrien. De syriska myndigheterna nekar internationella journalister fortsatt tillträde till landet. Vittnesmål från syriska flyktingar, rapporter från vanliga medborgare i Syrien och bilder som överförs från mobiltelefoner med hjälp av satellitförbindelser fortsätter att vara den främsta källan till information från landet.

| F. | Arabförbundet beslutade att söka stöd från FN:s säkerhetsråd för en politisk lösning av situationen i Syrien. Den 4 februari 2012 lade Ryssland och Kina in veto mot en resolution i FN:s säkerhetsråd som ställde sig bakom Arabförbundets uppmaning om en fredlig Syrienledd politisk process där alla får komma till tals. Den 28 januari 2012 avbröt Arabförbundet sitt observatörsuppdrag i Syrien till följd av det allt mer kritiska läget. |
| --- | --- |

F.

Arabförbundet beslutade att söka stöd från FN:s säkerhetsråd för en politisk lösning av situationen i Syrien. Den 4 februari 2012 lade Ryssland och Kina in veto mot en resolution i FN:s säkerhetsråd som ställde sig bakom Arabförbundets uppmaning om en fredlig Syrienledd politisk process där alla får komma till tals. Den 28 januari 2012 avbröt Arabförbundet sitt observatörsuppdrag i Syrien till följd av det allt mer kritiska läget.

| G. | Ytterligare restriktiva åtgärder från EU:s sida mot den syriska regimen trädde i kraft den 18 januari 2012. Åtgärderna omfattar förbud mot export av telekommunikationsutrustning för övervakning till den syriska regimen, förbud mot deltagande i vissa infrastrukturprojekt och investeringar i sådana projekt och ytterligare restriktioner i fråga om överföringar av medel och tillhandahållande av finansiella tjänster. |
| --- | --- |

G.

Ytterligare restriktiva åtgärder från EU:s sida mot den syriska regimen trädde i kraft den 18 januari 2012. Åtgärderna omfattar förbud mot export av telekommunikationsutrustning för övervakning till den syriska regimen, förbud mot deltagande i vissa infrastrukturprojekt och investeringar i sådana projekt och ytterligare restriktioner i fråga om överföringar av medel och tillhandahållande av finansiella tjänster.

| H. | Den 23 januari 2012 utvidgades förteckningen över personer, enheter och organ som omfattas av EU:s restriktiva åtgärder med ytterligare 22 personer som är ansvariga för människorättsbrott och åtta enheter som finansiellt stöder regimen. |
| --- | --- |

H.

Den 23 januari 2012 utvidgades förteckningen över personer, enheter och organ som omfattas av EU:s restriktiva åtgärder med ytterligare 22 personer som är ansvariga för människorättsbrott och åtta enheter som finansiellt stöder regimen.

| I. | USA har som en reaktion på det ökade våldet och den allvarliga oron för säkerheten stängt sin ambassad i Syrien. Frankrike, Italien, Nederländerna, Spanien, Förenade kungariket, Tyskland och Belgien har kallat hem sina ambassadörer. Staterna i Gulfstaternas samarbetsråd och Tunisien har kallat hem sina ambassadörer och beslutat att utvisa Syriens ambassadörer från sina huvudstäder. |
| --- | --- |

I.

USA har som en reaktion på det ökade våldet och den allvarliga oron för säkerheten stängt sin ambassad i Syrien. Frankrike, Italien, Nederländerna, Spanien, Förenade kungariket, Tyskland och Belgien har kallat hem sina ambassadörer. Staterna i Gulfstaternas samarbetsråd och Tunisien har kallat hem sina ambassadörer och beslutat att utvisa Syriens ambassadörer från sina huvudstäder.

| J. | Tiotusentals syriska flyktingar har sökt skydd i Turkiet sedan mars 2011. Internationellt spelar Turkiet en allt viktigare roll i motståndet mot våldet i Syrien. |
| --- | --- |

J.

Tiotusentals syriska flyktingar har sökt skydd i Turkiet sedan mars 2011. Internationellt spelar Turkiet en allt viktigare roll i motståndet mot våldet i Syrien.

| K. | Den fruktansvärda situationen i Syrien har redan inverkat negativt på läget i Libanon, och man befarar spridningseffekter över gränsen. Om så sker kommer detta att påverka hela regionen med oförutsägbara följder och konsekvenser. |
| --- | --- |

K.

Den fruktansvärda situationen i Syrien har redan inverkat negativt på läget i Libanon, och man befarar spridningseffekter över gränsen. Om så sker kommer detta att påverka hela regionen med oförutsägbara följder och konsekvenser.

| L. | Ryssland fortsätter sälja vapen och annan militär materiel till den syriska regimen och har en örlogsbas i Syrien. EU har ett gällande embargo på militär utrustning till Syrien, och ett ryskt fartyg hejdades utanför Cypern och fortsatte sedan enligt cypriotiska myndigheter till Syrien under falska förespeglingar. Omständigheterna kring denna händelse har aldrig klargjorts offentligen av den höga representantens kansli. |
| --- | --- |

L.

Ryssland fortsätter sälja vapen och annan militär materiel till den syriska regimen och har en örlogsbas i Syrien. EU har ett gällande embargo på militär utrustning till Syrien, och ett ryskt fartyg hejdades utanför Cypern och fortsatte sedan enligt cypriotiska myndigheter till Syrien under falska förespeglingar. Omständigheterna kring denna händelse har aldrig klargjorts offentligen av den höga representantens kansli.

| M. | FN:s kommissarie för mänskliga rättigheter begärde efter en extra session i FN:s råd för mänskliga rättigheter i december att Internationella brottmålsdomstolen skulle ta sig an anklagelserna om brott mot mänskligheten i Syrien, på grundval av resultaten i FN:s oberoende undersökningskommissions rapport, samtidigt som FN:s generalsekreterare den 15 januari 2012 förklarade att förtryck inte leder någon vart. |
| --- | --- |

M.

FN:s kommissarie för mänskliga rättigheter begärde efter en extra session i FN:s råd för mänskliga rättigheter i december att Internationella brottmålsdomstolen skulle ta sig an anklagelserna om brott mot mänskligheten i Syrien, på grundval av resultaten i FN:s oberoende undersökningskommissions rapport, samtidigt som FN:s generalsekreterare den 15 januari 2012 förklarade att förtryck inte leder någon vart.

| 1. | Europaparlamentet beklagar att Ryssland och Kina har utnyttjat sin vetorätt i FN:s säkerhetsråd för att blockera resolutionsförslaget om Syrien, och alltså röstat emot Arabförbundets förslag om en fredlig övergång, vilket av Assadregimen uppfattades som att den hade rätt att trappa upp förtrycket i området och använda tunga vapen och urskillningslöst våld mot obeväpnade civila. Parlamentet upprepar sin uppmaning till säkerhetsrådets medlemmar, särskilt Ryssland och Kina, att ta sitt ansvar och se till att det våldsamma förtrycket av det syriska folket omedelbart upphör. Parlamentet ger sitt fortsatta stöd till EU:s och dess medlemsstaters ansträngningar i denna fråga. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar att Ryssland och Kina har utnyttjat sin vetorätt i FN:s säkerhetsråd för att blockera resolutionsförslaget om Syrien, och alltså röstat emot Arabförbundets förslag om en fredlig övergång, vilket av Assadregimen uppfattades som att den hade rätt att trappa upp förtrycket i området och använda tunga vapen och urskillningslöst våld mot obeväpnade civila. Parlamentet upprepar sin uppmaning till säkerhetsrådets medlemmar, särskilt Ryssland och Kina, att ta sitt ansvar och se till att det våldsamma förtrycket av det syriska folket omedelbart upphör. Parlamentet ger sitt fortsatta stöd till EU:s och dess medlemsstaters ansträngningar i denna fråga.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att göra sitt yttersta för att säkerhetsrådets resolution ska antas genom att samarbeta med både Ryssland och Kina. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att göra sitt yttersta för att säkerhetsrådets resolution ska antas genom att samarbeta med både Ryssland och Kina.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar Ryssland, den syriska regeringens främsta vapenleverantör i utlandet, att omedelbart stoppa alla vapenleveranser till Syrien och uppmanar EU att sammanställa en svart lista över företag som levererar vapen till Syrien. Parlamentet uppmanar alla EU-aktörer att i detta hänseende oinskränkt följa EU:s uppförandekod för vapenexport, där den fasta föresatsen är att hindra export av utrustning som kan användas för internt förtryck eller bidra till regional instabilitet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar Ryssland, den syriska regeringens främsta vapenleverantör i utlandet, att omedelbart stoppa alla vapenleveranser till Syrien och uppmanar EU att sammanställa en svart lista över företag som levererar vapen till Syrien. Parlamentet uppmanar alla EU-aktörer att i detta hänseende oinskränkt följa EU:s uppförandekod för vapenexport, där den fasta föresatsen är att hindra export av utrustning som kan användas för internt förtryck eller bidra till regional instabilitet.

| 4. | Än en gång fördömer Europaparlamentet å det starkaste den syriska regimens brutala förtryck mot sin befolkning, framför allt i staden Homs. Parlamentet uttrycker sin djupaste oro över de allvarliga människorättskränkningar som begåtts av de syriska myndigheterna, däribland massarresteringar, utomrättsliga avrättningar, godtyckliga frihetsberövanden, påtvingade försvinnanden, tortyr och misshandel av fångar, även barn. Parlamentet understryker att personer som skadats i samband med våldet inte får nekas medicinsk vård. |
| --- | --- |

4.

Än en gång fördömer Europaparlamentet å det starkaste den syriska regimens brutala förtryck mot sin befolkning, framför allt i staden Homs. Parlamentet uttrycker sin djupaste oro över de allvarliga människorättskränkningar som begåtts av de syriska myndigheterna, däribland massarresteringar, utomrättsliga avrättningar, godtyckliga frihetsberövanden, påtvingade försvinnanden, tortyr och misshandel av fångar, även barn. Parlamentet understryker att personer som skadats i samband med våldet inte får nekas medicinsk vård.

| 5. | Europaparlamentet oroas av de uppgifter som framförs i Unicefs vädjan av den 7 februari 2012 och i rapporten av den 23 november 2011 från den oberoende internationella undersökningskommissionen om Syrien, enligt vilka nästan 400 barn har dödats sedan våldsamheterna i Syrien inleddes i mars 2011 medan nästan 380 barn – vissa av dem under 14 år – godtyckligt har frihetsberövats och i samband med detta torterats och utsatts för sexuellt våld. Parlamentet fördömer eftertryckligen alla kränkningar av mänskliga rättigheter – inklusive barns rättigheter – som begåtts av syriska militär- och säkerhetsstyrkor och uppmanar den syriska regeringen att upphöra med alla övergrepp mot barns rättigheter och andra mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet oroas av de uppgifter som framförs i Unicefs vädjan av den 7 februari 2012 och i rapporten av den 23 november 2011 från den oberoende internationella undersökningskommissionen om Syrien, enligt vilka nästan 400 barn har dödats sedan våldsamheterna i Syrien inleddes i mars 2011 medan nästan 380 barn – vissa av dem under 14 år – godtyckligt har frihetsberövats och i samband med detta torterats och utsatts för sexuellt våld. Parlamentet fördömer eftertryckligen alla kränkningar av mänskliga rättigheter – inklusive barns rättigheter – som begåtts av syriska militär- och säkerhetsstyrkor och uppmanar den syriska regeringen att upphöra med alla övergrepp mot barns rättigheter och andra mänskliga rättigheter.

| 6. | Europaparlamentet uttrycker sitt uppriktiga deltagande med offrens anhöriga. Parlamentet lovordar det syriska folket för dess mod och beslutsamhet och stöder helhjärtat dess strävan att uppnå full respekt för demokratin, rättsstaten, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna liksom garantier för bättre ekonomiska och sociala villkor. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uttrycker sitt uppriktiga deltagande med offrens anhöriga. Parlamentet lovordar det syriska folket för dess mod och beslutsamhet och stöder helhjärtat dess strävan att uppnå full respekt för demokratin, rättsstaten, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna liksom garantier för bättre ekonomiska och sociala villkor.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar på nytt president Bashar al-Assad och hans regim att omedelbart avgå så att det kan ske en fredlig övergång till demokrati i Syrien. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar på nytt president Bashar al-Assad och hans regim att omedelbart avgå så att det kan ske en fredlig övergång till demokrati i Syrien.

| 8. | Europaparlamentet kräver att Assad-regimen upphör med våldet mot Syriens befolkning, drar tillbaka trupperna och stridsvagnarna från städerna, friger alla fängslade demonstranter, politiska fångar, människorättsaktivister, bloggare och journalister samt ger alla internationella humanitära organisationer, människorättsorganisationer och internationella medier fullt tillträde till landet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet kräver att Assad-regimen upphör med våldet mot Syriens befolkning, drar tillbaka trupperna och stridsvagnarna från städerna, friger alla fängslade demonstranter, politiska fångar, människorättsaktivister, bloggare och journalister samt ger alla internationella humanitära organisationer, människorättsorganisationer och internationella medier fullt tillträde till landet.

| 9. | Europaparlamentet efterlyser än en gång en skyndsam, oberoende och öppen utredning av de utbredda, systematiska och grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna som myndigheterna, militären och säkerhetsstyrkorna i Syrien gör sig skyldiga till, i syfte att se till att alla som har gjort sig skyldiga till sådana handlingar, som kan utgöra brott mot mänskligheten, ställs till svars av det internationella samfundet. Parlamentet anser att tydliga mekanismer för ansvarsskyldighet måste utgöra kärnan i FN:s säkerhetsråds insatser för att stoppa krisen i Syrien. Samtidigt ställer det sig återigen bakom begäran från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om att hänskjuta fallet Syrien till Internationella brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet efterlyser än en gång en skyndsam, oberoende och öppen utredning av de utbredda, systematiska och grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna som myndigheterna, militären och säkerhetsstyrkorna i Syrien gör sig skyldiga till, i syfte att se till att alla som har gjort sig skyldiga till sådana handlingar, som kan utgöra brott mot mänskligheten, ställs till svars av det internationella samfundet. Parlamentet anser att tydliga mekanismer för ansvarsskyldighet måste utgöra kärnan i FN:s säkerhetsråds insatser för att stoppa krisen i Syrien. Samtidigt ställer det sig återigen bakom begäran från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om att hänskjuta fallet Syrien till Internationella brottmålsdomstolen.

| 10. | Europaparlamentet erinrar om sitt stöd till Arabförbundets ansträngningar för att få slut på våldet och främja en politisk lösning i Syrien. Parlamentet välkomnar Arabförbundets beslut att samarbeta mera med FN samt noterar förbundets beslut att avbryta sitt observatörsuppdrag i Syrien med anledning av det upptrappade våldet från de syriska myndigheternas sida. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet erinrar om sitt stöd till Arabförbundets ansträngningar för att få slut på våldet och främja en politisk lösning i Syrien. Parlamentet välkomnar Arabförbundets beslut att samarbeta mera med FN samt noterar förbundets beslut att avbryta sitt observatörsuppdrag i Syrien med anledning av det upptrappade våldet från de syriska myndigheternas sida.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att vice ordföranden/den höga representanten stöder inrättandet av en kontaktgrupp – Syriens vänner – bestående av länder som stöder demokratiska förändringar i Syrien, däribland Turkiet och medlemmar av Arabförbundet. Parlamentet välkomnar tillkännagivandet från vice ordföranden/den höga representanten om att hon kommer att delta i denna kontaktgrupps första möte i Tunisien den 24 februari 2012. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar att vice ordföranden/den höga representanten stöder inrättandet av en kontaktgrupp – Syriens vänner – bestående av länder som stöder demokratiska förändringar i Syrien, däribland Turkiet och medlemmar av Arabförbundet. Parlamentet välkomnar tillkännagivandet från vice ordföranden/den höga representanten om att hon kommer att delta i denna kontaktgrupps första möte i Tunisien den 24 februari 2012.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar rådet att fatta ett kollektivt beslut om att kalla hem samtliga ambassadörer från Syrien och att avbryta alla diplomatiska förbindelser med Syriens ambassadörer i EU:s medlemsstater. Parlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden/den höga representanten att utöka personalen vid EU:s delegation i Damaskus samt vid andra ställen där samma behov finns. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar rådet att fatta ett kollektivt beslut om att kalla hem samtliga ambassadörer från Syrien och att avbryta alla diplomatiska förbindelser med Syriens ambassadörer i EU:s medlemsstater. Parlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden/den höga representanten att utöka personalen vid EU:s delegation i Damaskus samt vid andra ställen där samma behov finns.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar EU:s åtagande om att fortsätta att arbeta hårt för ökade internationella påtryckningar på den syriska regimen. Parlamentet stöder rådets (utrikes frågor) beslut av den 23 januari 2012 om att införa nya restriktiva åtgärder mot den syriska regimen och efterlyser ytterligare målinriktade sanktioner. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar EU:s åtagande om att fortsätta att arbeta hårt för ökade internationella påtryckningar på den syriska regimen. Parlamentet stöder rådets (utrikes frågor) beslut av den 23 januari 2012 om att införa nya restriktiva åtgärder mot den syriska regimen och efterlyser ytterligare målinriktade sanktioner.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut av den 3 februari 2012 att ge humanitärt bistånd (3 miljoner EUR) för att lindra folkets lidande både i Syrien och i grannländerna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut av den 3 februari 2012 att ge humanitärt bistånd (3 miljoner EUR) för att lindra folkets lidande både i Syrien och i grannländerna.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar och uppmuntrar den syriska oppositionens pågående ansträngningar för att ena sig både inom och utanför landet, fortsätta samarbetet med det internationella samfundet, särskilt Arabförbundet, och arbeta för en gemensam framtidsvision för Syrien och för en övergång till ett demokratiskt system. Parlamentet uppmanar med kraft EU att öka sitt politiska, tekniska, kommunikationsinriktade och humanitära stöd till oppositionen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar och uppmuntrar den syriska oppositionens pågående ansträngningar för att ena sig både inom och utanför landet, fortsätta samarbetet med det internationella samfundet, särskilt Arabförbundet, och arbeta för en gemensam framtidsvision för Syrien och för en övergång till ett demokratiskt system. Parlamentet uppmanar med kraft EU att öka sitt politiska, tekniska, kommunikationsinriktade och humanitära stöd till oppositionen.

| 16. | Europaparlamentet vill se en fredlig och faktisk övergång till demokrati som tillgodoser den syriska befolkningens legitima krav och bygger på en politisk dialog där alla demokratiska krafter och aktörer i det syriska samhället får komma till tals, i syfte att få till stånd djupgående demokratiska reformer som beaktar behovet av att garantera nationell försoning och som respekterar minoriteters rättigheter. Parlamentet uppmanar EU att stödja alla försök från den syriska oppositionens sida att ena sig och fastställa en tydlig agenda för ett demokratiskt Syrien. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet vill se en fredlig och faktisk övergång till demokrati som tillgodoser den syriska befolkningens legitima krav och bygger på en politisk dialog där alla demokratiska krafter och aktörer i det syriska samhället får komma till tals, i syfte att få till stånd djupgående demokratiska reformer som beaktar behovet av att garantera nationell försoning och som respekterar minoriteters rättigheter. Parlamentet uppmanar EU att stödja alla försök från den syriska oppositionens sida att ena sig och fastställa en tydlig agenda för ett demokratiskt Syrien.

| 17. | Europaparlamentet är mycket oroat över att hotelser från syriska myndigheter riskerar att drabba även oppositionella i exil. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet är mycket oroat över att hotelser från syriska myndigheter riskerar att drabba även oppositionella i exil.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar Turkiets kraftfulla stöd till den syriska befolkningen; bl.a. tar landet emot flyktingar längs den turkisk-syriska gränsen och ger den syriska oppositionen möjlighet att organisera sig. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att göra allt för att inleda samtal med Turkiet, Arabförbundet och den syriska oppositionen om arrangemang för att inrätta humanitära korridorer vid gränsen mellan Syrien och Turkiet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar Turkiets kraftfulla stöd till den syriska befolkningen; bl.a. tar landet emot flyktingar längs den turkisk-syriska gränsen och ger den syriska oppositionen möjlighet att organisera sig. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att göra allt för att inleda samtal med Turkiet, Arabförbundet och den syriska oppositionen om arrangemang för att inrätta humanitära korridorer vid gränsen mellan Syrien och Turkiet.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Ryska federationens regering och parlament, Folkrepubliken Kinas regering och parlament, Turkiets regering och parlament, FN:s generalsekreterare, Arabförbundets generalsekreterare samt Arabrepubliken Syriens regering och parlament. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Ryska federationens regering och parlament, Folkrepubliken Kinas regering och parlament, Turkiets regering och parlament, FN:s generalsekreterare, Arabförbundets generalsekreterare samt Arabrepubliken Syriens regering och parlament.

---

(1)  EUT L 319, 2.12.2011, s. 56.

(2)  EUT L 16, 19.1.2012, s. 1.

---

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/41

---

Torsdagen den 16 februari 2012Det nittonde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter

P7_TA(2012)0058

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om parlamentets ståndpunkt om det nittonde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (2012/2530(RSP))

2013/C 249 E/12

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och samtliga människorättskonventioner från FN med tillhörande fakultativa protokoll (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och samtliga människorättskonventioner från FN med tillhörande fakultativa protokoll (1),

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om FN:s råd för mänskliga rättigheter (människorättsrådet), särskilt resolutionen av den 10 mars 2011 om prioriteringarna inför det sextonde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter och 2011 års översyn (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om FN:s råd för mänskliga rättigheter (människorättsrådet), särskilt resolutionen av den 10 mars 2011 om prioriteringarna inför det sextonde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter och 2011 års översyn (2),

| — | med beaktande av den delegation från Europaparlamentets underutskott för mänskliga rättigheter som deltog i människorättsrådets sextonde möte i Genève och av dess rapport till underutskottet samt av den gemensamma delegationen från utskottet för utrikesfrågor och underutskottet för mänskliga rättigheter till den sextiosjätte sessionen i FN:s generalförsamling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den delegation från Europaparlamentets underutskott för mänskliga rättigheter som deltog i människorättsrådets sextonde möte i Genève och av dess rapport till underutskottet samt av den gemensamma delegationen från utskottet för utrikesfrågor och underutskottet för mänskliga rättigheter till den sextiosjätte sessionen i FN:s generalförsamling,

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2011 om EU:s utrikespolitik till stöd för demokratisering (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2011 om EU:s utrikespolitik till stöd för demokratisering (3),

| — | med beaktande av människorättsrådets resolution 16/21 av den 25 mars 2011 om en översyn av arbetet och funktionssättet i FN:s råd för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av människorättsrådets resolution 16/21 av den 25 mars 2011 om en översyn av arbetet och funktionssättet i FN:s råd för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 maj 2011”EU som global aktör: dess roll i multilaterala organisationer” (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 maj 2011”EU som global aktör: dess roll i multilaterala organisationer” (4),

| — | med beaktande av människorättsrådets kommande sjunde omgång, särskilt det nittonde mötet från den 27 februari till den 23 mars 2012, och av det trettonde och det fjortonde mötet om den allmänna återkommande utvärderingen, som ska hållas under 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av människorättsrådets kommande sjunde omgång, särskilt det nittonde mötet från den 27 februari till den 23 mars 2012, och av det trettonde och det fjortonde mötet om den allmänna återkommande utvärderingen, som ska hållas under 2012,

| — | med beaktande av tidigare ordinarie och extra möten i människorättsrådet samt den första omgången av den allmänna återkommande utvärderingen, som slutfördes i december 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av tidigare ordinarie och extra möten i människorättsrådet samt den första omgången av den allmänna återkommande utvärderingen, som slutfördes i december 2011,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 12 december 2011 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen till Europaparlamentet och rådet med titeln ”Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – effektivare metoder” (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 12 december 2011 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen till Europaparlamentet och rådet med titeln ”Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – effektivare metoder” (COM(2011)0886),

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3.5, 18, 21, 27 och 47 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3.5, 18, 21, 27 och 47 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Respekten för, liksom främjandet och försvaret av, de mänskliga rättigheternas allmängiltighet är en del av Europeiska unionens etiska och rättsliga arv och en av hörnstenarna i den europeiska enheten och integriteten (5). |
| --- | --- |

A.

Respekten för, liksom främjandet och försvaret av, de mänskliga rättigheternas allmängiltighet är en del av Europeiska unionens etiska och rättsliga arv och en av hörnstenarna i den europeiska enheten och integriteten (5).

| B. | Den löpande granskningen av EU:s politik för mänskliga rättigheter bör bidra till att göra unionens externa politik till en mer aktiv, konsekvent och verkningsfull kraft i världen. |
| --- | --- |

B.

Den löpande granskningen av EU:s politik för mänskliga rättigheter bör bidra till att göra unionens externa politik till en mer aktiv, konsekvent och verkningsfull kraft i världen.

| C. | EU och dess medlemsstater bör garantera att de mänskliga rättigheterna respekteras i den egna politiken, så att den interna och externa politiken blir mer samstämd och EU:s trovärdighet i människorättsrådet därmed ökar. |
| --- | --- |

C.

EU och dess medlemsstater bör garantera att de mänskliga rättigheterna respekteras i den egna politiken, så att den interna och externa politiken blir mer samstämd och EU:s trovärdighet i människorättsrådet därmed ökar.

| D. | Alla internationella aktörer måste sträva efter att undvika dubbla måttstockar och att motverka selektivitet och politisering i frågor om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

D.

Alla internationella aktörer måste sträva efter att undvika dubbla måttstockar och att motverka selektivitet och politisering i frågor om mänskliga rättigheter.

| E. | Människorättsrådet är en unik plattform inriktad på de allmänna mänskliga rättigheterna och ett specifikt forum för de mänskliga rättigheterna inom FN:s ram. Det har anförtrotts den viktiga uppgiften att stärka främjandet och skyddet av samt respekten för de mänskliga rättigheterna runt om i världen. |
| --- | --- |

E.

Människorättsrådet är en unik plattform inriktad på de allmänna mänskliga rättigheterna och ett specifikt forum för de mänskliga rättigheterna inom FN:s ram. Det har anförtrotts den viktiga uppgiften att stärka främjandet och skyddet av samt respekten för de mänskliga rättigheterna runt om i världen.

| F. | Man bör beakta följderna av det arbete som utförs inom generalförsamlingens tredje kommitté och inom människorättsrådet inför debatten i FN:s säkerhetsråd. |
| --- | --- |

F.

Man bör beakta följderna av det arbete som utförs inom generalförsamlingens tredje kommitté och inom människorättsrådet inför debatten i FN:s säkerhetsråd.

| G. | En delegation från Europaparlamentets underutskott för mänskliga rättigheter kommer att delta i människorättsrådets nittonde möte i Genève, så som har skett även under tidigare års möten. |
| --- | --- |

G.

En delegation från Europaparlamentets underutskott för mänskliga rättigheter kommer att delta i människorättsrådets nittonde möte i Genève, så som har skett även under tidigare års möten.

| 1. | Europaparlamentet har tagit del av den pågående processen för att bekräfta EU:s prioriteringar inför människorättsrådets nittonde möte, och ställer sig positivt till att Burma/Myanmar, Nordkorea, Syrien, Libyen och Iran har utsetts till de viktigaste frågorna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet har tagit del av den pågående processen för att bekräfta EU:s prioriteringar inför människorättsrådets nittonde möte, och ställer sig positivt till att Burma/Myanmar, Nordkorea, Syrien, Libyen och Iran har utsetts till de viktigaste frågorna.

| 2. | Europaparlamentet gläds åt att det på dagordningen för det nittonde ordinarie mötet bland annat finns paneldiskussioner om integrering av människorättsperspektivet, yttrandefriheten på internet, religions- och trosfrihet och samvetsfrihet, diskriminering och våld på grund av sexuell läggning och könsidentitet, mänskliga rättigheter och hiv/aids samt deklarationen om minoriteters rättigheter, liksom omfattande möten om barnets rättigheter och om tortyr, mänskliga rättigheter och terrorismbekämpning, försvinnanden och godtyckligt frihetsberövande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bidra konstruktivt till dessa diskussioner och att göra det klart att de mänskliga rättigheterna är universella och odelbara och gäller för alla människor oavsett deras sexuella läggning och könsidentitet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet gläds åt att det på dagordningen för det nittonde ordinarie mötet bland annat finns paneldiskussioner om integrering av människorättsperspektivet, yttrandefriheten på internet, religions- och trosfrihet och samvetsfrihet, diskriminering och våld på grund av sexuell läggning och könsidentitet, mänskliga rättigheter och hiv/aids samt deklarationen om minoriteters rättigheter, liksom omfattande möten om barnets rättigheter och om tortyr, mänskliga rättigheter och terrorismbekämpning, försvinnanden och godtyckligt frihetsberövande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bidra konstruktivt till dessa diskussioner och att göra det klart att de mänskliga rättigheterna är universella och odelbara och gäller för alla människor oavsett deras sexuella läggning och könsidentitet.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar det nittonde mötets nomineringar till uppdragen som oberoende sakkunnig för främjande av en demokratisk och rättvis världsordning, särskild rapportör om främjande av sanning, rättvisa, gottgörelse och garantier för icke-upprepning, särskild rapportör om människorättssituationen i Syrien samt oberoende sakkunnig om människorättssituationen i Sudan. Parlamentet noterar de rapporter som ska läggas fram av de särskilda rapportörerna om bland annat människorättssituationen i Nordkorea, Iran och Burma/Myanmar, om tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, om situationen för människorättsförsvarare samt om religions- och trosfrihet. Medlemsstaterna uppmanas att aktivt bidra till dessa diskussioner. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar det nittonde mötets nomineringar till uppdragen som oberoende sakkunnig för främjande av en demokratisk och rättvis världsordning, särskild rapportör om främjande av sanning, rättvisa, gottgörelse och garantier för icke-upprepning, särskild rapportör om människorättssituationen i Syrien samt oberoende sakkunnig om människorättssituationen i Sudan. Parlamentet noterar de rapporter som ska läggas fram av de särskilda rapportörerna om bland annat människorättssituationen i Nordkorea, Iran och Burma/Myanmar, om tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, om situationen för människorättsförsvarare samt om religions- och trosfrihet. Medlemsstaterna uppmanas att aktivt bidra till dessa diskussioner.

Arbetet i FN:s råd för mänskliga rättigheter

| 4. | Europaparlamentet gläds åt att de mänskliga rättigheterna integreras alltmer i FN:s arbete, något som exempelvis illustreras av att FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter betydligt oftare har framträtt i säkerhetsrådet – och även på ett mycket kunnigt sätt lett representationen hos assistenten till FN:s generalsekreterare i New York – eller av att människorättsrådet anordnat en årlig paneldiskussion i syfte att interagera med cheferna för de styrande enheterna och sekretariaten i FN:s organ och fonder, enligt de rekommendationer som blev resultatet av översynen. Medlemmarna i säkerhetsrådet uppmanas starkt att på ett mer regelbundet sätt begära underrättelser av människorättsrådet, i syfte att effektivt angripa kränkningar av de mänskliga rättigheterna, som är källan till många av de konflikter som tas upp i säkerhetsrådet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet gläds åt att de mänskliga rättigheterna integreras alltmer i FN:s arbete, något som exempelvis illustreras av att FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter betydligt oftare har framträtt i säkerhetsrådet – och även på ett mycket kunnigt sätt lett representationen hos assistenten till FN:s generalsekreterare i New York – eller av att människorättsrådet anordnat en årlig paneldiskussion i syfte att interagera med cheferna för de styrande enheterna och sekretariaten i FN:s organ och fonder, enligt de rekommendationer som blev resultatet av översynen. Medlemmarna i säkerhetsrådet uppmanas starkt att på ett mer regelbundet sätt begära underrättelser av människorättsrådet, i syfte att effektivt angripa kränkningar av de mänskliga rättigheterna, som är källan till många av de konflikter som tas upp i säkerhetsrådet.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar på nytt EU:s medlemsstater att aktivt motsätta sig alla försök att urholka de mänskliga rättigheternas allmängiltighet, odelbarhet och ömsesidiga beroende samt att aktivt uppmana människorättsrådet att ägna lika mycket uppmärksamhet åt frågan om alla former av diskriminering, inklusive diskriminering på grund av kön, ras, ålder, sexuell läggning och religion eller övertygelse. Parlamentet anser att människorättsrådets resolution 17/19 av den 17 juni 2011 om mänskliga rättigheter, sexuell läggning och könsidentitet bör följas upp på ett konkret och varaktigt sätt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar på nytt EU:s medlemsstater att aktivt motsätta sig alla försök att urholka de mänskliga rättigheternas allmängiltighet, odelbarhet och ömsesidiga beroende samt att aktivt uppmana människorättsrådet att ägna lika mycket uppmärksamhet åt frågan om alla former av diskriminering, inklusive diskriminering på grund av kön, ras, ålder, sexuell läggning och religion eller övertygelse. Parlamentet anser att människorättsrådets resolution 17/19 av den 17 juni 2011 om mänskliga rättigheter, sexuell läggning och könsidentitet bör följas upp på ett konkret och varaktigt sätt.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar på nytt EU:s medlemsstater att fortsätta att föregå med gott exempel och verka för en universell karaktär av människorättsrådets arbete, särskilt genom att ratificera alla internationella människorättsinstrument som detta har fastställt. Det är synnerligen beklagligt att ingen av medlemsstaterna har ratificerat konventionen om skydd av alla migrerande arbetstagares och deras familjemedlemmars rättigheter, att flera medlemsstater ännu inte har antagit och/eller ratificerat konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden samt att endast en medlemsstat har ratificerat det fakultativa protokollet till den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Parlamentet upprepar sin uppmaning till samtliga medlemsstater att ratificera dessa konventioner. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar på nytt EU:s medlemsstater att fortsätta att föregå med gott exempel och verka för en universell karaktär av människorättsrådets arbete, särskilt genom att ratificera alla internationella människorättsinstrument som detta har fastställt. Det är synnerligen beklagligt att ingen av medlemsstaterna har ratificerat konventionen om skydd av alla migrerande arbetstagares och deras familjemedlemmars rättigheter, att flera medlemsstater ännu inte har antagit och/eller ratificerat konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden samt att endast en medlemsstat har ratificerat det fakultativa protokollet till den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Parlamentet upprepar sin uppmaning till samtliga medlemsstater att ratificera dessa konventioner.

| 7. | Trots att vissa blygsamma förbättringar förvisso skett är Europaparlamentet fortfarande oroat över den blockpolitik som bitit sig fast och ibland fortfarande dominerar arbetet, något som påverkar urvalet av de länder och situationer som människorättsrådet uppmärksammar, vilket i sin tur får negativa följder för dess auktoritet och trovärdighet. |
| --- | --- |

7.

Trots att vissa blygsamma förbättringar förvisso skett är Europaparlamentet fortfarande oroat över den blockpolitik som bitit sig fast och ibland fortfarande dominerar arbetet, något som påverkar urvalet av de länder och situationer som människorättsrådet uppmärksammar, vilket i sin tur får negativa följder för dess auktoritet och trovärdighet.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att översynen inte har resulterat i mer långtgående kriterier för medlemskap vad gäller åtaganden och resultat i människorättsfrågor. Parlamentet upprepar sin begäran om konkurrensutsatta val för samtliga regionala grupper och rekommenderar EU och dess medlemsstater att klart och tydligt ta avstånd från den praxis som innebär att regionala grupper ställer upp med ”clean slates” (lika många kandidater som det finns platser), och att föregå med gott exempel i denna fråga. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar att översynen inte har resulterat i mer långtgående kriterier för medlemskap vad gäller åtaganden och resultat i människorättsfrågor. Parlamentet upprepar sin begäran om konkurrensutsatta val för samtliga regionala grupper och rekommenderar EU och dess medlemsstater att klart och tydligt ta avstånd från den praxis som innebär att regionala grupper ställer upp med ”clean slates” (lika många kandidater som det finns platser), och att föregå med gott exempel i denna fråga.

Människorättsbrott i de länder som upplevt den arabiska våren

| 9. | Europaparlamentet noterar att Libyen återtagit sin plats i människorättsrådet och uppmuntrar landets återintegrering. Det är dock beklagligt att man inte tog tillfället i akt att utarbeta starka och tydliga kriterier för återupptagande av avstängda medlemmar, som logiskt sett bör bygga på de ursprungliga kriterier som måste uppfyllas för inval. Parlamentet uppmanar människorättsrådet med eftertryck att utan vidare dröjsmål ta fram sådana kriterier för framtida bruk, så att man kan göra konsekventa utvärderingar av ett lands lämplighet att vara medlem i människorättsområdet på grundval av situationen för de mänskliga rättigheterna i landet i fråga. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att Libyen återtagit sin plats i människorättsrådet och uppmuntrar landets återintegrering. Det är dock beklagligt att man inte tog tillfället i akt att utarbeta starka och tydliga kriterier för återupptagande av avstängda medlemmar, som logiskt sett bör bygga på de ursprungliga kriterier som måste uppfyllas för inval. Parlamentet uppmanar människorättsrådet med eftertryck att utan vidare dröjsmål ta fram sådana kriterier för framtida bruk, så att man kan göra konsekventa utvärderingar av ett lands lämplighet att vara medlem i människorättsområdet på grundval av situationen för de mänskliga rättigheterna i landet i fråga.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar den första rapporten från den oberoende, internationella undersökningskommissionen om Libyen, som lades fram inför människorättsrådet i september 2011, i enlighet med resultatet av det femtonde extra mötet. Parlamentet stöder en förlängning av undersökningskommissionens mandat och ser fram emot dess slutliga skriftliga rapport, som ska läggas fram vid det nittonde mötet. Parlamentet vill att de rekommendationer som undersökningskommissionen utfärdat ska genomföras, och ger sitt starka stöd till dess begäran om uttömmande, opartiska och offentliga utredningar av alla påstådda brott mot internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt under konflikten, oavsett vem som begått brotten och med fullständig respekt för rättsäkerhetsgarantierna. Situationen för de mänskliga rättigheterna i Libyen ger fortfarande anledning till oro, särskilt med avseende på förhållandena i samband med frihetsberövande och behandlingen av de fångar som kvarhålls av olika milisgrupper utan att interimsregeringen har någon verklig kontroll över dessa styrkor. Situationen kräver ökad vaksamhet och fortsatt stöd från världssamfundet, såsom FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter påpekade inför säkerhetsrådet den 25 januari 2012. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar den första rapporten från den oberoende, internationella undersökningskommissionen om Libyen, som lades fram inför människorättsrådet i september 2011, i enlighet med resultatet av det femtonde extra mötet. Parlamentet stöder en förlängning av undersökningskommissionens mandat och ser fram emot dess slutliga skriftliga rapport, som ska läggas fram vid det nittonde mötet. Parlamentet vill att de rekommendationer som undersökningskommissionen utfärdat ska genomföras, och ger sitt starka stöd till dess begäran om uttömmande, opartiska och offentliga utredningar av alla påstådda brott mot internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt under konflikten, oavsett vem som begått brotten och med fullständig respekt för rättsäkerhetsgarantierna. Situationen för de mänskliga rättigheterna i Libyen ger fortfarande anledning till oro, särskilt med avseende på förhållandena i samband med frihetsberövande och behandlingen av de fångar som kvarhålls av olika milisgrupper utan att interimsregeringen har någon verklig kontroll över dessa styrkor. Situationen kräver ökad vaksamhet och fortsatt stöd från världssamfundet, såsom FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter påpekade inför säkerhetsrådet den 25 januari 2012.

| 11. | Europaparlamentet fördömer i skarpast möjliga ordalag det omfattande, brutala förtryck och de systematiska brott mot de mänskliga rättigheterna som den syriska regimen utsätter sitt eget folk för, även barn. Parlamentet uppmanar de syriska myndigheterna att omedelbart upphöra med våldet och att uppfylla sina åtaganden enligt internationell människorättslagstiftning för att möjliggöra en fredlig och demokratisk övergång. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet fördömer i skarpast möjliga ordalag det omfattande, brutala förtryck och de systematiska brott mot de mänskliga rättigheterna som den syriska regimen utsätter sitt eget folk för, även barn. Parlamentet uppmanar de syriska myndigheterna att omedelbart upphöra med våldet och att uppfylla sina åtaganden enligt internationell människorättslagstiftning för att möjliggöra en fredlig och demokratisk övergång.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar det sextonde, sjuttonde och artonde extra mötet, som anordnats på initiativ av USA, Polen respektive EU, om människorättssituationen i Syrien. Parlamentet ställer sig bakom rekommendationerna från novemberrapporten och ser fram emot den uppdatering som ska läggas fram och den interaktiva dialog som ska föras vid det nittonde mötet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar det sextonde, sjuttonde och artonde extra mötet, som anordnats på initiativ av USA, Polen respektive EU, om människorättssituationen i Syrien. Parlamentet ställer sig bakom rekommendationerna från novemberrapporten och ser fram emot den uppdatering som ska läggas fram och den interaktiva dialog som ska föras vid det nittonde mötet.

| 13. | Europaparlamentet gläds åt beslutet att fastställa mandatet för en särskild rapportör om människorättssituationen i Syrien så snart undersökningskommissionens mandat upphör. Parlamentet ger i synnerhet sitt fulla stöd till den uppmaning som undersökningskommissionen, högkommissarien och alla innehavare av mandat enligt de särskilda förfarandena kommit med till de syriska myndigheterna om att dessa fullt ut ska samarbeta i undersökningarna, så att fullständig ansvarsskyldighet kan utkrävas och straffrihet motverkas. Parlamentet välkomnar alla diplomatiska ansträngningar som görs i FN:s säkerhetsråd av vice ordföranden för höga representanten/vice ordföranden för kommissionen, Baronessa Ashton, och EU:s medlemsstater gentemot Kina och Ryssland i syfte att omedelbart få till stånd en resolution om Syrien. Parlamentet beklagar djupt att säkerhetsrådet, på grund av Rysslands och Kinas förnyade veton, inte kunde stödja Arabförbundets begäran om en inkluderande, syriskledd politisk process som genomförs i en miljö fri från våld. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet gläds åt beslutet att fastställa mandatet för en särskild rapportör om människorättssituationen i Syrien så snart undersökningskommissionens mandat upphör. Parlamentet ger i synnerhet sitt fulla stöd till den uppmaning som undersökningskommissionen, högkommissarien och alla innehavare av mandat enligt de särskilda förfarandena kommit med till de syriska myndigheterna om att dessa fullt ut ska samarbeta i undersökningarna, så att fullständig ansvarsskyldighet kan utkrävas och straffrihet motverkas. Parlamentet välkomnar alla diplomatiska ansträngningar som görs i FN:s säkerhetsråd av vice ordföranden för höga representanten/vice ordföranden för kommissionen, Baronessa Ashton, och EU:s medlemsstater gentemot Kina och Ryssland i syfte att omedelbart få till stånd en resolution om Syrien. Parlamentet beklagar djupt att säkerhetsrådet, på grund av Rysslands och Kinas förnyade veton, inte kunde stödja Arabförbundets begäran om en inkluderande, syriskledd politisk process som genomförs i en miljö fri från våld.

| 14. | Europaparlamentet upprepar sin oro över människorättssituationen i Bahrain och uppmanar EU:s medlemsstater att verka för att en resolution ska antas i människorättsrådet om människorättssituationen i Bahrain. Parlamentet betonar att det behövs en uppföljning i människorättsrådet av frågan om kampen mot straffrihet i Jemen efter protesterna mot regeringen 2011. Parlamentet anser att amnestier bryter mot internationell människorättslagstiftning om de förhindrar att man åtalar personer som kan ha gjort sig skyldiga till brott mot mänskligheten, folkmord, krigsförbrytelser och allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet upprepar sin oro över människorättssituationen i Bahrain och uppmanar EU:s medlemsstater att verka för att en resolution ska antas i människorättsrådet om människorättssituationen i Bahrain. Parlamentet betonar att det behövs en uppföljning i människorättsrådet av frågan om kampen mot straffrihet i Jemen efter protesterna mot regeringen 2011. Parlamentet anser att amnestier bryter mot internationell människorättslagstiftning om de förhindrar att man åtalar personer som kan ha gjort sig skyldiga till brott mot mänskligheten, folkmord, krigsförbrytelser och allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar de uttalanden som FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Navi Pillay, gjorde under 2011 och i vilka hon krävde att de egyptiska myndigheterna skulle upphöra med den överdrivna och brutala våldsanvändningen mot demonstranterna på Tahrirtorget och på andra håll i landet, inklusive den uppenbart otillbörliga användningen av tårgas, gummikulor och skarp ammunition, liksom hennes krav på oberoende utredningar av diverse demonstrationer och händelser. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar de uttalanden som FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Navi Pillay, gjorde under 2011 och i vilka hon krävde att de egyptiska myndigheterna skulle upphöra med den överdrivna och brutala våldsanvändningen mot demonstranterna på Tahrirtorget och på andra håll i landet, inklusive den uppenbart otillbörliga användningen av tårgas, gummikulor och skarp ammunition, liksom hennes krav på oberoende utredningar av diverse demonstrationer och händelser.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att i samband med den andra omgången av den allmänna återkommande utvärderingen om Algeriet rikta in sig på frågan om påtvingade försvinnanden och att understryka att Algeriet inte har följt upp de rekommendationer som utfärdats av fördragsorganen i denna fråga. Parlamentet efterlyser en särskild uppföljningsmekanism för detta ändamål. Samtidigt uppmanar parlamentet EU och dess medlemsstater att uttrycka allvarlig oro över de fem lagar som nyligen antagits, särskilt den repressiva föreningslagen och den diskriminerande lagen om kvinnor. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att i samband med den andra omgången av den allmänna återkommande utvärderingen om Algeriet rikta in sig på frågan om påtvingade försvinnanden och att understryka att Algeriet inte har följt upp de rekommendationer som utfärdats av fördragsorganen i denna fråga. Parlamentet efterlyser en särskild uppföljningsmekanism för detta ändamål. Samtidigt uppmanar parlamentet EU och dess medlemsstater att uttrycka allvarlig oro över de fem lagar som nyligen antagits, särskilt den repressiva föreningslagen och den diskriminerande lagen om kvinnor.

| 17. | Europaparlamentet betonar behovet av internationell övervakning av människorättsläget i Västsahara, inte minst genom att man anlitar de särskilda rapportörerna från människorättsrådet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar behovet av internationell övervakning av människorättsläget i Västsahara, inte minst genom att man anlitar de särskilda rapportörerna från människorättsrådet.

Övriga länder

| 18. | Europaparlamentet välkomnar beslutet att utse en särskild rapportör om människorättssituationen i Iran. Parlamentet välkomnar också den interimsrapport som lagts fram av den särskilde rapportören till FN:s generalförsamlings tredje kommitté och ser fram emot behandlingen av denna rapport vid det nittonde mötet. De iranska myndigheterna uppmanas med eftertryck att samarbeta under den särskilde rapportörens undersökningar, bland annat genom att ge tillåtelse att resa in i landet. Parlamentet efterlyser en förlängning av den särskilde rapportörens mandat, mot bakgrund av den svåra situationen för de mänskliga rättigheterna i Iran. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar beslutet att utse en särskild rapportör om människorättssituationen i Iran. Parlamentet välkomnar också den interimsrapport som lagts fram av den särskilde rapportören till FN:s generalförsamlings tredje kommitté och ser fram emot behandlingen av denna rapport vid det nittonde mötet. De iranska myndigheterna uppmanas med eftertryck att samarbeta under den särskilde rapportörens undersökningar, bland annat genom att ge tillåtelse att resa in i landet. Parlamentet efterlyser en förlängning av den särskilde rapportörens mandat, mot bakgrund av den svåra situationen för de mänskliga rättigheterna i Iran.

| 19. | Europaparlamentet berömmer de särskilda rapportörerna om människorättssituationen i Nordkorea och om människorättssituationen i Burma/Myanmar för deras fortsatta insatser inom ramen för sina mandat, och vill se en förlängning av dessa mandat. Parlamentet välkomnar de första positiva förändringarna i fråga om Burmas inställning till ett större samarbete inom ramen för de särskilda förfarandena, och upprepar sin begäran om att alla återstående samvetsfångar ska friges och att konkreta ska steg tas för att bekämpa straffriheten i Burma, särskilt i fråga om brott mot mänskligheten som begåtts mot etniska grupper. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet berömmer de särskilda rapportörerna om människorättssituationen i Nordkorea och om människorättssituationen i Burma/Myanmar för deras fortsatta insatser inom ramen för sina mandat, och vill se en förlängning av dessa mandat. Parlamentet välkomnar de första positiva förändringarna i fråga om Burmas inställning till ett större samarbete inom ramen för de särskilda förfarandena, och upprepar sin begäran om att alla återstående samvetsfångar ska friges och att konkreta ska steg tas för att bekämpa straffriheten i Burma, särskilt i fråga om brott mot mänskligheten som begåtts mot etniska grupper.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och EU:s medlemsstater att arbeta för en kraftfull gemensam EU-ståndpunkt om det internationella undersökningsuppdraget om Gazakonflikten, där man offentligt kräver att undersökningsuppdragets rekommendationer ska genomföras och ansvar utkrävas för alla brott mot folkrätten, oavsett vem förövaren påstås vara, genom oberoende, opartiska, insynsvänliga och effektiva utredningar. Parlamentet anser att det inte kommer att kunna ske någon verklig fredsprocess i Mellanöstern utan ansvarsskyldighet och rättvisa. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och EU:s medlemsstater att arbeta för en kraftfull gemensam EU-ståndpunkt om det internationella undersökningsuppdraget om Gazakonflikten, där man offentligt kräver att undersökningsuppdragets rekommendationer ska genomföras och ansvar utkrävas för alla brott mot folkrätten, oavsett vem förövaren påstås vara, genom oberoende, opartiska, insynsvänliga och effektiva utredningar. Parlamentet anser att det inte kommer att kunna ske någon verklig fredsprocess i Mellanöstern utan ansvarsskyldighet och rättvisa.

| 21. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för det mandat som nyligen fastställts till en oberoende sakkunnig om människorättssituationen i Elfenbenskusten, som ska följa upp genomförandet av rekommendationerna från undersökningskommissionen, och ser fram emot behandlingen av dennes rapport vid det nittonde mötet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för det mandat som nyligen fastställts till en oberoende sakkunnig om människorättssituationen i Elfenbenskusten, som ska följa upp genomförandet av rekommendationerna från undersökningskommissionen, och ser fram emot behandlingen av dennes rapport vid det nittonde mötet.

| 22. | Europaparlamentet betonar behovet av vidare stöd till insatserna för att stärka processen för ansvarsutkrävande på Sri Lanka och av fortsatta krav på en undersökningskommission från FN som utreder samtliga begångna brott, enligt rekommendationen från FN:s generalsekreterares expertpanel om Sri Lanka. Parlamentet uppmanar den srilankesiska regeringen att sända en inbjudan till FN:s särskilde rapportör om främjande och skydd av rätten till åsikts- och yttrandefrihet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar behovet av vidare stöd till insatserna för att stärka processen för ansvarsutkrävande på Sri Lanka och av fortsatta krav på en undersökningskommission från FN som utreder samtliga begångna brott, enligt rekommendationen från FN:s generalsekreterares expertpanel om Sri Lanka. Parlamentet uppmanar den srilankesiska regeringen att sända en inbjudan till FN:s särskilde rapportör om främjande och skydd av rätten till åsikts- och yttrandefrihet.

| 23. | Europaparlamentet känner djup oro över den allt värre situationen för de mänskliga rättigheterna i Kazakstan. Parlamentet anser att rapporten från den allmänna åklagarmyndigheten om händelserna i Zjanaozen och Sjetpe (Västra Kazakstan) inte i tillräcklig utsträckning tar upp den roll som de kazakstanska statliga styrkorna spelade när strejkande oljearbetare och deras sympatisörer och anhängare brutalt slogs ned under protesterna den 16-18 december 2011, då minst 17 personer avled. Parlamentet finner det upprörande att ledande personer i oppositionspartierna, människorättsförsvarare och journalister greps efter dessa händelser. Parlamentet begär en oberoende, internationell utredning av händelserna och kräver att alla politiska fångar, däribland oljearbetarnas advokat, Natalja Sokolova, omedelbart friges. Människorättssituationen i Kazakstan måste diskuteras vid människorättsrådets kommande möte. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet känner djup oro över den allt värre situationen för de mänskliga rättigheterna i Kazakstan. Parlamentet anser att rapporten från den allmänna åklagarmyndigheten om händelserna i Zjanaozen och Sjetpe (Västra Kazakstan) inte i tillräcklig utsträckning tar upp den roll som de kazakstanska statliga styrkorna spelade när strejkande oljearbetare och deras sympatisörer och anhängare brutalt slogs ned under protesterna den 16-18 december 2011, då minst 17 personer avled. Parlamentet finner det upprörande att ledande personer i oppositionspartierna, människorättsförsvarare och journalister greps efter dessa händelser. Parlamentet begär en oberoende, internationell utredning av händelserna och kräver att alla politiska fångar, däribland oljearbetarnas advokat, Natalja Sokolova, omedelbart friges. Människorättssituationen i Kazakstan måste diskuteras vid människorättsrådets kommande möte.

| 24. | Europaparlamentet lovordar det arbete som kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter uträttat för människorättssituationen i Demokratiska republiken Kongo, och betonar att det på nytt behöver fastställas ett mandat för en oberoende expert som ska övervaka människorättssituationen i landet och arbeta med myndigheterna för ett genomförande av de rekommendationer som utfärdats av internationella mekanismer för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet lovordar det arbete som kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter uträttat för människorättssituationen i Demokratiska republiken Kongo, och betonar att det på nytt behöver fastställas ett mandat för en oberoende expert som ska övervaka människorättssituationen i landet och arbeta med myndigheterna för ett genomförande av de rekommendationer som utfärdats av internationella mekanismer för mänskliga rättigheter.

| 25. | Europaparlamentet begär att EU-delegationen och EU:s medlemsstater arbetar för att åstadkomma en resolution från människorättsrådet om situationen i Eritrea, mot bakgrund av landets dåliga och allt sämre resultat när det gäller respekten för yttrandefriheten, religions- och trosfriheten samt samvetsfriheten. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet begär att EU-delegationen och EU:s medlemsstater arbetar för att åstadkomma en resolution från människorättsrådet om situationen i Eritrea, mot bakgrund av landets dåliga och allt sämre resultat när det gäller respekten för yttrandefriheten, religions- och trosfriheten samt samvetsfriheten.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar rapporten från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om situationen i Afghanistan, en rapport som bygger på det arbete som hennes kontor utför inom ramen för Unama. EU:s medlemsstater uppmanas att offentligt ställa sig bakom rapporten och delta i debatten om den, till stöd för rapportens rekommendationer om ett stärkande av rättsstaten, kampen mot straffriheten, kvinnors rättigheter och arbetet i de afghanska institutionerna för mänskliga rättigheter. Parlamentet stöder inrättandet av en särskild rapportör om människorättssituationen i Afghanistan. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar rapporten från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om situationen i Afghanistan, en rapport som bygger på det arbete som hennes kontor utför inom ramen för Unama. EU:s medlemsstater uppmanas att offentligt ställa sig bakom rapporten och delta i debatten om den, till stöd för rapportens rekommendationer om ett stärkande av rättsstaten, kampen mot straffriheten, kvinnors rättigheter och arbetet i de afghanska institutionerna för mänskliga rättigheter. Parlamentet stöder inrättandet av en särskild rapportör om människorättssituationen i Afghanistan.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att konceptet ”ansvar att skydda” har gjort stora framsteg inom FN-organ som säkerhetsrådet, generalförsamlingen och människorättsrådet. Ansvar att skydda är ett övergripande koncept som omfattar mer än bara militära ingripanden. En ny tolkning av konceptet har också uppstått (”att visa ansvar när man skyddar”), främst hos vissa av Briks-länderna, särskilt Brasilien, i samband med krisen i Libyen. Parlamentet vill se mer debatt om hur FN:s organ, särskilt säkerhetsrådet, eventuellt skulle kunna använda sig av detta koncept för att åstadkomma större samarbete mellan medlemsstaterna vid kriser. Parlamentet understryker i synnerhet den förebyggande roll som spelats av Internationella brottmålsdomstolen, framför allt dess åklagare, och de fördelar det inneburit att vända sig till denna domstol genom FN:s säkerhetsråd i detta avseende. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet konstaterar att konceptet ”ansvar att skydda” har gjort stora framsteg inom FN-organ som säkerhetsrådet, generalförsamlingen och människorättsrådet. Ansvar att skydda är ett övergripande koncept som omfattar mer än bara militära ingripanden. En ny tolkning av konceptet har också uppstått (”att visa ansvar när man skyddar”), främst hos vissa av Briks-länderna, särskilt Brasilien, i samband med krisen i Libyen. Parlamentet vill se mer debatt om hur FN:s organ, särskilt säkerhetsrådet, eventuellt skulle kunna använda sig av detta koncept för att åstadkomma större samarbete mellan medlemsstaterna vid kriser. Parlamentet understryker i synnerhet den förebyggande roll som spelats av Internationella brottmålsdomstolen, framför allt dess åklagare, och de fördelar det inneburit att vända sig till denna domstol genom FN:s säkerhetsråd i detta avseende.

| 28. | Europaparlamentet betonar behovet av internationell övervakning av människorättsläget i Kina, och uppmanar EU:s medlemsstater att arbeta aktivt för att få till stånd en sådan övervakning, mot bakgrund av att människorättsdialogen mellan EU och Kina inte lett till några betydande och påtagliga resultat. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar behovet av internationell övervakning av människorättsläget i Kina, och uppmanar EU:s medlemsstater att arbeta aktivt för att få till stånd en sådan övervakning, mot bakgrund av att människorättsdialogen mellan EU och Kina inte lett till några betydande och påtagliga resultat.

| 29. | Europaparlamentet upprepar att tanke-, samvets- och religionsfriheten – inklusive friheten att byta eller överge religion eller övertygelse – är en grundläggande mänsklig rättighet. Parlamentet lovordar det arbete som FN:s särskilde rapportör för religions- och trosfrihet uträttat och beklagar att många enskilda personer och befolkningsgrupper världen över har förnekats denna rättighet. Parlamentet beklagar att religions- och yttrandefriheten konstant kränks på det historiska Tibets territorium och att ett växande antal tibetaner som en följd av detta nyligen har tagit till självbränningar som en extrem form av protest mot att de förvägras sina rättigheter och friheter. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet upprepar att tanke-, samvets- och religionsfriheten – inklusive friheten att byta eller överge religion eller övertygelse – är en grundläggande mänsklig rättighet. Parlamentet lovordar det arbete som FN:s särskilde rapportör för religions- och trosfrihet uträttat och beklagar att många enskilda personer och befolkningsgrupper världen över har förnekats denna rättighet. Parlamentet beklagar att religions- och yttrandefriheten konstant kränks på det historiska Tibets territorium och att ett växande antal tibetaner som en följd av detta nyligen har tagit till självbränningar som en extrem form av protest mot att de förvägras sina rättigheter och friheter.

| 30. | Europaparlamentet fördömer det uttalande som Japans justitieminister nyligen gjorde om ett eventuellt återupptagande av tillämpningen av dödsstraffet. Parlamentet gläder sig åt Mongoliets beslut den 5 januari 2012 att avskaffa dödsstraffet, som en förlängning av det moratorium för tillämpningen av dödsstraffet som infördes i januari 2010. FN:s människorättsråd och generalförsamling uppmanas att fortsätta att arbeta för ett moratorium för och ett avskaffande av dödsstraffet i hela världen. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet fördömer det uttalande som Japans justitieminister nyligen gjorde om ett eventuellt återupptagande av tillämpningen av dödsstraffet. Parlamentet gläder sig åt Mongoliets beslut den 5 januari 2012 att avskaffa dödsstraffet, som en förlängning av det moratorium för tillämpningen av dödsstraffet som infördes i januari 2010. FN:s människorättsråd och generalförsamling uppmanas att fortsätta att arbeta för ett moratorium för och ett avskaffande av dödsstraffet i hela världen.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar Guatemalas parlaments beslut att ratificera Romstadgan. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar Guatemalas parlaments beslut att ratificera Romstadgan.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som utförs av FN:s enhet för jämställdhetsfrågor (UN Women), vilket bör få följder för genomförandet och skyddet av ”Pekingregelverket”, även med hänsyn till sexuella och reproduktiva rättigheter, liksom för genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 om kvinnors roll för fred och säkerhet, vilka alla är nyckelfrågor för EU. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar det arbete som utförs av FN:s enhet för jämställdhetsfrågor (UN Women), vilket bör få följder för genomförandet och skyddet av ”Pekingregelverket”, även med hänsyn till sexuella och reproduktiva rättigheter, liksom för genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 om kvinnors roll för fred och säkerhet, vilka alla är nyckelfrågor för EU.

De allmänna återkommande utvärderingarna

| 33. | Europaparlamentet ser positivt på att resultatet av översynen av människorättsrådet bekräftat att den andra omgången av de allmänna återkommande utvärderingarna bör inriktas på bland annat genomförandet av de accepterade rekommendationerna från den första omgången, men betonar att de rekommendationer som inte accepterades av det utvärderade landet inte bör uteslutas ur denna process. De länder som medverkar i de allmänna återkommande utvärderingarna uppmanas att särskilt koncentrera sin bedömning av tredjeländer till dessas uppföljning och genomförande av rekommendationerna från FN:s fördragsorgan och de särskilda förfarandena, som ett viktigt politiskt stöd till dessa värdefulla expertbaserade bidrag. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet ser positivt på att resultatet av översynen av människorättsrådet bekräftat att den andra omgången av de allmänna återkommande utvärderingarna bör inriktas på bland annat genomförandet av de accepterade rekommendationerna från den första omgången, men betonar att de rekommendationer som inte accepterades av det utvärderade landet inte bör uteslutas ur denna process. De länder som medverkar i de allmänna återkommande utvärderingarna uppmanas att särskilt koncentrera sin bedömning av tredjeländer till dessas uppföljning och genomförande av rekommendationerna från FN:s fördragsorgan och de särskilda förfarandena, som ett viktigt politiskt stöd till dessa värdefulla expertbaserade bidrag.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge tekniskt bistånd för att rekommendationerna från de allmänna återkommande utvärderingarna ska kunna genomföras, i linje med de åtaganden som gjorts i samband med människorättsrådets institutionsuppbyggande åtgärdspaket och resultatet från översynen. Parlamentet pekar på den frivilliga fonden för ekonomiskt och tekniskt bistånd till genomförandet av de allmänna återkommande utvärderingarna som ett användbart verktyg i detta sammanhang, och uppmanar andra medlemsstater att följa de brittiska och tyska exemplen och bidra till fonden. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge tekniskt bistånd för att rekommendationerna från de allmänna återkommande utvärderingarna ska kunna genomföras, i linje med de åtaganden som gjorts i samband med människorättsrådets institutionsuppbyggande åtgärdspaket och resultatet från översynen. Parlamentet pekar på den frivilliga fonden för ekonomiskt och tekniskt bistånd till genomförandet av de allmänna återkommande utvärderingarna som ett användbart verktyg i detta sammanhang, och uppmanar andra medlemsstater att följa de brittiska och tyska exemplen och bidra till fonden.

| 35. | Europaparlamentet anser att EU bör försöka göra processen med de allmänna återkommande utvärderingarna mer synlig genom att ta upp rekommendationerna i bilaterala och multilaterala dialoger med medlemsstater i FN. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att EU bör försöka göra processen med de allmänna återkommande utvärderingarna mer synlig genom att ta upp rekommendationerna i bilaterala och multilaterala dialoger med medlemsstater i FN.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar den utökade roll som i enlighet med Parisprinciperna har getts åt nationella människorättsinstitutioner, som nu har rätt att ta till orda omedelbart efter den utvärderade staten vid antagandet av resultatet från de allmänna återkommande utvärderingarna i kammaren. Parlamentet upprepar sitt stöd till icke-statliga människorättsorganisationer och en större medverkan av det civila samhället och experter vid de allmänna återkommande utvärderingarna. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar den utökade roll som i enlighet med Parisprinciperna har getts åt nationella människorättsinstitutioner, som nu har rätt att ta till orda omedelbart efter den utvärderade staten vid antagandet av resultatet från de allmänna återkommande utvärderingarna i kammaren. Parlamentet upprepar sitt stöd till icke-statliga människorättsorganisationer och en större medverkan av det civila samhället och experter vid de allmänna återkommande utvärderingarna.

| 37. | Europaparlamentet ser positivt på att resultatet av översynen av människorättsrådet innefattar en frivillig halvtidsrapport om uppföljningen av accepterade rekommendationer, och EU:s medlemsstater uppmanas att här föregå med gott exempel. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet ser positivt på att resultatet av översynen av människorättsrådet innefattar en frivillig halvtidsrapport om uppföljningen av accepterade rekommendationer, och EU:s medlemsstater uppmanas att här föregå med gott exempel.

De särskilda förfarandena

| 38. | Europaparlamentet fastslår återigen att de särskilda förfarandena utgör kärnan för FN:s människorättssystem och att människorättsrådets trovärdighet och effektivitet är beroende av att de särskilda förfarandena genomförs fullt ut och att rådet samarbetar med mandatinnehavarna. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet fastslår återigen att de särskilda förfarandena utgör kärnan för FN:s människorättssystem och att människorättsrådets trovärdighet och effektivitet är beroende av att de särskilda förfarandena genomförs fullt ut och att rådet samarbetar med mandatinnehavarna.

| 39. | Europaparlamentet gläds åt att översynen av människorättsrådet har bekräftat mandatinnehavarnas integritet och oberoende som väsentliga inslag i de särskilda förfarandena. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet gläds åt att översynen av människorättsrådet har bekräftat mandatinnehavarnas integritet och oberoende som väsentliga inslag i de särskilda förfarandena.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som vidtagits inom ramen för översynen av människorättsrådet i syfte att öka insynen i urvals- och utnämningsprocessen för mandatinnehavare. Parlamentet välkomnar också den utökade roll som nationella människorättsinstitutioner som följer Parisprinciperna spelar i denna urvalsprocess. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som vidtagits inom ramen för översynen av människorättsrådet i syfte att öka insynen i urvals- och utnämningsprocessen för mandatinnehavare. Parlamentet välkomnar också den utökade roll som nationella människorättsinstitutioner som följer Parisprinciperna spelar i denna urvalsprocess.

| 41. | Europaparlamentet beklagar att de särskilda förfarandenas kapacitet för tidig varning inte har stärkts ytterligare genom en mekanism som gör det möjligt att automatiskt inleda en behandling i människorättsrådet av en viss situation. Det är också beklagligt att det inte finns någon uppföljningsmekanism för genomförandet av rekommendationer från de särskilda förfarandena. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet beklagar att de särskilda förfarandenas kapacitet för tidig varning inte har stärkts ytterligare genom en mekanism som gör det möjligt att automatiskt inleda en behandling i människorättsrådet av en viss situation. Det är också beklagligt att det inte finns någon uppföljningsmekanism för genomförandet av rekommendationer från de särskilda förfarandena.

EU:s medverkan

| 42. | Europaparlamentet välkomnar den utlovade ökade finansieringen till det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter, och betonar att denna extra finansiering också bör användas för att öka stödet till människorättsrådet. Parlamentet välkomnar de ekonomiska bidrag som sedan 2007 har lämnats åt människorättsrådet via det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter. Med tanke på omfattningen av de nya utmaningar som har uppkommit under den senaste tiden förväntar sig parlamentet att kommissionen kommer att vilja öka sitt årliga bidrag. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet välkomnar den utlovade ökade finansieringen till det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter, och betonar att denna extra finansiering också bör användas för att öka stödet till människorättsrådet. Parlamentet välkomnar de ekonomiska bidrag som sedan 2007 har lämnats åt människorättsrådet via det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter. Med tanke på omfattningen av de nya utmaningar som har uppkommit under den senaste tiden förväntar sig parlamentet att kommissionen kommer att vilja öka sitt årliga bidrag.

| 43. | Europaparlamentet upprepar sitt starka stöd för EU:s aktiva medverkan i människorättsrådets arbete, som har skett genom att man gemensamt lagt fram och stött resolutioner, gjort uttalanden och deltagit i interaktiva diskussioner och debatter. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet upprepar sitt starka stöd för EU:s aktiva medverkan i människorättsrådets arbete, som har skett genom att man gemensamt lagt fram och stött resolutioner, gjort uttalanden och deltagit i interaktiva diskussioner och debatter.

| 44. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till EU och dess medlemsstater att se till att de mänskliga rättigheterna respekteras fullt ut även i den interna politiken, så att dubbla måttstockar undviks och den interna och externa politiken blir mer samstämd, och den moraliska auktoriteten ökar på den internationella arenan. Parlamentet uppmanar höga representanten/vice ordföranden för kommissionen, Baronessa Ashton, att ta upp frågan om företag i EU som medverkar till brott mot de mänskliga rättigheterna utanför EU och att verka för införandet av ett system med påföljder mot sådana företag, eller åtminstone att registrera sådana fall och se till att de företagen inte får EU-stöd eller något form av hjälp av Europeiska utrikestjänsten. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till EU och dess medlemsstater att se till att de mänskliga rättigheterna respekteras fullt ut även i den interna politiken, så att dubbla måttstockar undviks och den interna och externa politiken blir mer samstämd, och den moraliska auktoriteten ökar på den internationella arenan. Parlamentet uppmanar höga representanten/vice ordföranden för kommissionen, Baronessa Ashton, att ta upp frågan om företag i EU som medverkar till brott mot de mänskliga rättigheterna utanför EU och att verka för införandet av ett system med påföljder mot sådana företag, eller åtminstone att registrera sådana fall och se till att de företagen inte får EU-stöd eller något form av hjälp av Europeiska utrikestjänsten.

| 45. | Europaparlamentet betonar återigen hur absolut avgörande det är att EU kan formulera kraftfulla gemensamma ståndpunkter för att unionens och dess medlemsstaters kollektiva tyngd ska kunna utnyttjas. I detta sammanhang noterar parlamentet kapacitetsutvecklingen i rådets arbetsgrupp för mänskliga rättigheter (Cohom) och arbetet med att fastställa viktiga prioriteringar, liksom arbetet med att klargöra uppgiftsfördelningen, som kommer att bidra till att utveckla den utåtriktade verksamheten och samarbetet när det gäller regioner, men även arbetet med att utöva påtryckningar på alla måttfulla stater, inbegripet mellan Genève och New York. Parlamentet ser positivt på att Cohom de facto är baserat i Bryssel och välkomnar förslaget om att Cohom ska träffas en gång om året i Genève. Parlamentet stöder arbetet med att få fram ”ett budskap med många röster” men beklagar djupt att ansträngningarna för att komma överens alltför ofta leder till att man får nöja sig med den minsta gemensamma nämnaren, särskilt i den slutliga versionen av rådets slutsatser. Parlamentet efterlyser ett djärvare, mer ambitiöst agerande. I detta sammanhang uppmanas Europeiska utrikestjänsten, särskilt EU:s delegationer i Genève och New York, att öka samstämdheten genom samråd om sakfrågor i god tid, liksom synligheten för EU:s insatser i syfte att öka EU:s trovärdighet i världen. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar återigen hur absolut avgörande det är att EU kan formulera kraftfulla gemensamma ståndpunkter för att unionens och dess medlemsstaters kollektiva tyngd ska kunna utnyttjas. I detta sammanhang noterar parlamentet kapacitetsutvecklingen i rådets arbetsgrupp för mänskliga rättigheter (Cohom) och arbetet med att fastställa viktiga prioriteringar, liksom arbetet med att klargöra uppgiftsfördelningen, som kommer att bidra till att utveckla den utåtriktade verksamheten och samarbetet när det gäller regioner, men även arbetet med att utöva påtryckningar på alla måttfulla stater, inbegripet mellan Genève och New York. Parlamentet ser positivt på att Cohom de facto är baserat i Bryssel och välkomnar förslaget om att Cohom ska träffas en gång om året i Genève. Parlamentet stöder arbetet med att få fram ”ett budskap med många röster” men beklagar djupt att ansträngningarna för att komma överens alltför ofta leder till att man får nöja sig med den minsta gemensamma nämnaren, särskilt i den slutliga versionen av rådets slutsatser. Parlamentet efterlyser ett djärvare, mer ambitiöst agerande. I detta sammanhang uppmanas Europeiska utrikestjänsten, särskilt EU:s delegationer i Genève och New York, att öka samstämdheten genom samråd om sakfrågor i god tid, liksom synligheten för EU:s insatser i syfte att öka EU:s trovärdighet i världen.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar vice ordföranden/den höga representantens åtagande att ta fram en årlig strategi för att fastställa prioriteringar på FN-nivå vid alla sammanträden som rör mänskliga rättigheter, såväl i Genève som i New York. Parlamentet påpekar att vice ordföranden/den höga representanten och kommissionens ledamot med ansvar för humanitärt bistånd och civilskydd behöver samarbeta nära med varandra, eftersom deras ansvarsområden särskilt i fråga om mänskliga rättigheter har en stark inbördes koppling. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet välkomnar vice ordföranden/den höga representantens åtagande att ta fram en årlig strategi för att fastställa prioriteringar på FN-nivå vid alla sammanträden som rör mänskliga rättigheter, såväl i Genève som i New York. Parlamentet påpekar att vice ordföranden/den höga representanten och kommissionens ledamot med ansvar för humanitärt bistånd och civilskydd behöver samarbeta nära med varandra, eftersom deras ansvarsområden särskilt i fråga om mänskliga rättigheter har en stark inbördes koppling.

| 47. | Europaparlamentet gläds åt att FN:s generalförsamling antagit resolution 65/276 om EU:s deltagande i FN:s arbete, som en anspråkslös början på det större arbetet med att uppgradera EU:s roll i FN:s arbete för mänskliga rättigheter. Nu måste EU med kraft trycka på för att hävda sina rättigheter och genomdriva en ambitiös strategi i syfte att ytterligare stärka sin ställning inom FN. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet gläds åt att FN:s generalförsamling antagit resolution 65/276 om EU:s deltagande i FN:s arbete, som en anspråkslös början på det större arbetet med att uppgradera EU:s roll i FN:s arbete för mänskliga rättigheter. Nu måste EU med kraft trycka på för att hävda sina rättigheter och genomdriva en ambitiös strategi i syfte att ytterligare stärka sin ställning inom FN.

| 48. | Europaparlamentet välkomnar den konstruktiva roll som EU och dess medlemsstater spelade under översynen av människorättsrådet, särskilt genom försvaret av oberoendet för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och stödet till de särskilda förfarandena och de landspecifika mandaten. Parlamentet påminner om att de regionala kontoren för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter behöver tillräcklig finansiering för att inte tvingas stänga. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet välkomnar den konstruktiva roll som EU och dess medlemsstater spelade under översynen av människorättsrådet, särskilt genom försvaret av oberoendet för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och stödet till de särskilda förfarandena och de landspecifika mandaten. Parlamentet påminner om att de regionala kontoren för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter behöver tillräcklig finansiering för att inte tvingas stänga.

| 49. | Europaparlamentet betonar att EU:s kapacitet till utåtriktad verksamhet behöver förbättras snarast, bland annat genom en utveckling av starka allianser med viktiga regionala partner och alla måttfulla stater och genom ett system där vice ordföranden/den höga representanten hjälper till med att påverka tredjeländer. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet betonar att EU:s kapacitet till utåtriktad verksamhet behöver förbättras snarast, bland annat genom en utveckling av starka allianser med viktiga regionala partner och alla måttfulla stater och genom ett system där vice ordföranden/den höga representanten hjälper till med att påverka tredjeländer.

| 50. | Europaparlamentet ser med stor tillfredsställelse på uttalandet från vice ordföranden/den höga representanten inför parlamentet den 13 december 2011, där hon tillmötesgick parlamentets långvariga begäran om en särskild EU-representant för mänskliga rättigheter. Parlamentet betonar att den som anförtros detta uppdrag bör befinna sig på expertnivå och ha styrkt erfarenhet av människorättsfrågor. Utnämningen måste ske så snart som möjligt, och tillräckliga resurser måste tilldelas för att uppdraget ska kunna fullgöras. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet ser med stor tillfredsställelse på uttalandet från vice ordföranden/den höga representanten inför parlamentet den 13 december 2011, där hon tillmötesgick parlamentets långvariga begäran om en särskild EU-representant för mänskliga rättigheter. Parlamentet betonar att den som anförtros detta uppdrag bör befinna sig på expertnivå och ha styrkt erfarenhet av människorättsfrågor. Utnämningen måste ske så snart som möjligt, och tillräckliga resurser måste tilldelas för att uppdraget ska kunna fullgöras.

| 51. | Europaparlamentet uppdrar åt sin delegation till det nittonde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter att ta upp de frågor och ståndpunkter som uttrycks i denna resolution. Delegationen uppmanas att rapportera till underutskottet om mänskliga rättigheter om sitt besök. Parlamentet anser det vara absolut nödvändigt att fortsätta med sin praxis att sända en delegation till relevanta möten i FN:s människorättsråd och generalförsamling. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppdrar åt sin delegation till det nittonde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter att ta upp de frågor och ståndpunkter som uttrycks i denna resolution. Delegationen uppmanas att rapportera till underutskottet om mänskliga rättigheter om sitt besök. Parlamentet anser det vara absolut nödvändigt att fortsätta med sin praxis att sända en delegation till relevanta möten i FN:s människorättsråd och generalförsamling.

*

* *

| 52. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s säkerhetsråd, FN:s generalsekreterare, ordföranden för FN:s sextiosjätte generalförsamling, ordföranden för FN:s råd för mänskliga rättigheter, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter samt den arbetsgrupp mellan EU och FN som inrättats av utskottet för utrikesfrågor. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s säkerhetsråd, FN:s generalsekreterare, ordföranden för FN:s sextiosjätte generalförsamling, ordföranden för FN:s råd för mänskliga rättigheter, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter samt den arbetsgrupp mellan EU och FN som inrättats av utskottet för utrikesfrågor.

---

(1)  FN:s tortyrkonvention, FN:s konvention om barnets rättigheter, FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionshinder och den internationella konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2011)0097.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0334.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2011)0229.

(5)  Artiklarna 2, 3.5 och 6 i fördraget om Europeiska unionen.

---

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/49 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/49

---

Torsdagen den 16 februari 2012Blinda personers tillgång till böcker

P7_TA(2012)0059

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om framställning nr 0924/2011 ingiven av Dan Pescod (brittisk medborgare) för European Blind Union/Royal National Institute of Blind People, om blinda personers tillgång till böcker och andra trycksaker (2011/2894(RSP))

2013/C 249 E/13

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av frågorna av den 13 januari 2012 till rådet och kommissionen om framställning nr 0924/2011 ingiven av Dan Pescod (brittisk medborgare) för European Blind Union/Royal National Institute of Blind People, om blinda personers tillgång till böcker och andra trycksaker (O-000005/2012 – B7–0029/2012 och O-000006/2012 – B7-0030/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågorna av den 13 januari 2012 till rådet och kommissionen om framställning nr 0924/2011 ingiven av Dan Pescod (brittisk medborgare) för European Blind Union/Royal National Institute of Blind People, om blinda personers tillgång till böcker och andra trycksaker (O-000005/2012 – B7–0029/2012 och O-000006/2012 – B7-0030/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Blinda och synskadade personer i EU har starkt begränsad tillgång till böcker och andra trycksaker eftersom 95 % av alla publicerade verk aldrig konverteras till ”tillgängliga format” såsom blindskrift, böcker med stor stil eller talböcker. |
| --- | --- |

A.

Blinda och synskadade personer i EU har starkt begränsad tillgång till böcker och andra trycksaker eftersom 95 % av alla publicerade verk aldrig konverteras till ”tillgängliga format” såsom blindskrift, böcker med stor stil eller talböcker.

| B. | För närvarande finns det ingen internationell rättsstandard för ett specifikt undantag från upphovsrätten gällande gränsöverskridande distribution av format som är anpassade för personer som inte kan läsa tryckt text. |
| --- | --- |

B.

För närvarande finns det ingen internationell rättsstandard för ett specifikt undantag från upphovsrätten gällande gränsöverskridande distribution av format som är anpassade för personer som inte kan läsa tryckt text.

| C. | Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (Wipo) överväger ett internationellt fördrag för att förbättra tillgången till böcker för blinda och andra synskadade personer. |
| --- | --- |

C.

Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (Wipo) överväger ett internationellt fördrag för att förbättra tillgången till böcker för blinda och andra synskadade personer.

| D. | Företrädare för EU har hela tiden varit motståndare till en rättsligt bindande text och föredragit icke bindande rekommendationer. |
| --- | --- |

D.

Företrädare för EU har hela tiden varit motståndare till en rättsligt bindande text och föredragit icke bindande rekommendationer.

| E. | I sin resolution av den 12 maj 2011 om ”Att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn” (1) uppmanade Europaparlamentet EU att ställa sig bakom ett bindande WIPO-fördrag. |
| --- | --- |

E.

I sin resolution av den 12 maj 2011 om ”Att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn” (1) uppmanade Europaparlamentet EU att ställa sig bakom ett bindande WIPO-fördrag.

| F. | I FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, särskilt artiklarna 21 och 30, och i unionens stadga om de grundläggande rättigheterna fastslås de principer som ska gälla för förbud mot diskriminering av funktionshindrade. |
| --- | --- |

F.

I FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, särskilt artiklarna 21 och 30, och i unionens stadga om de grundläggande rättigheterna fastslås de principer som ska gälla för förbud mot diskriminering av funktionshindrade.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att stödja ett Wipo-fördrag om upphovsrätten för böcker och andra trycksaker avsedda för blinda och synskadade personer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att stödja ett Wipo-fördrag om upphovsrätten för böcker och andra trycksaker avsedda för blinda och synskadade personer.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0240.

---

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/50 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/50

---

Torsdagen den 16 februari 2012Den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung

P7_TA(2012)0060

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung (2012/2519(RSP))

2013/C 249 E/14

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 27 oktober 2005 om den omgestaltade Barcelonaprocessen (1) och av den 25 november 2009 om det ekonomiska och handelsmässiga partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet inför Euromeds 8:e handelsministerkonferens (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 27 oktober 2005 om den omgestaltade Barcelonaprocessen (1) och av den 25 november 2009 om det ekonomiska och handelsmässiga partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet inför Euromeds 8:e handelsministerkonferens (2),

| — | med beaktande av Barcelonaförklaringen av den 28 november 1995 som inrättade ett partnerskap mellan Europa och länderna i södra och östra Medelhavsområdet och det arbetsprogram som antogs vid denna konferens, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Barcelonaförklaringen av den 28 november 1995 som inrättade ett partnerskap mellan Europa och länderna i södra och östra Medelhavsområdet och det arbetsprogram som antogs vid denna konferens,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen till Europeiska rådet, Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 8 mars 2011 om ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet, COM(2011)0200. |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen till Europeiska rådet, Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 8 mars 2011 om ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet, COM(2011)0200.

| — | med beaktande av den färdplan för handeln i Europa–Medelhavsområdet fram till 2010 och därefter som antogs vid det åttonde handelsministermötet 2009 för unionen för Medelhavsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den färdplan för handeln i Europa–Medelhavsområdet fram till 2010 och därefter som antogs vid det åttonde handelsministermötet 2009 för unionen för Medelhavsområdet,

| — | med beaktande av kommissionens gemensamma meddelande till Europeiska rådet, Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 25 maj 2011 om en ny respons på ett grannskap i förändring, COM(2011)0303, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens gemensamma meddelande till Europeiska rådet, Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 25 maj 2011 om en ny respons på ett grannskap i förändring, COM(2011)0303,

| — | med beaktande av Europa–Medelhavsavtalen om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Tunisien (3), Israel (4), Marocko (5), Jordanien (6), Egypten (7), Libanon (8) och Algeriet (9), å andra sidan, samt Europa-Medelhavsinterimsavtalet om associering av handel och samarbete mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Palestinska befrielseorganisationen (PLO), å andra sidan, för den palestinska myndigheten (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europa–Medelhavsavtalen om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Tunisien (3), Israel (4), Marocko (5), Jordanien (6), Egypten (7), Libanon (8) och Algeriet (9), å andra sidan, samt Europa-Medelhavsinterimsavtalet om associering av handel och samarbete mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Palestinska befrielseorganisationen (PLO), å andra sidan, för den palestinska myndigheten (10),

| — | med beaktande av beslut nr 1/95 av associeringsrådet EG–Turkiet av den 22 december 1995 om genomförande av den slutgiltiga fasen av tullunionen (96/142/EG), |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslut nr 1/95 av associeringsrådet EG–Turkiet av den 22 december 1995 om genomförande av den slutgiltiga fasen av tullunionen (96/142/EG),

| — | med beaktande av den konsekvensanalys ur hållbarhetssynvinkel för frihandelsområdet Europa-Medelhavet som upprättats av Institute for Development Policy and Management vid Manchester University, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konsekvensanalys ur hållbarhetssynvinkel för frihandelsområdet Europa-Medelhavet som upprättats av Institute for Development Policy and Management vid Manchester University,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2007 om skapandet av ett frihandelsområde för EU och länderna kring Medelhavet (11) och relevanta aspekter i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2007 om skapandet av ett frihandelsområde för EU och länderna kring Medelhavet (11) och relevanta aspekter i detta,

| — | med beaktande av slutsatserna från ministerkonferenserna Europa–Medelhavsområdet och sektorsvisa ministerkonferenser som ägt rum sedan Barcelonaprocessen inleddes, särskilt slutsatserna från det nionde mötet för ministerkonferensen för unionen för Medelhavsområdet den 11 november 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från ministerkonferenserna Europa–Medelhavsområdet och sektorsvisa ministerkonferenser som ägt rum sedan Barcelonaprocessen inleddes, särskilt slutsatserna från det nionde mötet för ministerkonferensen för unionen för Medelhavsområdet den 11 november 2010,

| — | med beaktande av domen från Europeiska unionens domstol i mål C-386/08 av den 25 februari 2010, Brita GmbH mot Hauptzollamt Hamburg-Hafen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av domen från Europeiska unionens domstol i mål C-386/08 av den 25 februari 2010, Brita GmbH mot Hauptzollamt Hamburg-Hafen,

| — | med beaktande av EU:s förklaring för det fjärde mötet i associeringsrådet EU–Israel som hölls i Bryssel den 17–18 november 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s förklaring för det fjärde mötet i associeringsrådet EU–Israel som hölls i Bryssel den 17–18 november 2003,

| — | med beaktande av den tekniska överenskommelsen mellan EU och Israel i anslutning till protokoll 4 till associeringsavtalet mellan EU och Israel, samt kommissionens meddelande till importörer ”Import från Israel till gemenskapen” (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den tekniska överenskommelsen mellan EU och Israel i anslutning till protokoll 4 till associeringsavtalet mellan EU och Israel, samt kommissionens meddelande till importörer ”Import från Israel till gemenskapen” (12),

| — | med beaktande av slutsatser från rådets (utrikesfrågor) 2985:e möte i Bryssel den 8 december 2009 om fredsprocessen i Mellanöstern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatser från rådets (utrikesfrågor) 2985:e möte i Bryssel den 8 december 2009 om fredsprocessen i Mellanöstern,

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen beträffande den första tillämpningsdagen för protokoll om ursprungsregler som medger diagonal ursprungskumulation mellan Europeiska unionen, Algeriet, Egypten, Färöarna, Island, Israel, Jordanien, Libanon, Marocko, Norge, Schweiz (inklusive Liechtenstein), Syrien, Tunisien, Turkiet och Västbanken och Gaza (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen beträffande den första tillämpningsdagen för protokoll om ursprungsregler som medger diagonal ursprungskumulation mellan Europeiska unionen, Algeriet, Egypten, Färöarna, Island, Israel, Jordanien, Libanon, Marocko, Norge, Schweiz (inklusive Liechtenstein), Syrien, Tunisien, Turkiet och Västbanken och Gaza (13),

| — | med beaktande av avtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Danmarks regering och Färöarnas landsstyre, å andra sidan (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Danmarks regering och Färöarnas landsstyre, å andra sidan (14),

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Området med Europa–Medelhavstäckande diagonal ursprungskumulation grundas på ett stort antal bilaterala avtal med så komplexa ursprungsregler att företagen, särskilt små och medelstora företag, inte kan utnyttja det. |
| --- | --- |

A.

Området med Europa–Medelhavstäckande diagonal ursprungskumulation grundas på ett stort antal bilaterala avtal med så komplexa ursprungsregler att företagen, särskilt små och medelstora företag, inte kan utnyttja det.

| B. | Vid mötet med handelsministrarna för Europa–Medelhavsområdet i Lissabon i oktober 2007 gavs klartecken för att utarbeta en konvention som skulle sammanföra alla protokoll för hela Europa–Medelhavsområdet till ett enda förenklat instrument som därmed skulle underlätta användningen av en Europa–Medelhavstäckande ursprungskumulation. Denna konvention fick stöd vid den nionde handelsministerkonferensen för Medelhavsunionen den 11 november 2010. |
| --- | --- |

B.

Vid mötet med handelsministrarna för Europa–Medelhavsområdet i Lissabon i oktober 2007 gavs klartecken för att utarbeta en konvention som skulle sammanföra alla protokoll för hela Europa–Medelhavsområdet till ett enda förenklat instrument som därmed skulle underlätta användningen av en Europa–Medelhavstäckande ursprungskumulation. Denna konvention fick stöd vid den nionde handelsministerkonferensen för Medelhavsunionen den 11 november 2010.

| C. | Den geografiska räckvidden för denna konvention har breddats till att också omfatta deltagarna i stabiliserings- och associeringsprocessen samt Färöarna, vilket ökar fördelarna med Europa– Medelhavstäckande ursprungskumulation. |
| --- | --- |

C.

Den geografiska räckvidden för denna konvention har breddats till att också omfatta deltagarna i stabiliserings- och associeringsprocessen samt Färöarna, vilket ökar fördelarna med Europa– Medelhavstäckande ursprungskumulation.

| D. | Detta är en mycket positiv utveckling, men det innebär att missbruk och kringgående av reglerna för ursprungskumulation skulle få större geografiska återverkningar. |
| --- | --- |

D.

Detta är en mycket positiv utveckling, men det innebär att missbruk och kringgående av reglerna för ursprungskumulation skulle få större geografiska återverkningar.

| E. | EU har associeringsavtal med såväl Israel som Palestina och båda avtalen innehåller ett frihandelsavtal med separata och skilda bestämmelser om förmånsbehandling. |
| --- | --- |

E.

EU har associeringsavtal med såväl Israel som Palestina och båda avtalen innehåller ett frihandelsavtal med separata och skilda bestämmelser om förmånsbehandling.

| F. | Europeiska unionens råd upprepade i sina slutsatser av den 8 december 2009 om fredsprocessen i Mellanöstern att ”bosättningar [...] är olagliga enligt internationell rätt, utgör ett hinder mot fred och innebär att en tvåstatslösning kan bli omöjlig”. |
| --- | --- |

F.

Europeiska unionens råd upprepade i sina slutsatser av den 8 december 2009 om fredsprocessen i Mellanöstern att ”bosättningar [...] är olagliga enligt internationell rätt, utgör ett hinder mot fred och innebär att en tvåstatslösning kan bli omöjlig”.

| G. | Enligt EU:s ståndpunkt är produkter från platser som sedan 1967 står under israelisk förvaltning inte berättigade till förmånsbehandling enligt associeringsavtalet mellan EU och Israel. |
| --- | --- |

G.

Enligt EU:s ståndpunkt är produkter från platser som sedan 1967 står under israelisk förvaltning inte berättigade till förmånsbehandling enligt associeringsavtalet mellan EU och Israel.

| H. | Israels tillämpning av associeringsavtalet mellan EU och Israel på de ockuperade områdena har lett till en felaktig tillämpning av EU:s lagstiftning som inte tillåter medlemsstaternas tullmyndigheter att bevilja förmånsbehandling enligt associeringsavtalet mellan EU och Israel på produkter med ursprung i de områden som ockuperas av Israel. Detta har bekräftats av EU-domstolen i målet Brita GmbH mot Hauptzollamt Hamburg-Hafen. |
| --- | --- |

H.

Israels tillämpning av associeringsavtalet mellan EU och Israel på de ockuperade områdena har lett till en felaktig tillämpning av EU:s lagstiftning som inte tillåter medlemsstaternas tullmyndigheter att bevilja förmånsbehandling enligt associeringsavtalet mellan EU och Israel på produkter med ursprung i de områden som ockuperas av Israel. Detta har bekräftats av EU-domstolen i målet Brita GmbH mot Hauptzollamt Hamburg-Hafen.

| I. | De europeiska medborgarna har klart och tydligt uttryckt sin vilja när det gäller produkter som kommer från de palestinska ockuperade områdena. |
| --- | --- |

I.

De europeiska medborgarna har klart och tydligt uttryckt sin vilja när det gäller produkter som kommer från de palestinska ockuperade områdena.

| J. | EU har stött på ett flertal problem vid tillämpningen av ursprungsreglerna för produkter med ursprung i bosättningar i de ockuperade områdena. I EU:s förklaring för det fjärde mötet för associeringsrådet EU–Israel 2003 betonades att det är viktigt att lösa den bilaterala frågan om ursprungsregler innan protokollet om ursprungsregler ändras, så att Europa–Medelhavstäckande ursprungskumulation kan tillämpas. I avsaknad av en sådan lösning har kommissionen försökt att hantera dessa problem genom att ingå en rättsligt icke-bindande bilateral överenskommelse med Israel. Enligt denna ska Israel förse varje ursprungsintyg med postnumren för de orter där produkterna har producerats, vilket därmed gör det möjligt för EU:s tullmyndigheter att direkt belägga produkter från israeliska bosättningar med tull utan förmånsbehandling. |
| --- | --- |

J.

EU har stött på ett flertal problem vid tillämpningen av ursprungsreglerna för produkter med ursprung i bosättningar i de ockuperade områdena. I EU:s förklaring för det fjärde mötet för associeringsrådet EU–Israel 2003 betonades att det är viktigt att lösa den bilaterala frågan om ursprungsregler innan protokollet om ursprungsregler ändras, så att Europa–Medelhavstäckande ursprungskumulation kan tillämpas. I avsaknad av en sådan lösning har kommissionen försökt att hantera dessa problem genom att ingå en rättsligt icke-bindande bilateral överenskommelse med Israel. Enligt denna ska Israel förse varje ursprungsintyg med postnumren för de orter där produkterna har producerats, vilket därmed gör det möjligt för EU:s tullmyndigheter att direkt belägga produkter från israeliska bosättningar med tull utan förmånsbehandling.

| K. | Denna tekniska överenskommelse föreligger dels mellan EU och Israel, dels mellan Efta-länderna och Israel. Enligt den föreslagna konventionen utsträcks denna överenskommelse inte på något sätt till det geografiska område den omfattar och binder inte andra parter. |
| --- | --- |

K.

Denna tekniska överenskommelse föreligger dels mellan EU och Israel, dels mellan Efta-länderna och Israel. Enligt den föreslagna konventionen utsträcks denna överenskommelse inte på något sätt till det geografiska område den omfattar och binder inte andra parter.

| L. | Reglerna i denna tekniska överenskommelse innebär redan idag krav på Israel och dess exportörer att göra åtskillnad mellan produktionssverksamhet som utförs på de områden som hamnade under israelisk förvaltning 1967 och produktion som utförs på staten Israels internationellt erkända territorium. |
| --- | --- |

L.

Reglerna i denna tekniska överenskommelse innebär redan idag krav på Israel och dess exportörer att göra åtskillnad mellan produktionssverksamhet som utförs på de områden som hamnade under israelisk förvaltning 1967 och produktion som utförs på staten Israels internationellt erkända territorium.

| M. | I dagens tappning innebär denna konvention inte några ytterligare rättsliga medel för Europeiska unionen eller några tekniska arrangemang i fall då reglerna för ursprungskumulation inte anses ha följts på rätt sätt. |
| --- | --- |

M.

I dagens tappning innebär denna konvention inte några ytterligare rättsliga medel för Europeiska unionen eller några tekniska arrangemang i fall då reglerna för ursprungskumulation inte anses ha följts på rätt sätt.

| N. | Det är tullmyndigheterna i de enskilda EU-medlemsstaterna som ansvarar för att kontrollera giltigheten i uppgifterna om förmånsursprung för produkter som importeras till EU. Tullmyndigheterna kan hur mycket de än försöker rimligtvis inte kontrollera varje ursprungsintyg och leverans som importeras med förmånsbehandling från Israel till EU. Konventionen kan förvärra denna logistiska utmaning genom att det blir fler partnerländer som utnyttjar kumulering vid bearbetning eller vidareförädling av material som exporterats av Israel när de exporterar produkter enligt sina avtal med EU. |
| --- | --- |

N.

Det är tullmyndigheterna i de enskilda EU-medlemsstaterna som ansvarar för att kontrollera giltigheten i uppgifterna om förmånsursprung för produkter som importeras till EU. Tullmyndigheterna kan hur mycket de än försöker rimligtvis inte kontrollera varje ursprungsintyg och leverans som importeras med förmånsbehandling från Israel till EU. Konventionen kan förvärra denna logistiska utmaning genom att det blir fler partnerländer som utnyttjar kumulering vid bearbetning eller vidareförädling av material som exporterats av Israel när de exporterar produkter enligt sina avtal med EU.

| O. | Problemet med att bestämma det verkliga ursprunget för produkter som exporteras av Israel måste tacklas på ett bättre sätt men denna fråga får inte innebära att hela regionens sociala och ekonomiska integration fördröjs. |
| --- | --- |

O.

Problemet med att bestämma det verkliga ursprunget för produkter som exporteras av Israel måste tacklas på ett bättre sätt men denna fråga får inte innebära att hela regionens sociala och ekonomiska integration fördröjs.

| P. | Den arabiska våren har belyst hur viktigt det är med rättvisa regler som gör det möjligt för varje land i Medelhavsområdet att dra full nytta av sina ekonomiska ansträngningar och hur viktigt det är för EU att klart och tydligt stödja dessa ansträngningar. Efter den arabiska våren har EU upprepat sina utfästelser att förbättra handelsförbindelserna med arabländerna. |
| --- | --- |

P.

Den arabiska våren har belyst hur viktigt det är med rättvisa regler som gör det möjligt för varje land i Medelhavsområdet att dra full nytta av sina ekonomiska ansträngningar och hur viktigt det är för EU att klart och tydligt stödja dessa ansträngningar. Efter den arabiska våren har EU upprepat sina utfästelser att förbättra handelsförbindelserna med arabländerna.

| Q. | I sitt gemensamma meddelande av den 8 mars 2011 om ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet tar kommissionen upp konventionen som ett av instrumenten för att maximera effekterna av handel och investeringar i regionen. |
| --- | --- |

Q.

I sitt gemensamma meddelande av den 8 mars 2011 om ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet tar kommissionen upp konventionen som ett av instrumenten för att maximera effekterna av handel och investeringar i regionen.

| R. | Frihandelsområdet Europa–Medelhavsområdet kunde inte komma till stånd 2010. En av huvudorsakerna till detta misslyckande har varit bristen på en syd–sydlig social, handelsmässig och ekonomisk integration bland de södra Medelhavsländerna. |
| --- | --- |

R.

Frihandelsområdet Europa–Medelhavsområdet kunde inte komma till stånd 2010. En av huvudorsakerna till detta misslyckande har varit bristen på en syd–sydlig social, handelsmässig och ekonomisk integration bland de södra Medelhavsländerna.

| S. | De nationella och regionala effekterna av denna överenskommelse skulle kunna bli i högsta grad betydande. |
| --- | --- |

S.

De nationella och regionala effekterna av denna överenskommelse skulle kunna bli i högsta grad betydande.

| 1. | Europaparlamentet anser att internationell handel kan vara en väg till ekonomisk tillväxt, ekonomisk diversifiering och fattigdomsminskning som alla är viktiga delar i demokratiseringen av Medelhavsområdet. Parlamentet stöder kommissionens ansträngningar att ge förmånstillträde till unionens inre marknad för produkter som producerats och kumulerats i Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att internationell handel kan vara en väg till ekonomisk tillväxt, ekonomisk diversifiering och fattigdomsminskning som alla är viktiga delar i demokratiseringen av Medelhavsområdet. Parlamentet stöder kommissionens ansträngningar att ge förmånstillträde till unionens inre marknad för produkter som producerats och kumulerats i Medelhavsområdet.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar initiativet att förenkla utnyttjandet av regelsystemet för ursprungskumulation i Europa Medelhavsregionen. Parlamentet anser att den regionala konventionen för Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung är ett stort steg framåt mot underlättad handel och social och ekonomisk integration i det södra grannskapsområdet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar initiativet att förenkla utnyttjandet av regelsystemet för ursprungskumulation i Europa Medelhavsregionen. Parlamentet anser att den regionala konventionen för Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung är ett stort steg framåt mot underlättad handel och social och ekonomisk integration i det södra grannskapsområdet.

| 3. | Europaparlamentet är bekymrat över att status quo råder när det gäller att inrätta ett frihandelsområde Europa–Medelhavet, vilket var planerat till 2010 men som ännu inte har kommit till stånd. Parlamentet beklagar att inga verkliga framsteg har gjorts av de olika aktörerna för att skapa de nödvändiga förutsättningarna. Parlamentet uppmuntrar även till ett syd-sydligt bilateralt och multilateralt ekonomiskt samarbete, vilket skulle medföra påtagliga fördelar för medborgarna och förbättra det politiska klimatet i regionen. Parlamentet inser att bristen på intraregional handel bland de södra Medelhavsländerna har varit en stor stötesten för projektet. Parlamentet insisterar på att inrättandet av frihandelsområdet Europa-Medelhavet bör fortsätta att vara ett av EU:s och dess sydliga partners målsättningar och anser att denna konvention är ett stort framsteg mot att skapa detta frihandelsområde och ett möjligt sätt att stimulera den syd-sydliga handeln. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är bekymrat över att status quo råder när det gäller att inrätta ett frihandelsområde Europa–Medelhavet, vilket var planerat till 2010 men som ännu inte har kommit till stånd. Parlamentet beklagar att inga verkliga framsteg har gjorts av de olika aktörerna för att skapa de nödvändiga förutsättningarna. Parlamentet uppmuntrar även till ett syd-sydligt bilateralt och multilateralt ekonomiskt samarbete, vilket skulle medföra påtagliga fördelar för medborgarna och förbättra det politiska klimatet i regionen. Parlamentet inser att bristen på intraregional handel bland de södra Medelhavsländerna har varit en stor stötesten för projektet. Parlamentet insisterar på att inrättandet av frihandelsområdet Europa-Medelhavet bör fortsätta att vara ett av EU:s och dess sydliga partners målsättningar och anser att denna konvention är ett stort framsteg mot att skapa detta frihandelsområde och ett möjligt sätt att stimulera den syd-sydliga handeln.

| 4. | Europaparlamentet hoppas att de nya demokratier som kommer att växa fram i regionen efter den arabiska våren kommer att främja mänskliga och sociala rättigheter och fördjupa den politiska dialogen, vilket bör skapa mer gynnsamma förutsättningar för den intraregionala handeln, då en av orsakerna till denna begränsade handel var de tidigare diktaturregimernas politik. Parlamentet uppmuntrar dessa nya demokratier att bedriva ett nära samarbete inom Agadir-gruppen och att dra full nytta av denna konvention. Kommissionen uppmuntras att hjälpa dessa nya demokratier i tekniskt avseende så att de kan dra full nytta av de nya handelsinstrument som står till deras förfogande, inbegripet denna konvention. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet hoppas att de nya demokratier som kommer att växa fram i regionen efter den arabiska våren kommer att främja mänskliga och sociala rättigheter och fördjupa den politiska dialogen, vilket bör skapa mer gynnsamma förutsättningar för den intraregionala handeln, då en av orsakerna till denna begränsade handel var de tidigare diktaturregimernas politik. Parlamentet uppmuntrar dessa nya demokratier att bedriva ett nära samarbete inom Agadir-gruppen och att dra full nytta av denna konvention. Kommissionen uppmuntras att hjälpa dessa nya demokratier i tekniskt avseende så att de kan dra full nytta av de nya handelsinstrument som står till deras förfogande, inbegripet denna konvention.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar att denna konvention är en samlad rättsakt som skapar de nödvändiga rättsliga ramarna för diagonal kumulation inte bara bland de traditionella partnerna i södra Medelhavsområdet utan också bland deltagarna i stabiliserings- och associeringsprocessen och Efta, vilket därmed skapar en större geografisk räckvidd för kumulationen och en större marknad för kumulerad export. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar att denna konvention är en samlad rättsakt som skapar de nödvändiga rättsliga ramarna för diagonal kumulation inte bara bland de traditionella partnerna i södra Medelhavsområdet utan också bland deltagarna i stabiliserings- och associeringsprocessen och Efta, vilket därmed skapar en större geografisk räckvidd för kumulationen och en större marknad för kumulerad export.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att denna konvention inte kompletteras av en tvistlösningsmekanism för frågor om kontroll av ursprungsintyg. Parlamentet anser att den gemensamma kommittén som inrättas genom konventionen inte kommer att bli ett fungerande instrument för att lösa dessa frågor. Parlamentet noterar att lösningen av dessa frågor kommer att behöva göras i enlighet med bilaterala tvistlösningsmekanismer när sådana föreligger. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar att denna konvention inte kompletteras av en tvistlösningsmekanism för frågor om kontroll av ursprungsintyg. Parlamentet anser att den gemensamma kommittén som inrättas genom konventionen inte kommer att bli ett fungerande instrument för att lösa dessa frågor. Parlamentet noterar att lösningen av dessa frågor kommer att behöva göras i enlighet med bilaterala tvistlösningsmekanismer när sådana föreligger.

| 7. | Europaparlamentet anser att konventionen skulle ha förbättrats avsevärt genom en samlad, effektiv tvistlösningsmekanism som skulle möjliggöra en snabb och tillfredställande tvistlösning avseende produkters ursprung och kumulation. Kommissionen uppmanas att bedöma möjligheten av att ta med en sådan mekanism vid framtida översyner av konventionerna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att konventionen skulle ha förbättrats avsevärt genom en samlad, effektiv tvistlösningsmekanism som skulle möjliggöra en snabb och tillfredställande tvistlösning avseende produkters ursprung och kumulation. Kommissionen uppmanas att bedöma möjligheten av att ta med en sådan mekanism vid framtida översyner av konventionerna.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att det i konventionen inte föreskrivs någon framtida omarbetning eller översyn. Parlamentet anser att ett sådant komplext och vittgående instrument som denna konvention i sinom tid bör bli föremål för en översyn. Kommissionen uppmanas därför att överväga en översynsklausul för konventionen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar att det i konventionen inte föreskrivs någon framtida omarbetning eller översyn. Parlamentet anser att ett sådant komplext och vittgående instrument som denna konvention i sinom tid bör bli föremål för en översyn. Kommissionen uppmanas därför att överväga en översynsklausul för konventionen.

| 9. | Europaparlamentet betonar vikten av att konventionen så snart som möjligt följs av en översyn av ursprungsreglerna som gäller för parterna i konventionen. Parlamentet understryker vikten av att en sådan översyn görs på ett sätt som får ursprungsreglerna för de södra Medelhavsländerna att överensstämma med dem som föreslås för den nya förordningen om det allmänna preferenssystemet. Parlamentet anser att mindre förmånliga ursprungsregler skulle underminera konventionens fulla potential och missgynna det södra grannskapsområdet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar vikten av att konventionen så snart som möjligt följs av en översyn av ursprungsreglerna som gäller för parterna i konventionen. Parlamentet understryker vikten av att en sådan översyn görs på ett sätt som får ursprungsreglerna för de södra Medelhavsländerna att överensstämma med dem som föreslås för den nya förordningen om det allmänna preferenssystemet. Parlamentet anser att mindre förmånliga ursprungsregler skulle underminera konventionens fulla potential och missgynna det södra grannskapsområdet.

| 10. | Europaparlamentet är allvarligt oroat över agerandet från vissa företag som fortsätter att exporterar varor som producerats i de ockuperade områdena enligt associeringsavtalet mellan EU och Israel. Parlamentet beklagar denna praxis och anser att den går stick i stäv med EU:s internationella politik och innebär ett missbruk av de stora möjligheterna för legitimt förmånstillträde till unionens inre marknad. Kommissionen uppmanas därför att upprätta en svart lista över företag som framhärdar med denna praxis, och att informera medlemsstaterna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet är allvarligt oroat över agerandet från vissa företag som fortsätter att exporterar varor som producerats i de ockuperade områdena enligt associeringsavtalet mellan EU och Israel. Parlamentet beklagar denna praxis och anser att den går stick i stäv med EU:s internationella politik och innebär ett missbruk av de stora möjligheterna för legitimt förmånstillträde till unionens inre marknad. Kommissionen uppmanas därför att upprätta en svart lista över företag som framhärdar med denna praxis, och att informera medlemsstaterna.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att EU-domstolen i sin dom i fallet Brita GmbH mot Hauptzollamt Hamburg-Hafen bekräftade att tullmyndigheterna i det importerande landet måste neka förmånsbehandling enligt associeringsavtalet mellan EU och Israel för produkter som exporterats till EU från platser som ockuperas av Israel och för vilka de israeliska myndigheterna inte tillhandahåller den information som krävs för att bestämma det verkliga ursprunget. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner om att EU-domstolen i sin dom i fallet Brita GmbH mot Hauptzollamt Hamburg-Hafen bekräftade att tullmyndigheterna i det importerande landet måste neka förmånsbehandling enligt associeringsavtalet mellan EU och Israel för produkter som exporterats till EU från platser som ockuperas av Israel och för vilka de israeliska myndigheterna inte tillhandahåller den information som krävs för att bestämma det verkliga ursprunget.

| 12. | Europaparlamentet anser att tillämpningen av konventionen inte får innebära att detta missbruk permanentas eller att en situation skapas som underlättar eller uppmuntrar detta missbruk. Parlamentet betonar att denna konvention, i enlighet med formuleringarna i dess inledning, sammantaget inte får leda till en mindre gynnsam situation än i de tidigare förbindelserna mellan fria handelspartner som tillämpar diagonal kumulation. Kommissionen uppmanas att arbeta tillsammans med Europaparlamentet för att sätta politiska vilja och tyngd bakom behovet att hitta en lösning på detta missbruk av den inre marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram nya förslag för en mer vattentät lösning på denna fråga. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att tillämpningen av konventionen inte får innebära att detta missbruk permanentas eller att en situation skapas som underlättar eller uppmuntrar detta missbruk. Parlamentet betonar att denna konvention, i enlighet med formuleringarna i dess inledning, sammantaget inte får leda till en mindre gynnsam situation än i de tidigare förbindelserna mellan fria handelspartner som tillämpar diagonal kumulation. Kommissionen uppmanas att arbeta tillsammans med Europaparlamentet för att sätta politiska vilja och tyngd bakom behovet att hitta en lösning på detta missbruk av den inre marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram nya förslag för en mer vattentät lösning på denna fråga.

| 13. | Europaparlamentet noterar att både EU och Efta-länderna har en teknisk överenskommelse med Israel som hanterar territorialitetsfrågor och som i begränsad omfattning innebär vissa lösningar. Parlamentet anser att de lösningar som skapas genom dessa tekniska överenskommelser inte är tillfredsställande. Parlamentet poängterar dessutom att denna tekniska överenskommelse inte är bindande för de andra parterna i den regionala konventionen. Parlamentet är därför oroat för att den regionala konventionen skulle kunna leda till en mängd situationer där andra avtalsparter får svårigheter att säkerställa sin egen kumulation enligt sina avtal med EU när det gäller att på sina egna territorier bearbeta och vidareförädla produkter som importerats enligt deras avtal med Israel. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar att både EU och Efta-länderna har en teknisk överenskommelse med Israel som hanterar territorialitetsfrågor och som i begränsad omfattning innebär vissa lösningar. Parlamentet anser att de lösningar som skapas genom dessa tekniska överenskommelser inte är tillfredsställande. Parlamentet poängterar dessutom att denna tekniska överenskommelse inte är bindande för de andra parterna i den regionala konventionen. Parlamentet är därför oroat för att den regionala konventionen skulle kunna leda till en mängd situationer där andra avtalsparter får svårigheter att säkerställa sin egen kumulation enligt sina avtal med EU när det gäller att på sina egna territorier bearbeta och vidareförädla produkter som importerats enligt deras avtal med Israel.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över och vid behov omförhandla den tekniska överenskommelsen i syfte att göra den effektivare och enklare. Kommissionen uppmanas att försöka finna en lösning som också skulle gälla för varor som importerats från tredjeländer som utnyttjat kumulering vid bearbetning och vidareförädling på sitt eget territorium av material som importerats enligt deras avtal med Israel. Kommissionen uppmanas att verka för att bestämmelser som leder till att alla parter tillämpar territorialitetsprincipen på ett enhetligt sätt tas med vid en framtida översyn av den regionala konventionen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över och vid behov omförhandla den tekniska överenskommelsen i syfte att göra den effektivare och enklare. Kommissionen uppmanas att försöka finna en lösning som också skulle gälla för varor som importerats från tredjeländer som utnyttjat kumulering vid bearbetning och vidareförädling på sitt eget territorium av material som importerats enligt deras avtal med Israel. Kommissionen uppmanas att verka för att bestämmelser som leder till att alla parter tillämpar territorialitetsprincipen på ett enhetligt sätt tas med vid en framtida översyn av den regionala konventionen.

| 15. | Europaparlamentet noterar att enligt de förfaranden som ingår i den tekniska överenskommelse som nu gäller mellan EU och Israel å ena sidan och mellan Efta och Israel å andra sidan, gör israeliska tullmyndigheter och exportörer redan nu åtskillnad mellan produktion från bosättningarna på de ockuperade områdena och produktion från staten Israels internationellt erkända territorium. Parlamentet noterar att dessa förfaranden inte innebär att resultaten av den åtskillnad som Israels myndigheter och exportörer gör faktiskt redovisas så att EU:s tullmyndigheter kan göra samma åtskillnad på ett korrekt, enkelt och effektivt sätt. Kommissionen uppmanas att samarbeta med tullmyndigheterna i medlemsstaterna för att finna en lösning som syftar till att omvandla denna tekniska överenskommelse till en enkel, effektiv och pålitlig mekanism. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att enligt de förfaranden som ingår i den tekniska överenskommelse som nu gäller mellan EU och Israel å ena sidan och mellan Efta och Israel å andra sidan, gör israeliska tullmyndigheter och exportörer redan nu åtskillnad mellan produktion från bosättningarna på de ockuperade områdena och produktion från staten Israels internationellt erkända territorium. Parlamentet noterar att dessa förfaranden inte innebär att resultaten av den åtskillnad som Israels myndigheter och exportörer gör faktiskt redovisas så att EU:s tullmyndigheter kan göra samma åtskillnad på ett korrekt, enkelt och effektivt sätt. Kommissionen uppmanas att samarbeta med tullmyndigheterna i medlemsstaterna för att finna en lösning som syftar till att omvandla denna tekniska överenskommelse till en enkel, effektiv och pålitlig mekanism.

| 16. | Europaparlamentet anser att en enkel, effektiv och pålitlig mekanism som ersätter den nuvarande tekniska överenskommelsen bör avtalas med Israel, och att Israels exportörer och tullmyndigheter enligt denna ska göra samma åtskillnad och klart och korrekt ange när de har gett ursprungsstatus till produkter på grundval av produktionsverksamhet som utförts i de områden som hamnade under israelisk förvaltning 1967. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att en enkel, effektiv och pålitlig mekanism som ersätter den nuvarande tekniska överenskommelsen bör avtalas med Israel, och att Israels exportörer och tullmyndigheter enligt denna ska göra samma åtskillnad och klart och korrekt ange när de har gett ursprungsstatus till produkter på grundval av produktionsverksamhet som utförts i de områden som hamnade under israelisk förvaltning 1967.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att deras tullmyndigheter faktiskt tillämpar den tekniska överenskommelsen och innebörden i EU-domstolens dom på israeliskt kumulerade produkter som införs i EU enligt den diagonala kumulation som föreskrivs i den regionala konventionen. Parlamentet anser att kommissionen bör gå i bräschen för att samordna sådana EU-omfattande insatser och att kommissionen också bör vidta åtgärder för att upplysa de olika tullmyndigheterna i de enskilda EU-medlemsstaterna om hur den tekniska överenskommelsen ska tillämpas på israeliskt kumulerade produkter. Parlamentet anser att tullmyndigheterna i EU bör genomföra effektivare kontroller av denna tillämpning så att missbruk av förmånsbehandling kan undvikas. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att deras tullmyndigheter faktiskt tillämpar den tekniska överenskommelsen och innebörden i EU-domstolens dom på israeliskt kumulerade produkter som införs i EU enligt den diagonala kumulation som föreskrivs i den regionala konventionen. Parlamentet anser att kommissionen bör gå i bräschen för att samordna sådana EU-omfattande insatser och att kommissionen också bör vidta åtgärder för att upplysa de olika tullmyndigheterna i de enskilda EU-medlemsstaterna om hur den tekniska överenskommelsen ska tillämpas på israeliskt kumulerade produkter. Parlamentet anser att tullmyndigheterna i EU bör genomföra effektivare kontroller av denna tillämpning så att missbruk av förmånsbehandling kan undvikas.

| 18. | Eftersom sådana bestämmelser saknas i konventionen uppmanar Europaparlamentet kommissionen att efter tre år genomföra en konsekvensbedömning som bland annat undersöker de fördelar som uppnåtts genom konventionen och effekterna av den kumulation som uppstått genom konventionen på praxisen hos vissa företag som beskrivits ovan. |
| --- | --- |

18.

Eftersom sådana bestämmelser saknas i konventionen uppmanar Europaparlamentet kommissionen att efter tre år genomföra en konsekvensbedömning som bland annat undersöker de fördelar som uppnåtts genom konventionen och effekterna av den kumulation som uppstått genom konventionen på praxisen hos vissa företag som beskrivits ovan.

| 19. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att öka kunskaperna om de möjligheter som skapas genom den förenklade kumulationen enligt den nya konventionen om Europa-Medelhavstäckande regler, särskilt i affärskretsar i de södra Medelhavsländerna. Parlamentet stöder kommissionen i dess initiativ för att öka sådana kunskaper. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att öka kunskaperna om de möjligheter som skapas genom den förenklade kumulationen enligt den nya konventionen om Europa-Medelhavstäckande regler, särskilt i affärskretsar i de södra Medelhavsländerna. Parlamentet stöder kommissionen i dess initiativ för att öka sådana kunskaper.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och regeringarna och parlamenten i de länder som är parter i den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung samt till talmannen i den parlamentariska församlingen för unionen för Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och regeringarna och parlamenten i de länder som är parter i den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung samt till talmannen i den parlamentariska församlingen för unionen för Medelhavsområdet.

---

(1)  EUT C 272 E, 9.11.2006, s. 570.

(2)  EUT C 285 E, 21.10.2010, s. 35.

(3)  EGT L 97, 30.3.1998, s. 2.

(4)  EGT L 147, 21.6.2000, s. 3.

(5)  EGT L 70, 18.3.2000, s. 2.

(6)  EGT L 129, 15.5.2002, s. 3.

(7)  EUT L 304, 30.9.2004, s. 39.

(8)  EUT L 143, 30.5.2006, s. 2.

(9)  EUT L 265, 10.10.2005, s. 2.

(10)  EGT L 187, 16.7.1997, s. 3.

(11)  EUT C 301 E, 13.12.2007, s. 210.

(12)  EUT C 20, 25.1.2005, s. 2

(13)  EUT C 156, 26.5.2011, s. 3.

(14)  EGT L 53, 22.2.1997, s. 2.

---

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/56 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/56

---

Torsdagen den 16 februari 2012Framtiden för det europeiska jordövervakningsprogrammet (GMES)

P7_TA(2012)0062

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om framtiden för det europeiska jordövervakningsprogrammet (GMES) (2012/2509(RSP))

2013/C 249 E/15

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 november 2011 om det europeiska jordövervakningsprogrammet (GMES) och dess operationer (från 2014 och framöver) (COM(2011)0831), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 november 2011 om det europeiska jordövervakningsprogrammet (GMES) och dess operationer (från 2014 och framöver) (COM(2011)0831),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 juni 2011 om en budget för Europa 2020 (COM(2011)0500), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 juni 2011 om en budget för Europa 2020 (COM(2011)0500),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2012 om en rymdstrategi för Europeiska unionen i allmänhetens tjänst (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2012 om en rymdstrategi för Europeiska unionen i allmänhetens tjänst (1),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 31 maj 2011 om en rymdstrategi för Europeiska unionen i allmänhetens tjänst, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 31 maj 2011 om en rymdstrategi för Europeiska unionen i allmänhetens tjänst,

| — | med beaktande av den muntliga frågan till kommissionen om framtiden för det europeiska jordövervakningsprogrammet (O-000325/2011 – B7–0027/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den muntliga frågan till kommissionen om framtiden för det europeiska jordövervakningsprogrammet (O-000325/2011 – B7–0027/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Det europeiska jordövervakningsprogrammet (GMES) är ett av EU:s två ledande rymdinitiativ och spelar en viktig roll inom jordövervakning. Jordövervakning är avgörande i kampen mot klimatförändringar och miljöförstöring, för civilförsvar och civil säkerhet, hållbar utveckling, rörlighet och krishantering samt när det gäller att skapa ekonomiska möjligheter genom utveckling av följdverksamheter och främjande av innovation. |
| --- | --- |

A.

Det europeiska jordövervakningsprogrammet (GMES) är ett av EU:s två ledande rymdinitiativ och spelar en viktig roll inom jordövervakning. Jordövervakning är avgörande i kampen mot klimatförändringar och miljöförstöring, för civilförsvar och civil säkerhet, hållbar utveckling, rörlighet och krishantering samt när det gäller att skapa ekonomiska möjligheter genom utveckling av följdverksamheter och främjande av innovation.

| B. | GMES är politiskt, strategiskt och tekniskt mycket betydelsefullt för Europa och ger god valuta för pengarna sett till de ekonomiska, sociala och tekniska fördelarna. |
| --- | --- |

B.

GMES är politiskt, strategiskt och tekniskt mycket betydelsefullt för Europa och ger god valuta för pengarna sett till de ekonomiska, sociala och tekniska fördelarna.

| C. | GMES har utformats som ett unionsprogram under EU:s förvaltning och ansvar, med finansiering från EU:s budget på sammanlagt cirka 3,2 miljarder fram till 2013. |
| --- | --- |

C.

GMES har utformats som ett unionsprogram under EU:s förvaltning och ansvar, med finansiering från EU:s budget på sammanlagt cirka 3,2 miljarder fram till 2013.

| D. | Utan en trovärdig finansieringsplan som ger långsiktigt och stabilt stöd skulle följden förmodligen bli högre kostnader på lång sikt och skillnader i tillgången till information och i fördelar för EU-medborgarna. Dessutom skulle programmet eller tillhandahållande av uppgifter om det tillfälligt eller helt kunna avbrytas, vilket i slutändan skulle kunna betyda att de investeringar som hittills gjorts blev onödiga och att Europa förlorade sitt oberoende och tekniska försprång i denna viktiga rymdinfrastruktur. |
| --- | --- |

D.

Utan en trovärdig finansieringsplan som ger långsiktigt och stabilt stöd skulle följden förmodligen bli högre kostnader på lång sikt och skillnader i tillgången till information och i fördelar för EU-medborgarna. Dessutom skulle programmet eller tillhandahållande av uppgifter om det tillfälligt eller helt kunna avbrytas, vilket i slutändan skulle kunna betyda att de investeringar som hittills gjorts blev onödiga och att Europa förlorade sitt oberoende och tekniska försprång i denna viktiga rymdinfrastruktur.

| E. | Rådet begärde den 31 maj 2011 att GMES-programmet ska få fortsatt finansiering från EU:s budget i enlighet med unionens ansvar. Flera medlemsstater har redan signalerat att de är emot att finansieringen till GMES ska regleras av ett mellanstatligt avtal. Den föreslagna GMES-fonden kommer därför sannolikt inte att ge den finansiering som behövs. |
| --- | --- |

E.

Rådet begärde den 31 maj 2011 att GMES-programmet ska få fortsatt finansiering från EU:s budget i enlighet med unionens ansvar. Flera medlemsstater har redan signalerat att de är emot att finansieringen till GMES ska regleras av ett mellanstatligt avtal. Den föreslagna GMES-fonden kommer därför sannolikt inte att ge den finansiering som behövs.

| 1. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen den 30 november 2011 endast offentliggjorde ett meddelande och inte presenterade något lagstiftningsförslag om GMES, med tanke på att nuvarande förordning (EU) nr 911/2010 endast omfattar de inledande operationerna och kommer att löpa ut i slutet av 2013. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen den 30 november 2011 endast offentliggjorde ett meddelande och inte presenterade något lagstiftningsförslag om GMES, med tanke på att nuvarande förordning (EU) nr 911/2010 endast omfattar de inledande operationerna och kommer att löpa ut i slutet av 2013.

| 2. | Europaparlamentet stödjer inte den inriktning som kommissionen förordar i sitt meddelande om GMES framtida finansiering och styrning, där målet är mellanstatlig finansiering av projektet. Parlamentet är oroat över att en sådan linje ska få förödande konsekvenser för programmets framtida utveckling, leda till att programmet förlorar sin europeiska dimension, strida emot principerna om insyn, fullständig och öppen såväl som lika tillgång för alla samt ses som ett tecken på att EU släpper taget om detta flaggskeppsinitiativ. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet stödjer inte den inriktning som kommissionen förordar i sitt meddelande om GMES framtida finansiering och styrning, där målet är mellanstatlig finansiering av projektet. Parlamentet är oroat över att en sådan linje ska få förödande konsekvenser för programmets framtida utveckling, leda till att programmet förlorar sin europeiska dimension, strida emot principerna om insyn, fullständig och öppen såväl som lika tillgång för alla samt ses som ett tecken på att EU släpper taget om detta flaggskeppsinitiativ.

| 3. | Europaparlamentet ser inte en finansiering av GMES utanför den fleråriga budgetramen – med den finansiering och de styrstrukturer som kommissionen föreslår i sitt meddelande – som ett gångbart alternativ. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet ser inte en finansiering av GMES utanför den fleråriga budgetramen – med den finansiering och de styrstrukturer som kommissionen föreslår i sitt meddelande – som ett gångbart alternativ.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att en osäkerhet kring GMES-programmets framtid och finansiering är förödande för utvecklingen och introduktionen på marknaden av GMES-tjänster och -tillämpningar, som är tänkta att generera ekonomisk tillväxt och välfärd för EU:s medborgare. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar att en osäkerhet kring GMES-programmets framtid och finansiering är förödande för utvecklingen och introduktionen på marknaden av GMES-tjänster och -tillämpningar, som är tänkta att generera ekonomisk tillväxt och välfärd för EU:s medborgare.

| 5. | Europaparlament uppmanar därför kommissionen att snabbt lägga fram ett lagstiftningsförslag om en långsiktig styrning, stöd och drift av GMES-programmet, finansierat genom den fleråriga budgetramen, för att programmet ska kunna införas och drivas korrekt samt nå sitt mål som är att vara i full drift från 2014. |
| --- | --- |

5.

Europaparlament uppmanar därför kommissionen att snabbt lägga fram ett lagstiftningsförslag om en långsiktig styrning, stöd och drift av GMES-programmet, finansierat genom den fleråriga budgetramen, för att programmet ska kunna införas och drivas korrekt samt nå sitt mål som är att vara i full drift från 2014.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0013.

---

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/57 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/57

---

Torsdagen den 16 februari 2012Dödsstraff i Vitryssland, särskilt fallet Dzmitry Kanavalau och Uladzislau Kavalyou

P7_TA(2012)0063

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om dödsstraffet i Vitryssland, särskilt fallen Dzmitryj Kanavalaw och Uladzislaw Kavaljow (2012/2539(RSP))

2013/C 249 E/16

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 december 2009 om Vitryssland (1) och sina övriga resolutioner i samma ämne, särskilt resolutionerna av den 15 september 2011 (2), den 12 maj 2011 (3), den 10 mars 2011 (4) och den 20 januari 2011 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 december 2009 om Vitryssland (1) och sina övriga resolutioner i samma ämne, särskilt resolutionerna av den 15 september 2011 (2), den 12 maj 2011 (3), den 10 mars 2011 (4) och den 20 januari 2011 (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2010 om Internationella dagen mot dödsstraffet (6) och sina tidigare resolutioner om avskaffande av dödsstraffet, särskilt resolutionen av den 26 april 2007 om initiativet till ett allmänt moratorium för dödsstraff (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2010 om Internationella dagen mot dödsstraffet (6) och sina tidigare resolutioner om avskaffande av dödsstraffet, särskilt resolutionen av den 26 april 2007 om initiativet till ett allmänt moratorium för dödsstraff (7),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 65/206 av den 21 december 2010, i vilken man efterlyser ett moratorium för dödsstraffet, och dess tidigare resolutioner från 2007 och 2008 om dödsstraffet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 65/206 av den 21 december 2010, i vilken man efterlyser ett moratorium för dödsstraffet, och dess tidigare resolutioner från 2007 och 2008 om dödsstraffet,

| — | med beaktande av resolutionen av den 6–10 juli 2010 från OSSE:s parlamentariska församling om dödsstraffet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 6–10 juli 2010 från OSSE:s parlamentariska församling om dödsstraffet,

| — | med beaktande av resolution 1857 (2012) av den 25 januari 2012 från Europarådets parlamentariska församling om situationen i Vitryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 1857 (2012) av den 25 januari 2012 från Europarådets parlamentariska församling om situationen i Vitryssland,

| — | med beaktande av uttalandet av den 1 december 2011 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, om dödsstraffet i Vitryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 1 december 2011 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, om dödsstraffet i Vitryssland,

| — | med beaktande av uttalandet av den 24 januari 2012 från Europaparlaments talman, Martin Schulz, i vilket han fördömde dödsstraffen mot Dzmitryj Kanavalaw och Uladzislaw Kavaljow, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 24 januari 2012 från Europaparlaments talman, Martin Schulz, i vilket han fördömde dödsstraffen mot Dzmitryj Kanavalaw och Uladzislaw Kavaljow,

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) beslut av den 23 januari 2011 om restriktiva åtgärder mot Vitryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) beslut av den 23 januari 2011 om restriktiva åtgärder mot Vitryssland,

| — | med beaktande av artikel 2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av förklaringen från toppmötet om det östliga partnerskapet, som antogs i Prag den 7–9 maj 2009, och förklaringen om situationen i Vitryssland, som antogs vid toppmötet om det östliga partnerskapet i Warszawa den 30 september 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från toppmötet om det östliga partnerskapet, som antogs i Prag den 7–9 maj 2009, och förklaringen om situationen i Vitryssland, som antogs vid toppmötet om det östliga partnerskapet i Warszawa den 30 september 2011,

| — | med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Vitryssland är det enda land i Europa som fortfarande tillämpar dödsstraff och verkställer avrättningar. |
| --- | --- |

A.

Vitryssland är det enda land i Europa som fortfarande tillämpar dödsstraff och verkställer avrättningar.

| B. | I juli 2011 avrättades Aleh Hryshkautsou och Andrej Burdyka trots att deras fall fortfarande var under behandling i FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna. Enligt människorättsaktivister har omkring 400 personer avrättats i Vitryssland sedan 1991. |
| --- | --- |

B.

I juli 2011 avrättades Aleh Hryshkautsou och Andrej Burdyka trots att deras fall fortfarande var under behandling i FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna. Enligt människorättsaktivister har omkring 400 personer avrättats i Vitryssland sedan 1991.

| C. | De senaste dödsdomarna avkunnandes av Vitrysslands högsta domstol den 30 november 2011 mot Dzmitryj Kanavalaw and Uladzislaw Kavaljow, som stod misstänkta för att ha utfört terroristattentaten i Vitsebsk 2005, i Minsk 2008 och i Minsk tunnelbana i april 2011. |
| --- | --- |

C.

De senaste dödsdomarna avkunnandes av Vitrysslands högsta domstol den 30 november 2011 mot Dzmitryj Kanavalaw and Uladzislaw Kavaljow, som stod misstänkta för att ha utfört terroristattentaten i Vitsebsk 2005, i Minsk 2008 och i Minsk tunnelbana i april 2011.

| D. | Enligt tillförlitliga rapporter (från International Federation of Human Rights och Human Rights Watch) finns det belägg för att åklagare och Vitrysslands högsta domstol höll en orättvis rättegång samt att utredningarna försvårats av allvarliga människorättskränkningar och av att viktiga bevis avsiktligen förbisetts, vilket tyder på att de båda männen är oskyldiga. Enligt observatörer vid rättegången präglades dessutom förundersökningen och domstolsprövningen av fallen av allvarliga förfarandemässiga överträdelser. |
| --- | --- |

D.

Enligt tillförlitliga rapporter (från International Federation of Human Rights och Human Rights Watch) finns det belägg för att åklagare och Vitrysslands högsta domstol höll en orättvis rättegång samt att utredningarna försvårats av allvarliga människorättskränkningar och av att viktiga bevis avsiktligen förbisetts, vilket tyder på att de båda männen är oskyldiga. Enligt observatörer vid rättegången präglades dessutom förundersökningen och domstolsprövningen av fallen av allvarliga förfarandemässiga överträdelser.

| E. | Dzmitryj Kanavalaw och Uladzislaw Kavaljow nekades tillgång till advokat, och tillförlitliga rapporter uppger att tortyr förekom för att framtvinga bekännelser under förhören. Det finns heller ingen forensisk bevisning som kopplar någon av männen till explosionen, och man hittade inga spår av sprängämnen på männens kläder eller kroppar. |
| --- | --- |

E.

Dzmitryj Kanavalaw och Uladzislaw Kavaljow nekades tillgång till advokat, och tillförlitliga rapporter uppger att tortyr förekom för att framtvinga bekännelser under förhören. Det finns heller ingen forensisk bevisning som kopplar någon av männen till explosionen, och man hittade inga spår av sprängämnen på männens kläder eller kroppar.

| F. | All viktig bevisning som åklagarna hänvisade till under rättegången förstördes omedelbart efter det att Högsta domstolen avkunnat sin dom. |
| --- | --- |

F.

All viktig bevisning som åklagarna hänvisade till under rättegången förstördes omedelbart efter det att Högsta domstolen avkunnat sin dom.

| G. | Enligt artikel 14 i del 1 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som ratificerats av Vitryssland, är var och en berättigad till en rättvis och offentlig förhandling vid en behörig, oberoende och opartisk domstol. |
| --- | --- |

G.

Enligt artikel 14 i del 1 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som ratificerats av Vitryssland, är var och en berättigad till en rättvis och offentlig förhandling vid en behörig, oberoende och opartisk domstol.

| H. | Dzmitryj Kanavalaw föräldrar har trakasserats och övervakats av personer vid underrättelsetjänsten, och civilklädda män har placerats i närheten av deras hem vilket har gjort att familjen i flera månader inte har kunnat kommunicera med omvärlden. |
| --- | --- |

H.

Dzmitryj Kanavalaw föräldrar har trakasserats och övervakats av personer vid underrättelsetjänsten, och civilklädda män har placerats i närheten av deras hem vilket har gjort att familjen i flera månader inte har kunnat kommunicera med omvärlden.

| I. | Dödsstraffet är fortfarande en ”statshemlighet” i Vitryssland, och enligt den vitryska strafflagen ska avrättningsdatumen hållas hemliga för dödsfångarna, deras familjer och allmänheten. Dödsstraffet verkställs i avskildhet genom arkebusering. Den avrättade personens kropp överlämnas inte till de anhöriga för begravning och platsen där kroppen begravs meddelas inte. |
| --- | --- |

I.

Dödsstraffet är fortfarande en ”statshemlighet” i Vitryssland, och enligt den vitryska strafflagen ska avrättningsdatumen hållas hemliga för dödsfångarna, deras familjer och allmänheten. Dödsstraffet verkställs i avskildhet genom arkebusering. Den avrättade personens kropp överlämnas inte till de anhöriga för begravning och platsen där kroppen begravs meddelas inte.

| J. | Avrättningarna av Dzmitryj Kanavalaw och Uladzislaw Kavaljow kan komma att ske mycket snart. |
| --- | --- |

J.

Avrättningarna av Dzmitryj Kanavalaw och Uladzislaw Kavaljow kan komma att ske mycket snart.

| K. | Högsta domstolens dom i målet är slutlig och kan inte överklagas. Enligt vitrysk lag kan dock en begäran om nåd lämnas till landets president. Uladzislaw Kavaljow har sökt nåd hos Aljaksandr Lukashenka. Han har nekat till alla anklagelser och har bett om befrielse från straffrättsligt ansvar men har ännu inte fått något svar. |
| --- | --- |

K.

Högsta domstolens dom i målet är slutlig och kan inte överklagas. Enligt vitrysk lag kan dock en begäran om nåd lämnas till landets president. Uladzislaw Kavaljow har sökt nåd hos Aljaksandr Lukashenka. Han har nekat till alla anklagelser och har bett om befrielse från straffrättsligt ansvar men har ännu inte fått något svar.

| L. | De vitryska myndigheterna har undertecknat förklaringen från toppmötet i Prag om det östliga partnerskapet, där de åtog sig att iaktta principerna för internationell rätt samt grundläggande värden, såsom demokrati, rättsstatsprincipen och respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. |
| --- | --- |

L.

De vitryska myndigheterna har undertecknat förklaringen från toppmötet i Prag om det östliga partnerskapet, där de åtog sig att iaktta principerna för internationell rätt samt grundläggande värden, såsom demokrati, rättsstatsprincipen och respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter.

| 1. | Europaparlamentet påminner om att EU och andra internationella institutioner vid upprepade tillfällen har framfört krav på att de vitryska myndigheterna ska avskaffa dödsstraffet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om att EU och andra internationella institutioner vid upprepade tillfällen har framfört krav på att de vitryska myndigheterna ska avskaffa dödsstraffet.

| 2. | Europaparlamentet betonar att ett sådant oåterkalleligt, grymt, omänskligt och förnedrande straff som kränker rätten till liv inte kan accepteras. Parlamentet beklagar att de vitryska myndigheterna fortfarande inte har gjort några påtagliga steg i riktning mot ett avskaffande av dödsstraffet eller mot ett omedelbart moratorium för det. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att ett sådant oåterkalleligt, grymt, omänskligt och förnedrande straff som kränker rätten till liv inte kan accepteras. Parlamentet beklagar att de vitryska myndigheterna fortfarande inte har gjort några påtagliga steg i riktning mot ett avskaffande av dödsstraffet eller mot ett omedelbart moratorium för det.

| 3. | Europaparlamentet fördömer dödsdomarna mot Dzmitryj Kanavalaw och Uladzislaw Kavaljow och uppmanar med kraft Aljaksandr Lukashenka att benåda de båda männen och införa ett moratorium för alla dödsdomar och avrättningar, med målet att avskaffa dödsstraffet från straffsystemet genom att ratificera det andra fakultativa protokollet till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, i enlighet med internationella normer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet fördömer dödsdomarna mot Dzmitryj Kanavalaw och Uladzislaw Kavaljow och uppmanar med kraft Aljaksandr Lukashenka att benåda de båda männen och införa ett moratorium för alla dödsdomar och avrättningar, med målet att avskaffa dödsstraffet från straffsystemet genom att ratificera det andra fakultativa protokollet till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, i enlighet med internationella normer.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna i Vitryssland att göra en fullständig, rättvis och opartisk utredning av anklagelserna och att garantera verklig rättvisa för offren för de fruktansvärda terroristhandlingarna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna i Vitryssland att göra en fullständig, rättvis och opartisk utredning av anklagelserna och att garantera verklig rättvisa för offren för de fruktansvärda terroristhandlingarna.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att med hjälp av alla sina diplomatiska verktyg och sitt utvecklingsbistånd arbeta för dödsstraffets avskaffande i Vitryssland. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att med hjälp av alla sina diplomatiska verktyg och sitt utvecklingsbistånd arbeta för dödsstraffets avskaffande i Vitryssland.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar länderna i det östliga partnerskapet och Ryssland att uppmana Vitryssland att införa ett moratorium för dödsstraffet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar länderna i det östliga partnerskapet och Ryssland att uppmana Vitryssland att införa ett moratorium för dödsstraffet.

| 7. | Europaparlamentet uppmuntrar bestämt civilsamhället och frivilligorganisationerna i Vitryssland att arbeta för ett avskaffande av dödstraffet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmuntrar bestämt civilsamhället och frivilligorganisationerna i Vitryssland att arbeta för ett avskaffande av dödstraffet.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar de vitryska myndigheterna att återuppta arbetet i den parlamentariska arbetsgrupp om dödsstraffet som bildades 2010, att få den nationella lagstiftningen att överensstämma med landets skyldigheter enligt internationella människorättsfördrag och att säkerställa att internationellt erkända standarder för rättvisa rättegångar respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar de vitryska myndigheterna att återuppta arbetet i den parlamentariska arbetsgrupp om dödsstraffet som bildades 2010, att få den nationella lagstiftningen att överensstämma med landets skyldigheter enligt internationella människorättsfördrag och att säkerställa att internationellt erkända standarder för rättvisa rättegångar respekteras fullt ut.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar de vitryska myndigheterna att främja rättsväsendets roll i Vitryssland och dess arbete, utan inblandning eller påtryckningar av den verkställande makten, att genomföra rekommendationerna från FN:s särskilda rapportör om domares och advokaters oberoende, att på lämpligt sätt sprida kunskap om det rättsliga förfarandet och att leva upp till OSSE:s åtaganden i anslutning till den mänskliga dimensionen, särskilt på rättsstatsområdet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar de vitryska myndigheterna att främja rättsväsendets roll i Vitryssland och dess arbete, utan inblandning eller påtryckningar av den verkställande makten, att genomföra rekommendationerna från FN:s särskilda rapportör om domares och advokaters oberoende, att på lämpligt sätt sprida kunskap om det rättsliga förfarandet och att leva upp till OSSE:s åtaganden i anslutning till den mänskliga dimensionen, särskilt på rättsstatsområdet.

| 10. | Europaparlamentet fördömer de kontinuerliga förföljelserna av människorättsförsvarare och medlemmar av den demokratiska oppositionen, liksom förtrycket av civilsamhällets aktivister och oberoende media i Vitryssland av politiska skäl. Parlamentet kräver att alla personer som straffats av politiska skäl omedelbart friges, vare sig de sitter fängslade eller avtjänar andra straff, däribland Ales Bjaljatski, ordförande för människorättscentret ”Viasna” och vice ordförande för International Federation of Human Rights. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet fördömer de kontinuerliga förföljelserna av människorättsförsvarare och medlemmar av den demokratiska oppositionen, liksom förtrycket av civilsamhällets aktivister och oberoende media i Vitryssland av politiska skäl. Parlamentet kräver att alla personer som straffats av politiska skäl omedelbart friges, vare sig de sitter fängslade eller avtjänar andra straff, däribland Ales Bjaljatski, ordförande för människorättscentret ”Viasna” och vice ordförande för International Federation of Human Rights.

| 11. | Europaparlamentet kräver att alla politiska fångar omedelbart och villkorslöst försätts på fri fot. Parlamentet välkomnar rådets (utrikes frågor) beslut av den 23 januari 2012 om att utvidga sanktionskriterierna för att göra det möjligt att peka ut dem som är ansvariga för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna och förtrycket av civilsamhället och den demokratiska oppositionen i Vitryssland. Parlamentet upprepar att en förutsättning för att dialogen mellan EU och Vitryssland ska kunna fördjupas är att Vitryssland gör framsteg mot demokrati, mänskliga rättigheter och rättssäkerhet och att alla politiska fångar omedelbart friges och återfår sina medborgerliga rättigheter, däribland de två före detta presidentkandidaterna Mikalaj Statkevitj och Andrej Sannikaw, ledarna för presidentvalskampanjerna för den demokratiska oppositionens kandidater Pavel Sevjarynets och Dzmitryj Bandarenka, och den politiske fången Siarhej Kavalenka, som sitter fängslad anklagad för brott mot husarresten och som hungerstrejkat under en längre tid, vilket allvarligt har försvagat hans hälsa och nu direkt hotar hans liv. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet kräver att alla politiska fångar omedelbart och villkorslöst försätts på fri fot. Parlamentet välkomnar rådets (utrikes frågor) beslut av den 23 januari 2012 om att utvidga sanktionskriterierna för att göra det möjligt att peka ut dem som är ansvariga för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna och förtrycket av civilsamhället och den demokratiska oppositionen i Vitryssland. Parlamentet upprepar att en förutsättning för att dialogen mellan EU och Vitryssland ska kunna fördjupas är att Vitryssland gör framsteg mot demokrati, mänskliga rättigheter och rättssäkerhet och att alla politiska fångar omedelbart friges och återfår sina medborgerliga rättigheter, däribland de två före detta presidentkandidaterna Mikalaj Statkevitj och Andrej Sannikaw, ledarna för presidentvalskampanjerna för den demokratiska oppositionens kandidater Pavel Sevjarynets och Dzmitryj Bandarenka, och den politiske fången Siarhej Kavalenka, som sitter fängslad anklagad för brott mot husarresten och som hungerstrejkat under en längre tid, vilket allvarligt har försvagat hans hälsa och nu direkt hotar hans liv.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Republiken Vitrysslands regering och parlament, Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Republiken Vitrysslands regering och parlament, Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa.

---

(1)  EUT C 286 E, 22.10.2010, s. 16.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2011)0392.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0244.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2011)0099.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2011)0022.

(6)  EUT C 371 E, 20.12.2011, s. 5.

(7)  EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 775.

---

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/60 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/60

---

Torsdagen den 16 februari 2012Egypten: den senaste utvecklingen

P7_TA(2012)0064

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om Egypten – den senaste händelseutvecklingen (2012/2541(RSP))

2013/C 249 E/17

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Egypten, särskilt resolutionen av den 17 november 2011 om Egypten, särskilt fallet med bloggaren Alaa Abd El Fattah (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Egypten, särskilt resolutionen av den 17 november 2011 om Egypten, särskilt fallet med bloggaren Alaa Abd El Fattah (1),

| — | med beaktande av FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, som Egypten har anslutit sig till, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, som Egypten har anslutit sig till,

| — | med beaktande av uttalandena från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 2 februari 2012 om tragedin vid fotbollsarenan i Egypten, och av den 1 februari 2012 om den allt hårdare kontrollen av det civila samhället i Egypten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 2 februari 2012 om tragedin vid fotbollsarenan i Egypten, och av den 1 februari 2012 om den allt hårdare kontrollen av det civila samhället i Egypten,

| — | med beaktande av 2004 års associeringsavtal mellan EU och Egypten och den handlingsplan som man kom överens om 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2004 års associeringsavtal mellan EU och Egypten och den handlingsplan som man kom överens om 2007,

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 10 oktober 2011 och Europeiska rådets slutsatser av den 23 oktober 2011 om Egypten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 10 oktober 2011 och Europeiska rådets slutsatser av den 23 oktober 2011 om Egypten,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 25 maj 2011 från kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, om en ny respons på ett grannskap i förändring, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 25 maj 2011 från kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, om en ny respons på ett grannskap i förändring,

| — | med beaktande av utvecklingen av den europeiska grannskapspolitiken sedan 2004, särskilt kommissionens framstegsrapporter om dess genomförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utvecklingen av den europeiska grannskapspolitiken sedan 2004, särskilt kommissionens framstegsrapporter om dess genomförande,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten till Europeiska rådet, Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten till Europeiska rådet, Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare från 2004, i dess lydelse från 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare från 2004, i dess lydelse från 2008,

| — | med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Situationen för icke-statliga organisationer i Egypten är mycket oroväckande. I oktober 2011 meddelades att en kommitté skulle inrättas som ska se över samhällsinstitutioner och icke-statliga organisationer i syfte att strama åt den juridiska kontrollen av utländsk finansiering till civilsamhällets organisationer och politiska stiftelser, varpå det gjordes en begäran till centralbanken om att alla banktransaktioner till och från icke-statliga organisationers skulle bevakas. Tio organisationer med utländsk finansiering fick sina lokaler genomsökta, blev föremål för utredning och förbjöds sedan av det styrande militärrådet den 29 december 2011. Egyptens militärledda regering meddelade den 5 februari 2012 att den skulle ställa 19 amerikanska medborgare och 24 andra personer inför rätta som en del av en brottsutredning om utländsk finansiering av icke vinstdrivande organisationer med verksamhet i Egypten. Egyptiska domare utreder anklagelser om olaglig utländsk finansiering av icke-statliga organisationer och politiska stiftelser som arbetar för demokrati och 44 svaranden, varav nitton amerikaner, fjorton egypter, fem serber, två tyskar, två libaneser, en jordanier och en palestinier, har fått sina fall hänskjutna till Kairos brottsmålsdomstol och beordrats att inte lämna landet. |
| --- | --- |

A.

Situationen för icke-statliga organisationer i Egypten är mycket oroväckande. I oktober 2011 meddelades att en kommitté skulle inrättas som ska se över samhällsinstitutioner och icke-statliga organisationer i syfte att strama åt den juridiska kontrollen av utländsk finansiering till civilsamhällets organisationer och politiska stiftelser, varpå det gjordes en begäran till centralbanken om att alla banktransaktioner till och från icke-statliga organisationers skulle bevakas. Tio organisationer med utländsk finansiering fick sina lokaler genomsökta, blev föremål för utredning och förbjöds sedan av det styrande militärrådet den 29 december 2011. Egyptens militärledda regering meddelade den 5 februari 2012 att den skulle ställa 19 amerikanska medborgare och 24 andra personer inför rätta som en del av en brottsutredning om utländsk finansiering av icke vinstdrivande organisationer med verksamhet i Egypten. Egyptiska domare utreder anklagelser om olaglig utländsk finansiering av icke-statliga organisationer och politiska stiftelser som arbetar för demokrati och 44 svaranden, varav nitton amerikaner, fjorton egypter, fem serber, två tyskar, två libaneser, en jordanier och en palestinier, har fått sina fall hänskjutna till Kairos brottsmålsdomstol och beordrats att inte lämna landet.

| B. | De icke-statliga organisationerna anklagas också för att ha inrättat och bedrivit verksamhet i lokaler i Egypten utan formellt tillstånd från regeringen. Organisationernas ansökningar om registrering i enlighet med föreskrifterna har dock inte behandlats av de egyptiska myndigheterna på mer än fem år. Dessa anklagelser utgör kulmen på en allt hårdare kontroll från rättsväsendets sida av de nationella och internationella icke-statliga organisationerna i Egypten, ett agerande som står i strid med internationell människorättslagstiftning och som undergräver arbetet med att främja demokratiska värden och garantera respekten för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

B.

De icke-statliga organisationerna anklagas också för att ha inrättat och bedrivit verksamhet i lokaler i Egypten utan formellt tillstånd från regeringen. Organisationernas ansökningar om registrering i enlighet med föreskrifterna har dock inte behandlats av de egyptiska myndigheterna på mer än fem år. Dessa anklagelser utgör kulmen på en allt hårdare kontroll från rättsväsendets sida av de nationella och internationella icke-statliga organisationerna i Egypten, ett agerande som står i strid med internationell människorättslagstiftning och som undergräver arbetet med att främja demokratiska värden och garantera respekten för de mänskliga rättigheterna.

| C. | Minst 74 personer miste livet, och hundratals fler skadades då sammandrabbningar utbröt vid en fotbollsmatch i Port Said mellan Kairoklubben Al Ahly och den lokala klubben Al Masr. |
| --- | --- |

C.

Minst 74 personer miste livet, och hundratals fler skadades då sammandrabbningar utbröt vid en fotbollsmatch i Port Said mellan Kairoklubben Al Ahly och den lokala klubben Al Masr.

| D. | Polisens reaktion på sammandrabbningarna var förvånansvärt passiv. Ilska och spekulationer om att politiska motiv låg bakom sammandrabbningarna, tillsammans med krav på militärstyrets avgång, ledde under dagarna efter fotbollstragedin till gatudemonstrationer i protest mot alla typer av diktatoriskt styre, militärt eller annat, med ytterligare döda och skadade som följd. Polisen fortsätter att beskjuta demonstranterna med tårgas, hagelskott och gummikulor. |
| --- | --- |

D.

Polisens reaktion på sammandrabbningarna var förvånansvärt passiv. Ilska och spekulationer om att politiska motiv låg bakom sammandrabbningarna, tillsammans med krav på militärstyrets avgång, ledde under dagarna efter fotbollstragedin till gatudemonstrationer i protest mot alla typer av diktatoriskt styre, militärt eller annat, med ytterligare döda och skadade som följd. Polisen fortsätter att beskjuta demonstranterna med tårgas, hagelskott och gummikulor.

| E. | Egyptens biträdande hälsominister Hesham Sheiha, kallade katastrofen för den värsta i Egyptens fotbollshistoria. Det styrande militärrådet beordrade att helikoptrar skulle frakta skadade spelare och supportrar från det besökande laget till ett militärsjukhus. Sporten bör, särskild i tider av övergång och social oro, utgöra en enande kraft som erbjuder en känsla av normalitet och början till försoning mellan splittrade samhällen. |
| --- | --- |

E.

Egyptens biträdande hälsominister Hesham Sheiha, kallade katastrofen för den värsta i Egyptens fotbollshistoria. Det styrande militärrådet beordrade att helikoptrar skulle frakta skadade spelare och supportrar från det besökande laget till ett militärsjukhus. Sporten bör, särskild i tider av övergång och social oro, utgöra en enande kraft som erbjuder en känsla av normalitet och början till försoning mellan splittrade samhällen.

| F. | Det civila samhällets engagemang i genomförandet av relevanta åtgärder är en förutsättning för att den europeiska grannskapspolitiken ska lyckas, och för att få till stånd reformer på området för mänskliga rättigheter, särskilt kvinnors rättigheter. |
| --- | --- |

F.

Det civila samhällets engagemang i genomförandet av relevanta åtgärder är en förutsättning för att den europeiska grannskapspolitiken ska lyckas, och för att få till stånd reformer på området för mänskliga rättigheter, särskilt kvinnors rättigheter.

| G. | Det styrande militärrådet har följt en kontroversiell agenda, eftersom undantagslagen inte har avskaffats helt och fortfarande kan tillämpas i samband med fall av ”våldshandlingar”, ett begrepp som är öppet för bred tolkning och godtycklig tillämpning. Enligt internationella och nationella organisationer har skyddet av de mänskliga rättigheterna i Egypten inte förbättrats alls under de senaste tio månaderna av militärstyre. Civilpersoner fortsätter att ställas inför militärdomstolar, och bloggare, journalister och människorättsförsvarare utsätts för direkta eller indirekta trakasserier, vilket har ökat spänningarna och gett bränsle åt ytterligare folkliga protester. Det styrande militärrådet har inte utrett anklagelserna om sexuellt våld mot kvinnliga demonstranter, däribland så kallade ”oskuldstest”, dödshot och andra brott mot de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

G.

Det styrande militärrådet har följt en kontroversiell agenda, eftersom undantagslagen inte har avskaffats helt och fortfarande kan tillämpas i samband med fall av ”våldshandlingar”, ett begrepp som är öppet för bred tolkning och godtycklig tillämpning. Enligt internationella och nationella organisationer har skyddet av de mänskliga rättigheterna i Egypten inte förbättrats alls under de senaste tio månaderna av militärstyre. Civilpersoner fortsätter att ställas inför militärdomstolar, och bloggare, journalister och människorättsförsvarare utsätts för direkta eller indirekta trakasserier, vilket har ökat spänningarna och gett bränsle åt ytterligare folkliga protester. Det styrande militärrådet har inte utrett anklagelserna om sexuellt våld mot kvinnliga demonstranter, däribland så kallade ”oskuldstest”, dödshot och andra brott mot de mänskliga rättigheterna.

| H. | I valet till folkförsamlingen som hölls i november 2011 och januari 2012 vann Muslimska brödraskapets parti, Frihets- och rättvisepartiet, 47 % av rösterna och det salafistdominerade Nour-partiet 25 % av rösterna, med resultatet att antalet kvinnliga parlamentsledamöter sjönk från 64 till åtta. Presidentvalet kommer att äga rum i juni. Inga internationella institutioner, inte heller EU, bjöds in för att observera valet. |
| --- | --- |

H.

I valet till folkförsamlingen som hölls i november 2011 och januari 2012 vann Muslimska brödraskapets parti, Frihets- och rättvisepartiet, 47 % av rösterna och det salafistdominerade Nour-partiet 25 % av rösterna, med resultatet att antalet kvinnliga parlamentsledamöter sjönk från 64 till åtta. Presidentvalet kommer att äga rum i juni. Inga internationella institutioner, inte heller EU, bjöds in för att observera valet.

| I. | Europaparlamentet har vid flera tillfällen begärt att det undantagstillstånd som har varit ikraft sedan 1981 ska hävas, att demokratin ska stärkas och att de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna ska respekteras i Egypten. EU har upprepade gånger uttryckt sitt stöd för tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet, och betonat att regeringarna är skyldiga att garantera dessa friheter överallt i världen. |
| --- | --- |

I.

Europaparlamentet har vid flera tillfällen begärt att det undantagstillstånd som har varit ikraft sedan 1981 ska hävas, att demokratin ska stärkas och att de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna ska respekteras i Egypten. EU har upprepade gånger uttryckt sitt stöd för tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet, och betonat att regeringarna är skyldiga att garantera dessa friheter överallt i världen.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med det egyptiska folket under denna viktiga period av övergång till demokrati i landet. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att fullt ut garantera respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, däribland kvinnors rättigheter, religions-, samvets- och tankefrihet, skyddet av minoriteter, bekämpning av diskriminering på grund av sexuell läggning, tryck- och mediefrihet, förenings- och mötesfrihet, rätten till ett korrekt rättsförfarande och yttrandefrihet, eftersom dessa rättigheter är grundläggande beståndsdelar i en verklig demokrati. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med det egyptiska folket under denna viktiga period av övergång till demokrati i landet. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att fullt ut garantera respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, däribland kvinnors rättigheter, religions-, samvets- och tankefrihet, skyddet av minoriteter, bekämpning av diskriminering på grund av sexuell läggning, tryck- och mediefrihet, förenings- och mötesfrihet, rätten till ett korrekt rättsförfarande och yttrandefrihet, eftersom dessa rättigheter är grundläggande beståndsdelar i en verklig demokrati.

| 2. | Europaparlamentet kräver att anklagelserna om brott som riktas mot icke-statliga organisationer och politiska stiftelser omedelbart ska dras tillbaka. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att se till att alla inspektioner av inhemska eller utländska civilsamhällsorganisationer sker med full insyn och opartiskhet och i enlighet med tillämpliga rättsliga förfaranden och internationella standarder på området för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Parlamentet anser att dessa metoder utgör en allvarlig kränkning av föreningsfriheten, som fastställs i artikel 22 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att i nära samarbete med icke-statliga organisationer och grupper som arbetar för mänskliga rättigheter och demokrati anta en ny föreningslag som grundar sig på internationella människorättsstandarder. Parlamentet uttrycker sitt fulla stöd för det engagemang och det viktiga och kvalitativa arbete som utförs av dessa organisationer till stöd för det civila samhället och det egyptiska folket för att främja fred, demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet kräver att anklagelserna om brott som riktas mot icke-statliga organisationer och politiska stiftelser omedelbart ska dras tillbaka. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att se till att alla inspektioner av inhemska eller utländska civilsamhällsorganisationer sker med full insyn och opartiskhet och i enlighet med tillämpliga rättsliga förfaranden och internationella standarder på området för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Parlamentet anser att dessa metoder utgör en allvarlig kränkning av föreningsfriheten, som fastställs i artikel 22 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att i nära samarbete med icke-statliga organisationer och grupper som arbetar för mänskliga rättigheter och demokrati anta en ny föreningslag som grundar sig på internationella människorättsstandarder. Parlamentet uttrycker sitt fulla stöd för det engagemang och det viktiga och kvalitativa arbete som utförs av dessa organisationer till stöd för det civila samhället och det egyptiska folket för att främja fred, demokrati och mänskliga rättigheter.

| 3. | Europaparlamentet beklagar djupt det stora antalet dödsoffer och skadade i Port Said och uttrycker sitt deltagande med offrens anhöriga. Parlamentet efterlyser en oberoende utredning av de händelser som ledde till tragedin och begär att de ansvariga ska ställas inför rätta. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar djupt det stora antalet dödsoffer och skadade i Port Said och uttrycker sitt deltagande med offrens anhöriga. Parlamentet efterlyser en oberoende utredning av de händelser som ledde till tragedin och begär att de ansvariga ska ställas inför rätta.

| 4. | Europaparlamentet oroas av anklagelserna om att politiska motiv låg bakom sammandrabbningarna, och uppmanar de egyptiska myndigheterna att skyndsamt inleda en oberoende utredning av händelserna den 1 februari 2012. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet oroas av anklagelserna om att politiska motiv låg bakom sammandrabbningarna, och uppmanar de egyptiska myndigheterna att skyndsamt inleda en oberoende utredning av händelserna den 1 februari 2012.

| 5. | Europaparlamentet ger sitt starka stöd till reformer som leder till inrättande av demokrati, rättsstatliga principer och social rättvisa i Egypten, i enlighet med det egyptiska folkets vilja. Parlamentet upprepar sitt krav på att undantagstillståndet i Egypten ska hävas fullt ut. Parlamentet understryker på nytt vikten av goda styrelseformer, kampen mot korruption och respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i Egypten och begär klargöranden om den konstitutionella processen, dess tidsfrister och principer, för att se till att de konstitutionella bestämmelserna omfattar alla och inte ger utrymme för diskriminering av någon i det egyptiska samhället. Parlamentet betonar på nytt att den högsta makten måste föras över till en demokratiskt vald civil regering så fort som möjligt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet ger sitt starka stöd till reformer som leder till inrättande av demokrati, rättsstatliga principer och social rättvisa i Egypten, i enlighet med det egyptiska folkets vilja. Parlamentet upprepar sitt krav på att undantagstillståndet i Egypten ska hävas fullt ut. Parlamentet understryker på nytt vikten av goda styrelseformer, kampen mot korruption och respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i Egypten och begär klargöranden om den konstitutionella processen, dess tidsfrister och principer, för att se till att de konstitutionella bestämmelserna omfattar alla och inte ger utrymme för diskriminering av någon i det egyptiska samhället. Parlamentet betonar på nytt att den högsta makten måste föras över till en demokratiskt vald civil regering så fort som möjligt.

| 6. | Europaparlamentet betonar vikten av att hålla fria, rättvisa och öppna val och uppmanar EU och dess medlemsstater att fortsätta att stödja och bistå de egyptiska myndigheterna, de politiska partierna och det civila samhället i deras insatser för att uppnå detta mål. Parlamentet uppmanar det styrande militärrådet att tillåta att oberoende observatörer närvarar vid och bevakar det kommande presidentvalet. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att verka för att det inrättas en arbetsgrupp där parlamentet ingår. Arbetsgruppen ska stödja övergången till demokrati, i enlighet med den begäran som gjorts av aktörerna för demokratisk förändring, särskilt anordnandet av fria och demokratiska val och institutionsuppbyggnad, bland annat uppbyggnad av ett oberoende rättsväsende. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar vikten av att hålla fria, rättvisa och öppna val och uppmanar EU och dess medlemsstater att fortsätta att stödja och bistå de egyptiska myndigheterna, de politiska partierna och det civila samhället i deras insatser för att uppnå detta mål. Parlamentet uppmanar det styrande militärrådet att tillåta att oberoende observatörer närvarar vid och bevakar det kommande presidentvalet. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att verka för att det inrättas en arbetsgrupp där parlamentet ingår. Arbetsgruppen ska stödja övergången till demokrati, i enlighet med den begäran som gjorts av aktörerna för demokratisk förändring, särskilt anordnandet av fria och demokratiska val och institutionsuppbyggnad, bland annat uppbyggnad av ett oberoende rättsväsende.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar frisläppandet av de fängslade bloggarna Alaa Abd El-Fattah och Maikel Nabil Sanad. Parlamentet uppmanar på nytt de egyptiska myndigheterna att garantera att inga bloggare, journalister eller människorättsförsvarare kommer att utsättas för direkta eller indirekta trakasserier eller hot i landet. Parlamentet välkomnar frisläppandet av politiska fångar, men upprepar samtidigt att dessa aldrig borde ha ställts inför rätta i militärdomstolar. Parlamentet anser därför att fångarna i fråga borde ha frikänts i stället för att benådas. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar frisläppandet av de fängslade bloggarna Alaa Abd El-Fattah och Maikel Nabil Sanad. Parlamentet uppmanar på nytt de egyptiska myndigheterna att garantera att inga bloggare, journalister eller människorättsförsvarare kommer att utsättas för direkta eller indirekta trakasserier eller hot i landet. Parlamentet välkomnar frisläppandet av politiska fångar, men upprepar samtidigt att dessa aldrig borde ha ställts inför rätta i militärdomstolar. Parlamentet anser därför att fångarna i fråga borde ha frikänts i stället för att benådas.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till de egyptiska myndigheterna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till de egyptiska myndigheterna.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0518.

---

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/63 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/63

---

Torsdagen den 16 februari 2012Dödsstraff i Japan

P7_TA(2012)0065

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2012 om dödsstraffet i Japan (2012/2542(RSP))

2013/C 249 E/18

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 63/168, i vilken det uppmanas till ett genomförande av resolution 62/149 av den 18 december 2007, i vilken det uppmanades till ett världsomfattande moratorium för dödsstraff och avrättningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 63/168, i vilken det uppmanas till ett genomförande av resolution 62/149 av den 18 december 2007, i vilken det uppmanades till ett världsomfattande moratorium för dödsstraff och avrättningar,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 65/206 av den 21 december 2010 om ett moratorium för tillämpning av dödsstraffet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 65/206 av den 21 december 2010 om ett moratorium för tillämpning av dödsstraffet,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraffet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraffet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 september 2007 om ett allmänt moratorium för dödsstraff (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 september 2007 om ett allmänt moratorium för dödsstraff (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2002 om avskaffandet av dödsstraffet i Japan, Sydkorea och Taiwan (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2002 om avskaffandet av dödsstraffet i Japan, Sydkorea och Taiwan (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2010 om världsdagen mot dödsstraffet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2010 om världsdagen mot dödsstraffet (3),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, och Europarådets generalsekreterare, Thorbjørn Jagland, på Europadagen och världsdagen mot dödsstraffet den 10 oktober 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, och Europarådets generalsekreterare, Thorbjørn Jagland, på Europadagen och världsdagen mot dödsstraffet den 10 oktober 2011,

| — | med beaktande av Europeiska unionens uttalande av den 6 april 2011 om avskaffande av dödsstraffet, i vilket länder med observatörsstatus i Europarådet, däribland Japan, uppmanas att avskaffa dödsstraffet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens uttalande av den 6 april 2011 om avskaffande av dödsstraffet, i vilket länder med observatörsstatus i Europarådet, däribland Japan, uppmanas att avskaffa dödsstraffet,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, som Japan ratificerade 1999, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, som Japan ratificerade 1999,

| — | med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen är starkt engagerad i arbetet med att avskaffa dödsstraffet överallt i världen och strävar efter att nå en allmän acceptans av den grundläggande principen om rätten till liv. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen är starkt engagerad i arbetet med att avskaffa dödsstraffet överallt i världen och strävar efter att nå en allmän acceptans av den grundläggande principen om rätten till liv.

| B. | För första gången sedan 1992 verkställdes inga avrättningar i Japan under 2011. Enligt tidningsuppgifter har emellertid den nye justitieministern, Toshio Ogawa, tillkännagett att han inte ville fortsätta sin föregångare Hiraoka Hideos ”försiktighetspolitik” och att han skulle vara beredd att på nytt underteckna avrättningsorder. |
| --- | --- |

B.

För första gången sedan 1992 verkställdes inga avrättningar i Japan under 2011. Enligt tidningsuppgifter har emellertid den nye justitieministern, Toshio Ogawa, tillkännagett att han inte ville fortsätta sin föregångare Hiraoka Hideos ”försiktighetspolitik” och att han skulle vara beredd att på nytt underteckna avrättningsorder.

| C. | Man har kommit långt på vägen mot att avskaffa dödsstraffet i hela världen, och fler och fler länder gör sig av med dödsstraffet. |
| --- | --- |

C.

Man har kommit långt på vägen mot att avskaffa dödsstraffet i hela världen, och fler och fler länder gör sig av med dödsstraffet.

| D. | Ett officiellt åtagande från Japan, en ledande demokrati i Asien och en viktig medlem av världssamfundet, om att avskaffa dödsstraffet skulle inte bara vara i linje med den internationella utvecklingen utan även sända en kraftfull signal över hela världen om att rätten till liv måste respekteras och skyddas. |
| --- | --- |

D.

Ett officiellt åtagande från Japan, en ledande demokrati i Asien och en viktig medlem av världssamfundet, om att avskaffa dödsstraffet skulle inte bara vara i linje med den internationella utvecklingen utan även sända en kraftfull signal över hela världen om att rätten till liv måste respekteras och skyddas.

| E. | För närvarande väntar omkring 130 personer som dömts till döden i Japan på att deras straff ska verkställas. |
| --- | --- |

E.

För närvarande väntar omkring 130 personer som dömts till döden i Japan på att deras straff ska verkställas.

| F. | Fångarna och deras juridiska ombud informeras inte om avrättningen förrän samma dag som den ska äga rum, och de anhöriga informeras först efter att avrättningen har verkställts. Detta är särskilt grymt med tanke på de många år som fångarna väntar på att straffet ska verkställas. |
| --- | --- |

F.

Fångarna och deras juridiska ombud informeras inte om avrättningen förrän samma dag som den ska äga rum, och de anhöriga informeras först efter att avrättningen har verkställts. Detta är särskilt grymt med tanke på de många år som fångarna väntar på att straffet ska verkställas.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att EU:s relation med Japan bygger på ett gemensamt engagemang för frihet, demokrati, rättsstaten och de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att EU:s relation med Japan bygger på ett gemensamt engagemang för frihet, demokrati, rättsstaten och de mänskliga rättigheterna.

| 2. | Europaparlamentet gläds åt att inga avrättningar har ägt rum i Japan sedan juli 2010 och åt att det inrättades en reflektionsgrupp för dödsstraffet i det japanska justitieministeriet 2010. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet gläds åt att inga avrättningar har ägt rum i Japan sedan juli 2010 och åt att det inrättades en reflektionsgrupp för dödsstraffet i det japanska justitieministeriet 2010.

| 3. | Europaparlamentet vädjar till justitieminister Toshio Ogawa att inte godkänna några avrättningsorder i framtiden och att stödja reflektionsgruppens arbete. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet vädjar till justitieminister Toshio Ogawa att inte godkänna några avrättningsorder i framtiden och att stödja reflektionsgruppens arbete.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Japan att fortsätta sitt arbete för att återgå till det de facto-moratorium som rådde från november 1989 till mars 1993 och att uppmuntra myndigheter, parlamentsledamöter, organisationer i det civila samhället och medier att engagera sig i en nationell debatt om tillämpningen av dödsstraffet i landet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar Japan att fortsätta sitt arbete för att återgå till det de facto-moratorium som rådde från november 1989 till mars 1993 och att uppmuntra myndigheter, parlamentsledamöter, organisationer i det civila samhället och medier att engagera sig i en nationell debatt om tillämpningen av dödsstraffet i landet.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionen, medlemsstaternas parlament, FN:s generalsekreterare, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter samt till Japans premiärminister och justitieminister och det japanska parlamentet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionen, medlemsstaternas parlament, FN:s generalsekreterare, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter samt till Japans premiärminister och justitieminister och det japanska parlamentet.

---

(1)  EUT C 219 E, 28.8.2008, s. 306.

(2)  EUT C 261 E, 30.10.2003, s. 597.

(3)  EUT C 371 E, 20.12.2011, s. 5.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Onsdagen den 15 februari 2012

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/66 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/66

---

Onsdagen den 15 februari 2012Ändring av artikel 48.2 i Europaparlamentets arbetsordning om initiativbetänkanden

P7_TA(2012)0045

Europaparlamentets beslut av den 15 februari 2012 om att ändra artikel 48.2 i Europaparlamentets arbetsordning om initiativbetänkanden (2011/2168(REG))

2013/C 249 E/19

Europaparlamentet fattar detta beslut,

| — | med beaktande av talmanskonferensens beslut av den 7 april 2011 om initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmanskonferensens beslut av den 7 april 2011 om initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av talmannens skrivelse av den 26 april 2011 till ordföranden för utskottet för konstitutionella frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmannens skrivelse av den 26 april 2011 till ordföranden för utskottet för konstitutionella frågor,

| — | med beaktande av artiklarna 211 och 212 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 211 och 212 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0399/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0399/2011).

| 1. | Europaparlamentet noterar talmanskonferensens beslut av den 7 april 2011, enligt vilket initiativbetänkanden som utarbetas på grundval av årliga verksamhets- och övervakningsrapporter enligt förteckningarna i bilagorna 1 och 2 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002, vilket ingår i bilaga XVIII till arbetsordningen (”beslutet från 2002”), ska betraktas som strategiska betänkanden enligt vad som avses i artikel 48.2 i arbetsordningen. Parlamentet uppdrar åt generalsekreteraren att införliva beslutet med bilaga XVIII. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar talmanskonferensens beslut av den 7 april 2011, enligt vilket initiativbetänkanden som utarbetas på grundval av årliga verksamhets- och övervakningsrapporter enligt förteckningarna i bilagorna 1 och 2 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002, vilket ingår i bilaga XVIII till arbetsordningen (”beslutet från 2002”), ska betraktas som strategiska betänkanden enligt vad som avses i artikel 48.2 i arbetsordningen. Parlamentet uppdrar åt generalsekreteraren att införliva beslutet med bilaga XVIII.

| 2. | Europaparlamentet anser att artikel 2.4 i beslutet från 2002 blivit föråldrad till följd av parlamentets beslut av den 13 november 2007 om ändring av Europaparlamentets arbetsordning mot bakgrund av ledamotsstadgan (1) och uppdrar åt generalsekreteraren att anpassa bilaga XVIII på motsvarande sätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att artikel 2.4 i beslutet från 2002 blivit föråldrad till följd av parlamentets beslut av den 13 november 2007 om ändring av Europaparlamentets arbetsordning mot bakgrund av ledamotsstadgan (1) och uppdrar åt generalsekreteraren att anpassa bilaga XVIII på motsvarande sätt.

| 3. | Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändring i arbetsordningen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändring i arbetsordningen.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att ändringen träder i kraft den första dagen under nästa sammanträdesperiod. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om att ändringen träder i kraft den första dagen under nästa sammanträdesperiod.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen.

| NUVARANDE LYDELSE | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 6/rev |
| Europaparlamentets arbetsordning
  Artikel 48 – punkt 2 |
| 2.   Resolutionsförslag i initiativbetänkanden ska behandlas av parlamentet i enlighet med det förfarande för kortfattad redogörelse som fastställs i artikel 139. Ändringsförslag till dessa texter ska behandlas i kammaren endast om de lagts fram av föredraganden för att beakta ny information eller av minst en tiondel av parlamentets ledamöter. Alternativa förslag till resolution får inges av de politiska grupperna i enlighet med artikel 157.4.
  Denna punkt
  ska inte tillämpas när ämnet för betänkandet kan bli föremål för en prioriterad debatt i kammaren, när betänkandet utarbetas i enlighet med den initiativrätt som avses i artiklarna 41 eller 42, eller när betänkandet
  kan anses vara ett
  strategiskt betänkande
  i enlighet med de kriterier som fastställts av talmanskonferensen
  . | 2.   Resolutionsförslag i initiativbetänkanden ska behandlas av parlamentet i enlighet med det förfarande för kortfattad redogörelse som fastställs i artikel 139. Ändringsförslag till dessa texter ska behandlas i kammaren endast om de lagts fram av föredraganden för att beakta ny information eller av minst en tiondel av parlamentets ledamöter. Alternativa förslag till resolution får inges av de politiska grupperna i enlighet med artikel 157.4.
  Artiklarna 163 och 167 ska tillämpas på utskottets resolutionsförslag och ändringsförslag till detta. Artikel 167 ska också tillämpas på den enda omröstningen om ett alternativt förslag till resolution. |
| | Det första stycket
  ska inte tillämpas när ämnet för betänkandet kan bli föremål för en prioriterad debatt i kammaren, när betänkandet utarbetas i enlighet med den initiativrätt som avses i artiklarna 41 eller 42 eller när betänkandet
  har godkänts som
  strategiskt betänkande. |

NUVARANDE LYDELSE

ÄNDRING

Ändring 6/rev

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 48 – punkt 2

2.   Resolutionsförslag i initiativbetänkanden ska behandlas av parlamentet i enlighet med det förfarande för kortfattad redogörelse som fastställs i artikel 139. Ändringsförslag till dessa texter ska behandlas i kammaren endast om de lagts fram av föredraganden för att beakta ny information eller av minst en tiondel av parlamentets ledamöter. Alternativa förslag till resolution får inges av de politiska grupperna i enlighet med artikel 157.4.
  Denna punkt
  ska inte tillämpas när ämnet för betänkandet kan bli föremål för en prioriterad debatt i kammaren, när betänkandet utarbetas i enlighet med den initiativrätt som avses i artiklarna 41 eller 42, eller när betänkandet
  kan anses vara ett
  strategiskt betänkande
  i enlighet med de kriterier som fastställts av talmanskonferensen
  .

2.   Resolutionsförslag i initiativbetänkanden ska behandlas av parlamentet i enlighet med det förfarande för kortfattad redogörelse som fastställs i artikel 139. Ändringsförslag till dessa texter ska behandlas i kammaren endast om de lagts fram av föredraganden för att beakta ny information eller av minst en tiondel av parlamentets ledamöter. Alternativa förslag till resolution får inges av de politiska grupperna i enlighet med artikel 157.4.
  Artiklarna 163 och 167 ska tillämpas på utskottets resolutionsförslag och ändringsförslag till detta. Artikel 167 ska också tillämpas på den enda omröstningen om ett alternativt förslag till resolution.

Det första stycket
  ska inte tillämpas när ämnet för betänkandet kan bli föremål för en prioriterad debatt i kammaren, när betänkandet utarbetas i enlighet med den initiativrätt som avses i artiklarna 41 eller 42 eller när betänkandet
  har godkänts som
  strategiskt betänkande.

---

(1)  EUT C 282 E, 6.11.2008, s. 106.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 14 februari 2012

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/68 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/68

---

Tisdagen den 14 februari 2012Tilldela byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och formgivning) vissa uppgifter i samband med säkerställande av immateriella rättigheter ***I

P7_TA(2012)0032

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om att tilldela byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och formgivning) vissa uppgifter i samband med skyddet av immateriella äganderätter, bland annat att samla företrädare för offentlig och privat sektor i ett europeiskt observationscentrum mot varumärkesförfalskning och pirattillverkning (COM(2011)0288 – C7-0136/2011 – 2011/0135(COD))

2013/C 249 E/20

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0288), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0288),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 114 och 118.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0136/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 114 och 118.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0136/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 21 september 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 21 september 2011 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 december 2011 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 december 2011 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för kultur och utbildning (A7-0003/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för kultur och utbildning (A7-0003/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 376, 22.12.2011, s. 62.

---

Tisdagen den 14 februari 2012P7_TC1-COD(2011)0135

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om tilldelning till Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller) av uppgifter i samband med säkerställande av immateriella rättigheter, inbegripet sammanförande av företrädare för den offentliga och privata sektorn i ett europeiskt observatorium för överträdelser av immateriella rättigheter

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 386/2012.)

---

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/69 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/69

---

Tisdagen den 14 februari 2012Sammankoppling av centrala register, handelsregister och företagsregister ***I

P7_TA(2012)0033

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 89/666/EEG, 2005/56/EG och 2009/101/EG vad avser sammankoppling av centrala register, handelsregister och företagsregister (COM(2011)0079 – C7-0059/2011 – 2011/0038(COD))

2013/C 249 E/21

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0079), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0079),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 50 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0059/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 50 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0059/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 15 juni 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 15 juni 2011 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska datatillsynsmannen av den 6 maj 2011 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska datatillsynsmannen av den 6 maj 2011 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 januari 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 januari 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0022/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0022/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 248, 25.8.2011, s. 118.

(2)  EUT C 220, 26.7.2011, s. 1.

---

Tisdagen den 14 februari 2012P7_TC1-COD(2011)0038

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/.../EU om ändring av direktiven 89/666/EEG, 2005/56/EG och 2009/101/EG vad avser sammankoppling av centrala register, handelsregister och företagsregister

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten direktiv 2012/17/EU.)

---

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/70 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/70

---

Tisdagen den 14 februari 2012Avtal om fiskemöjligheter mellan EU och Guinea-Bissau ***

P7_TA(2012)0034

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet mellan Europeiska unionen och Republiken Guinea-Bissau om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i det gällande partnerskapsavtalet om fiske mellan de två parterna (15178/2011 – C7-0003/2012 – 2011/0257(NLE))

2013/C 249 E/22

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (15178/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (15178/2011),

| — | med beaktande av förslaget till protokoll mellan Europeiska unionen och Republiken Guinea-Bissau om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i det gällande partnerskapsavtalet om fiske mellan de två parterna (15179/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till protokoll mellan Europeiska unionen och Republiken Guinea-Bissau om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i det gällande partnerskapsavtalet om fiske mellan de två parterna (15179/2011),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 43.2 och 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0003/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 43.2 och 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0003/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling och budgetutskottet (A7-0017/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling och budgetutskottet (A7-0017/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till parlamentet överlämna protokollen och slutsatserna från sammanträdena i den gemensamma kommitté som föreskrivs i artikel 10 i avtalet, liksom de årliga riktlinjer som föreskrivs i artiklarna 3 och 9 i det nya protokollet samt motsvarande årliga rapport. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att underlätta deltagandet för parlamentets företrädare som observatörer i de sammanträden som hålls i den gemensamma kommittén. Kommissionen uppmanas dessutom att, innan giltighetstiden för det nya protokollet löper ut, till Europaparlamentet och rådet överlämna en utvärderingsrapport om dess genomförande, utan att belägga detta dokument med onödiga tillträdesbegränsningar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till parlamentet överlämna protokollen och slutsatserna från sammanträdena i den gemensamma kommitté som föreskrivs i artikel 10 i avtalet, liksom de årliga riktlinjer som föreskrivs i artiklarna 3 och 9 i det nya protokollet samt motsvarande årliga rapport. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att underlätta deltagandet för parlamentets företrädare som observatörer i de sammanträden som hålls i den gemensamma kommittén. Kommissionen uppmanas dessutom att, innan giltighetstiden för det nya protokollet löper ut, till Europaparlamentet och rådet överlämna en utvärderingsrapport om dess genomförande, utan att belägga detta dokument med onödiga tillträdesbegränsningar.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inom ramen för deras respektive befogenheter omedelbart och fullständigt informera parlamentet i alla skeden av förfarandet, avseende det nya protokollet och dess förnyelse, i enlighet med artikel 13.2 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 218.10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inom ramen för deras respektive befogenheter omedelbart och fullständigt informera parlamentet i alla skeden av förfarandet, avseende det nya protokollet och dess förnyelse, i enlighet med artikel 13.2 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 218.10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Guinea-Bissau. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Guinea-Bissau.

---

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/71 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/71

---

Tisdagen den 14 februari 2012Marocko deltagande i unionsprogram ***

P7_TA(2012)0035

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett protokoll till Europa-Medelhavsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko om de allmänna principerna för Konungariket Marockos deltagande i unionsprogram (12712/2010 – C7-0430/2010 – 2010/0125(NLE))

2013/C 249 E/23

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (12712/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (12712/2010),

| — | med beaktande av protokollet till Europa–Medelhavsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko om de allmänna principerna för Konungariket Marockos deltagande i unionsprogram (12711/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet till Europa–Medelhavsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko om de allmänna principerna för Konungariket Marockos deltagande i unionsprogram (12711/2010),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 217 samt artikel 218.6 andra stycket led a och 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0430/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 217 samt artikel 218.6 andra stycket led a och 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0430/2010),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A7-0016/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A7-0016/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Konungariket Marocko. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Konungariket Marocko.

---

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/72 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/72

---

Tisdagen den 14 februari 2012Vaccinering mot blåtunga ***II

P7_TA(2012)0036

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2012 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2000/75/EG vad gäller vaccinering mot blåtunga (16696/1/2011 – C7-0011/2012 – 2010/0326(COD))

2013/C 249 E/24

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (16696/1/2011 – C7-0011/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (16696/1/2011 – C7-0011/2012),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 15 mars 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 15 mars 2011 (1),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2010)0666), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2010)0666),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 72 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 72 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0031/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0031/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 132, 3.5.2011, s. 92.

(2)  Antagna texter av den 7.4.2011, P7_TA(2011)0147.

---

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/73 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/73

---

Tisdagen den 14 februari 2012Tekniska krav för betalningar och autogireringar i euro ***I

P7_TA(2012)0037

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om antagande av tekniska krav för betalningar och autogireringar i euro och om ändring av förordning (EG) nr 924/2009 (KOM(2010)0775 – C7-0434/2010 – 2010/0373(COD))

2013/C 249 E/25

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0775), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0775),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0434/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0434/2010),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska centralbanken av den 7 april 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska centralbanken av den 7 april 2011 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 5 maj 2011 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 5 maj 2011 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 december 2011 att godkänna denna ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 december 2011 att godkänna denna ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0292/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0292/2011).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens förklaring som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet tar del av kommissionens förklaring som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 155, 25.5.2011, s. 1.

(2)  EUT C 218, 23.7.2011, s. 74.

---

Tisdagen den 14 februari 2012P7_TC1-COD(2010)0373

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om antagande av tekniska och affärsmässiga krav för betalningar och autogireringar i euro och om ändring av förordning (EG) nr 924/2009

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 260/2012.)

---

Tisdagen den 14 februari 2012Bilaga

Kommissionens uttalande om styrningen av Sepa

För att övergången till Sepa ska kunna ske på ett smidigt sätt och för att det utökade Sepaprojektet ska kunna nå sin fulla potential är det mycket viktigt att alla intressenter, särskilt användarna, inklusive konsumenterna, involveras ordentligt och kan delta helt och fullt. Att Separådet inrättats innebär en betydande förbättring av styrningen av Sepaprojekt, men hittills har övergången till Sepa till stor del utvecklats av leverantörssidan, särskilt de europeiska bankerna, företrädda av Europeiska betalningsrådet (EPC). Därför kommer kommissionen, under sin översyn 2012 av hur Separådet fungerar, att gå igenom hela Sepaprojektets styrning, särskilt när det gäller hur man bättre kan beakta konsumenters, små och medelstora företags samt återförsäljares och övriga användares intressen. Kommissionen kommer bland annat att granska sammansättningen av Europeiska betalningsrådet (EPC), samverkan mellan EPC och en övergripande styrningsstruktur, t.ex. Separådet, samt rollen för denna övergripande struktur. Om kommissionens utvärdering bekräftar att det behövs ytterligare initiativ för att förbättra Sepas styrning, kommer kommissionen att överväga att lägga fram förslag.

Kommissionens uttalande om översynen av betaltjänstdirektivet

Kommissionen inser helt och fullt att det för ett omfattande allmänt stöd för Sepa krävs att man behåller en hög nivå på skyddet av betalare, särskilt för autogireringstransaktioner. Kommissionen noterar att många konsumenter i dagsläget har en ovillkorlig rätt till återbetalning, i enlighet med sina nationella autogireringsordningar. Kommissionen noterar också att den enda alleuropeiska autogireringsordningen för konsumenter ger en ovillkorlig rätt till återbetalning av auktoriserade betalningstransaktioner under en period på åtta veckor. Denna rätt till återbetalning är mer långtgående än det minimum som föreskrivs i betaltjänstdirektivet (direktiv 2007/64/EG). Därför överväger kommissionen huruvida det är nödvändigt att garantera en högre nivå på konsumentskyddet med tanke på den rådande marknadssituationen i unionen och uppmaningen från Europaparlamentet, framfört under den politiska debatten om Sepa, att förbättra rätten till återbetalning, och avser att i den rapport som avses i artikel 87 i betaltjänstdirektivet ta med en översyn av de gällande rättigheterna i unionen avseende återbetalning i samband med autogireringar. Kommissionen kommer att lägga fram denna rapport senast den 1 november 2012 inför Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Europeiska centralbanken. Om kommissionen i den rapport som avses i artikel 87 i betaltjänstdirektivet bekräftar att det behövs en omarbetning av direktivet, särskilt när det gäller kriterierna för rätten till återbetalning, kommer kommissionen att lägga fram förslag.

Kommissionens förklaring om delegerade akter

Kommissionen anser att artikel 290 i EUF-fördraget ska tolkas så att kommissionen är oberoende när det gäller att utarbeta och anta delegerade akter. Standardordalydelsen avseende expertrådgivning i samförståndsavtalet mellan de tre institutionerna återspeglar den tolkningen. Därför beklagar kommissionen att skäl nr 22 i denna förordning avviker från samförståndsavtalet.

---

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/75 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/75

---

Tisdagen den 14 februari 2012Utnämning av en ledamot av revisionsrätten - Baudilio Tomé Muguruza/ES

P7_TA(2012)0038

Europaparlamentets beslut av den 14 februari 2012 om nomineringen av Baudilio Tomé Muguruza till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C7-0015/2012 – 2012/0801(NLE))

2013/C 249 E/26

(Samråd)

Europaparlamentet utfärdar detta beslut

| — | med beaktande av artikel 286.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0015/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 286.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0015/2012),

| — | med beaktande av artikel 108 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A7-0036/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A7-0036/2012), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentets budgetkontrollutskott har granskat den nominerade kandidatens kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 286.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentets budgetkontrollutskott har granskat den nominerade kandidatens kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 286.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| B. | Vid sitt sammanträde den 9 februari 2012 höll budgetkontrollutskottet en utfrågning med rådets kandidat till uppdraget som ledamot av revisionsrätten. |
| --- | --- |

B.

Vid sitt sammanträde den 9 februari 2012 höll budgetkontrollutskottet en utfrågning med rådets kandidat till uppdraget som ledamot av revisionsrätten.

| 1. | Europaparlamentet tillstyrker rådets förslag till utnämning av Baudilio Tomé Muguruza till ledamot av revisionsrätten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet tillstyrker rådets förslag till utnämning av Baudilio Tomé Muguruza till ledamot av revisionsrätten.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och, för kännedom, till revisionsrätten samt till Europeiska unionens övriga institutioner och medlemsstaternas revisionsorgan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och, för kännedom, till revisionsrätten samt till Europeiska unionens övriga institutioner och medlemsstaternas revisionsorgan.

---

Onsdagen den 15 februari 2012

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/76 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/76

---

Onsdagen den 15 februari 2012Island, Liechtenstein, Norge och Schweiz och Schengenregelverket ***

P7_TA(2012)0040

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2012 om utkastet till rådets beslut om att på unionens vägnar ingå avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Island, Furstendömet Liechtenstein, Konungariket Norge och Schweiziska edsförbundet om dessa länders deltagande i arbetet i de kommittéer som bistår Europeiska kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter i samband med genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (07763/2010 – C7-0272/2011 – 2009/0168(NLE))

2013/C 249 E/27

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (07763/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (07763/2010),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Island, Furstendömet Liechtenstein, Konungariket Norge och Schweiziska edsförbundet om dessa länders deltagande i arbetet i de kommittéer som bistår Europeiska kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter i samband med genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (07763/2010) och med beaktande av corrigendumet till artikel 5.1 fotnot 1 i avtalet (13573/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Island, Furstendömet Liechtenstein, Konungariket Norge och Schweiziska edsförbundet om dessa länders deltagande i arbetet i de kommittéer som bistår Europeiska kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter i samband med genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (07763/2010) och med beaktande av corrigendumet till artikel 5.1 fotnot 1 i avtalet (13573/2011),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 74, 77, 79 och 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0272/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 74, 77, 79 och 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0272/2011),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0013/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0013/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Island, Furstendömet Liechtenstein, Konungariket Norge och Schweiziska edsförbundet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Island, Furstendömet Liechtenstein, Konungariket Norge och Schweiziska edsförbundet.

---

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/76 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/76

---

Onsdagen den 15 februari 2012Riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik *

P7_TA(2012)0041

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2012 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2011)0813 – C7-0500/2011 – 2011/0390(CNS))

2013/C 249 E/28

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2011)0813), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2011)0813),

| — | med beaktande av artikel 148.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0500/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 148.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0500/2011),

| — | med beaktande av artiklarna 55 och 46.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 55 och 46.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0011/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0011/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/77 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/77

---

Onsdagen den 15 februari 2012Utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen ***II

P7_TA(2012)0042

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2012 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 1234/2007 vad gäller utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen (18733/1/2011 – C7-0022/2012 – 2008/0183(COD))

2013/C 249 E/29

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (18733/1/2011 – C7-0022/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (18733/1/2011 – C7-0022/2012),

| — | med beaktande av de motiverande yttranden från det danska folketinget, Sveriges riksdag och Förenade kungarikets överhus som lagts fram i enlighet med protokoll (nr 2) om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverande yttranden från det danska folketinget, Sveriges riksdag och Förenade kungarikets överhus som lagts fram i enlighet med protokoll (nr 2) om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrandena från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 20 januari 2011 (1) och den 8 december 2011 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 20 januari 2011 (1) och den 8 december 2011 (2),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 27 januari 2011 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 27 januari 2011 (3),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 26 mars 2009 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 26 mars 2009 (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 maj 2010 om konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden (COM(2009)0665) ”Omnibus” (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 maj 2010 om konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden (COM(2009)0665) ”Omnibus” (5),

| — | med beaktande av de ändrade förslagen från kommissionen (COM(2010)0486) och COM(2011)0634), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de ändrade förslagen från kommissionen (COM(2010)0486) och COM(2011)0634),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 72 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 72 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0032/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0032/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 84, 17.3.2011, s. 49.

(2)  Ännu ej offentliggjorda i EUT.

(3)  EUT C 104, 2.4.2011, s. 44.

(4)  EUT C 117 E, 6.5.2010, s. 258.

(5)  EUT C 81 E, 15.3.2011, s. 1.

---

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/78 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/78

---

Onsdagen den 15 februari 2012Radiospektrumpolitik ***II

P7_TA(2012)0043

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2012 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett flerårigt program för radiospektrumpolitik (16226/1/2011 – C7-0012/2012 – 2010/0252(COD))

2013/C 249 E/30

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (16226/1/2011 – C7-0012/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (16226/1/2011 – C7-0012/2012),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 16 februari 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 16 februari 2011 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2010)0471), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2010)0471),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 72 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 72 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0019/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0019/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 107, 6.4.2011, s. 53.

(2)  Antagna texter av den 11.5.2011, P7_TA(2011)0220.

---

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/79 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/79

---

Onsdagen den 15 februari 2012Avtalsvillkor inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter ***I

P7_TA(2012)0044

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller avtalsvillkor inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter (KOM(2010)0728 – C7-0408/2010 – 2010/0362(COD))

2013/C 249 E/31

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0728), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0728),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 42 första stycket och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0408/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 42 första stycket och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0408/2010),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrandet om att utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, vilket av Polens senat framlagts med stöd av protokoll nr 2 om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrandet om att utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, vilket av Polens senat framlagts med stöd av protokoll nr 2 om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

| — | med beaktande av yttrandet från ekonomiska och sociala kommittén av den 4 maj 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från ekonomiska och sociala kommittén av den 4 maj 2011 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 december 2011 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 december 2011 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0262/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0262/2011).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 218, 23.7.2011, s. 110.

---

Onsdagen den 15 februari 2012P7_TC1-COD(2010)0362

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 februari 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller avtalsvillkor inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 261/2012.)

---

Torsdagen den 16 februari 2012

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/81 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/81

---

Torsdagen den 16 februari 2012Insättningsgarantisystem ***I

P7_TA(2012)0049

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 februari 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om insättningsgarantisystem (omarbetning) (COM(2010)0368 – C7-0177/2010 – 2010/0207(COD))

2013/C 249 E/32

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – omarbetning)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2010)0368), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2010)0368),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 53.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0177/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 53.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0177/2010),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de motiverade yttranden som danska riksdagen, tyska förbundsdagen, tyska förbundsrådet och Sveriges riksdag har avgett inom ramen för protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och i vilka man konstaterar att förslaget till lagstiftning inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttranden som danska riksdagen, tyska förbundsdagen, tyska förbundsrådet och Sveriges riksdag har avgett inom ramen för protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och i vilka man konstaterar att förslaget till lagstiftning inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska centralbanken av den 16 februari 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska centralbanken av den 16 februari 2011 (1),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 24 februari 2011 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för ekonomi och valutafrågor i enlighet med artikel 87.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 24 februari 2011 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för ekonomi och valutafrågor i enlighet med artikel 87.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 87, 55 och 37 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 87, 55 och 37 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för rättsliga frågor (A7-0225/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för rättsliga frågor (A7-0225/2011), och av följande skäl:

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen såsom den anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen såsom den anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 99, 31.3.2011, s. 1.

(2)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

Torsdagen den 16 februari 2012P7_TC1-COD(2010)0207

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 februari 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/.../EU om insättningsgarantisystem [omarbetning]

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 53.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande (1),

i enlighet med ordinarie lagstiftningsförfarande (2), och

av följande skäl:

| (1) | Ett antal väsentliga ändringar ska göras av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/19/EG av den 30 maj 1994 om insättningsgarantisystem (3). Detta direktiv bör omarbetas av tydlighetsskäl. |
| --- | --- |

(1)

Ett antal väsentliga ändringar ska göras av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/19/EG av den 30 maj 1994 om insättningsgarantisystem (3). Detta direktiv bör omarbetas av tydlighetsskäl.

| (2) | För att göra det lättare att starta och driva verksamhet i kreditinstitut är det nödvändigt att undanröja
  skillnader
  mellan de nationella rättsregler för insättningsgarantisystem som kreditinstitut omfattas av,
  om dessa skillnader riskerar att snedvrida marknaden
  . [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(2)

För att göra det lättare att starta och driva verksamhet i kreditinstitut är det nödvändigt att undanröja
  skillnader
  mellan de nationella rättsregler för insättningsgarantisystem som kreditinstitut omfattas av,
  om dessa skillnader riskerar att snedvrida marknaden
  . [Ändr. 1]

| (2a) | För att förhindra anspråk på insättningsgarantisystemet i framtiden bör man lägga stor vikt vid förebyggande åtgärder och tillsyn som säkerställer en samordnad och transparent bedömning av nya och befintliga aktörers affärsmodeller, på grundval av en gemensam strategi som Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten), som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (4) (EBA), och de behöriga myndigheterna har enats om och som kan komma att leda till krav på ytterligare tillsyn, begränsning av verksamhet, obligatoriska ändringar av affärsmodellen eller t.o.m. uteslutning av kreditinstitut som tar oansvariga risker. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(2a)

För att förhindra anspråk på insättningsgarantisystemet i framtiden bör man lägga stor vikt vid förebyggande åtgärder och tillsyn som säkerställer en samordnad och transparent bedömning av nya och befintliga aktörers affärsmodeller, på grundval av en gemensam strategi som Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten), som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (4) (EBA), och de behöriga myndigheterna har enats om och som kan komma att leda till krav på ytterligare tillsyn, begränsning av verksamhet, obligatoriska ändringar av affärsmodellen eller t.o.m. uteslutning av kreditinstitut som tar oansvariga risker. [Ändr. 2]

| (3) | Detta direktiv utgör ett viktigt instrument för att förverkliga den inre marknaden med avseende på etableringsfrihet för kreditinstitut och friheten för sådana institut att tillhandahålla tjänster, samtidigt som banksystemet görs mer stabilt och skyddet för insättarna ökas.
  Med hänsyn till samhällets kostnader för ett konkursdrabbat kreditinstitut och de negativa effekterna på den finansiella stabiliteten och insättarnas förtroende bör insättningsgarantisystemen inte bara ha en funktion för återbetalning till insättarna utan även vara tillräckligt flexibla för att insättningsgarantisystemen ska kunna genomföra förebyggande åtgärder och skyddsåtgärder. De anslutna kreditinstituten står i detta fall själva för kostnaderna i samband med insättningsgarantisystemen, vilket ger lämpliga incitament för att redan tidigt upptäcka problem i anslutna kreditinstitut och vidta lämpliga åtgärder, som till exempel krav på omstrukturering, för att förhindra att garantin behöver tas i anspråk. Insättningsgarantisystem med möjlighet att verka förebyggande utgör därför ett viktigt komplement till tillsynsmyndigheternas åtgärder vid löpande tillsyn och ordnad avveckling av kreditinstitut. Stödåtgärder genom insättningsgarantisystem bör emellertid alltid vara förknippade med villkor, och insatserna bör alltid vara förenliga med konkurrensrätten. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(3)

Detta direktiv utgör ett viktigt instrument för att förverkliga den inre marknaden med avseende på etableringsfrihet för kreditinstitut och friheten för sådana institut att tillhandahålla tjänster, samtidigt som banksystemet görs mer stabilt och skyddet för insättarna ökas.
  Med hänsyn till samhällets kostnader för ett konkursdrabbat kreditinstitut och de negativa effekterna på den finansiella stabiliteten och insättarnas förtroende bör insättningsgarantisystemen inte bara ha en funktion för återbetalning till insättarna utan även vara tillräckligt flexibla för att insättningsgarantisystemen ska kunna genomföra förebyggande åtgärder och skyddsåtgärder. De anslutna kreditinstituten står i detta fall själva för kostnaderna i samband med insättningsgarantisystemen, vilket ger lämpliga incitament för att redan tidigt upptäcka problem i anslutna kreditinstitut och vidta lämpliga åtgärder, som till exempel krav på omstrukturering, för att förhindra att garantin behöver tas i anspråk. Insättningsgarantisystem med möjlighet att verka förebyggande utgör därför ett viktigt komplement till tillsynsmyndigheternas åtgärder vid löpande tillsyn och ordnad avveckling av kreditinstitut. Stödåtgärder genom insättningsgarantisystem bör emellertid alltid vara förknippade med villkor, och insatserna bör alltid vara förenliga med konkurrensrätten. [Ändr. 3]

| (3a) | Effektiva åtgärder genom insättningsgarantisystemen främjas särskilt genom att behörighetsområdet i största möjliga mån överensstämmer med det område som bär kostnaderna för en konkurs i ett kreditinstitut. Med hänsyn till den inre marknadens fortsatta integration bör det vara möjligt att slå samman insättningsgarantisystem från olika medlemsstater eller skapa egna gränsöverskridande system på frivillig basis. De nya och befintliga insättningsgarantisystemen ska bör uppfylla krav på tillräcklig stabilitet och välavvägd sammansättning för att få tillstånd från behöriga myndigheter. Negativa effekter på den finansiella stabiliteten måste undvikas, som exempelvis sammanslagning av flera kreditinstitut med hög risk vilka inom ett eget insättningsgarantisystem endast skulle uppvisa en genomsnittlig risk, samtidigt som de befintliga garantisystemen skulle gå miste om inbetalda avgifter. [Ändr.4] |
| --- | --- |

(3a)

Effektiva åtgärder genom insättningsgarantisystemen främjas särskilt genom att behörighetsområdet i största möjliga mån överensstämmer med det område som bär kostnaderna för en konkurs i ett kreditinstitut. Med hänsyn till den inre marknadens fortsatta integration bör det vara möjligt att slå samman insättningsgarantisystem från olika medlemsstater eller skapa egna gränsöverskridande system på frivillig basis. De nya och befintliga insättningsgarantisystemen ska bör uppfylla krav på tillräcklig stabilitet och välavvägd sammansättning för att få tillstånd från behöriga myndigheter. Negativa effekter på den finansiella stabiliteten måste undvikas, som exempelvis sammanslagning av flera kreditinstitut med hög risk vilka inom ett eget insättningsgarantisystem endast skulle uppvisa en genomsnittlig risk, samtidigt som de befintliga garantisystemen skulle gå miste om inbetalda avgifter. [Ändr.4]

| (4) | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/14/EG av den 11 mars 2009 om ändring av direktiv 94/19/EG om system för garanti av insättningar, vad gäller täckningsnivån och utbetalningsfristen (5), föreskrivs det att kommissionen vid behov ska lägga fram förslag om ändring av direktiv 94/19/EG. Detta direktiv omfattar harmoniseringen av finansieringsmekanismerna för insättningsgarantisystemen, möjliga modeller för införande av riskbaserade avgifter, fördelarna med och kostnaderna för ett eventuellt införande av ett EU-omfattande insättningsgarantisystem, inverkan av olika lagstiftningar när det gäller kvittning och motfordringar, systemets effektivitet samt harmonisering av de produkter och insättare som täcks. |
| --- | --- |

(4)

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/14/EG av den 11 mars 2009 om ändring av direktiv 94/19/EG om system för garanti av insättningar, vad gäller täckningsnivån och utbetalningsfristen (5), föreskrivs det att kommissionen vid behov ska lägga fram förslag om ändring av direktiv 94/19/EG. Detta direktiv omfattar harmoniseringen av finansieringsmekanismerna för insättningsgarantisystemen, möjliga modeller för införande av riskbaserade avgifter, fördelarna med och kostnaderna för ett eventuellt införande av ett EU-omfattande insättningsgarantisystem, inverkan av olika lagstiftningar när det gäller kvittning och motfordringar, systemets effektivitet samt harmonisering av de produkter och insättare som täcks.

| (5) | Direktiv 94/19/EG bygger på principen om en minsta harmoniseringsnivå. Följaktligen uppstod

  finns
  det
  för närvarande
  inom unionen ett stort antal insättningsgarantisystem med olika särdrag. Detta har resulterat i en

  Genom gemensamma kriterier för insättningsgarantisystemen i hela unionen, bland annat när det gäller täckta insättningar, täckningsnivå, målnivå, villkor för användning av medel samt former för återbetalningar, tillhandahålls insättarna en enhetlig unionsomfattande skyddsnivå samtidigt som en likvärdig stabilitet i insättningsgarantisystemen säkerställs. Samtidigt är införandet av dessa gemensamma bestämmelser för insättningsgarantisystem synnerligen viktiga för att eliminera
  snedvridning av marknaden för kreditinstitut och begränsat fördelarna för insättare.
  Detta direktiv bidrar på så vis till fullbordandet
  av den inre marknaden. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(5)

Direktiv 94/19/EG bygger på principen om en minsta harmoniseringsnivå. Följaktligen uppstod

  finns
  det
  för närvarande
  inom unionen ett stort antal insättningsgarantisystem med olika särdrag. Detta har resulterat i en

  Genom gemensamma kriterier för insättningsgarantisystemen i hela unionen, bland annat när det gäller täckta insättningar, täckningsnivå, målnivå, villkor för användning av medel samt former för återbetalningar, tillhandahålls insättarna en enhetlig unionsomfattande skyddsnivå samtidigt som en likvärdig stabilitet i insättningsgarantisystemen säkerställs. Samtidigt är införandet av dessa gemensamma bestämmelser för insättningsgarantisystem synnerligen viktiga för att eliminera
  snedvridning av marknaden för kreditinstitut och begränsat fördelarna för insättare.
  Detta direktiv bidrar på så vis till fullbordandet
  av den inre marknaden. [Ändr. 5]

| (6) | Detta direktiv bör

  åstadkomma likvärdiga konkurrensvillkor för kreditinstitut, göra det möjligt för insättare att lätt förstå insättningsgarantisystemets olika särdrag och underlätta

  syfta till att informera insättarna om täckta och icke täckta finansprodukter samt se till att information tillhandahålls om hur insättningsgarantisystem fungerar. Möjligheten att med hjälp av lämpliga åtgärder inom insättningsgarantisystemet förhindra att kreditinstitut går i konkurs bör värna förtroendet för den finansiella stabiliteten och bör vara till fördel för privatpersoner, skyddsbehövande kommuner och framför allt för små och medelstora företag. Därigenom kan man undvika många av de negativa följderna av ett kreditinstituts konkurs insolvens, såsom en plötslig förlust av en bankförbindelse. I de fall garantin tas i anspråk bör detta direktiv säkerställa en
  snabb återbetalning till insättare genom sunda och trovärdiga insättningsgarantisystem som värnar finansiell stabilitet. Därför bör insättarskyddet harmoniseras och förenklas i största möjliga utsträckning. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(6)

Detta direktiv bör

  åstadkomma likvärdiga konkurrensvillkor för kreditinstitut, göra det möjligt för insättare att lätt förstå insättningsgarantisystemets olika särdrag och underlätta

  syfta till att informera insättarna om täckta och icke täckta finansprodukter samt se till att information tillhandahålls om hur insättningsgarantisystem fungerar. Möjligheten att med hjälp av lämpliga åtgärder inom insättningsgarantisystemet förhindra att kreditinstitut går i konkurs bör värna förtroendet för den finansiella stabiliteten och bör vara till fördel för privatpersoner, skyddsbehövande kommuner och framför allt för små och medelstora företag. Därigenom kan man undvika många av de negativa följderna av ett kreditinstituts konkurs insolvens, såsom en plötslig förlust av en bankförbindelse. I de fall garantin tas i anspråk bör detta direktiv säkerställa en
  snabb återbetalning till insättare genom sunda och trovärdiga insättningsgarantisystem som värnar finansiell stabilitet. Därför bör insättarskyddet harmoniseras och förenklas i största möjliga utsträckning. [Ändr. 6]

| (7) | Om ett insolvent kreditinstitut stängs läggs ner måste insättarna hos filialer i andra medlemsstater än den medlemsstat i vilken kreditinstitutet har sitt huvudkontor skyddas av samma system för garanti av insättningar som institutets övriga insättare. |
| --- | --- |

(7)

Om ett insolvent kreditinstitut stängs läggs ner måste insättarna hos filialer i andra medlemsstater än den medlemsstat i vilken kreditinstitutet har sitt huvudkontor skyddas av samma system för garanti av insättningar som institutets övriga insättare.

| (8) | Enligt detta direktiv måste i princip varje kreditinstitut ansluta sig till ett system för garanti av insättningar insättningsgarantisystem. En medlemsstat som tillåter filialer till kreditinstitut med huvudkontor i ett tredjeland bör besluta hur detta direktiv ska tillämpas på sådana filialer och beakta behovet av att skydda insättarna och bevara det finansiella systemets stabilitet. Det är av avgörande betydelse att sådana filialers insättare har full kännedom om de skyddsåtgärder som berör dem. |
| --- | --- |

(8)

Enligt detta direktiv måste i princip varje kreditinstitut ansluta sig till ett system för garanti av insättningar insättningsgarantisystem. En medlemsstat som tillåter filialer till kreditinstitut med huvudkontor i ett tredjeland bör besluta hur detta direktiv ska tillämpas på sådana filialer och beakta behovet av att skydda insättarna och bevara det finansiella systemets stabilitet. Det är av avgörande betydelse att sådana filialers insättare har full kännedom om de skyddsåtgärder som berör dem.

| (9) | Trots att alla kreditinstitut i princip bör ingå i ett insättningsgarantisystem bör det tas hänsyn till att det finns system som skyddar själva kreditinstitutet (institutionella skyddssystem) och särskilt dess likviditet och solvens. Sådana system garanterar insättare ett skydd utöver det som föreskrivs i ett insättningsgarantisystem. Om dessa system är åtskilda från insättningsgarantisystemen bör deras kompletterande skyddsfunktion för systemet beaktas vid fastställandet av deltagarnas avgifter till insättningsgarantisystemet. Den harmoniserade täckningsnivån bör inte påverka system som skyddar själva kreditinstitutet utom om dessa system ersätter insättaren. Insättare bör kunna kräva ersättning från alla system i synnerhet om skyddet av ett gemensamt insättningsgarantisystem inte har garanterats. Således bör inga program eller system falla utanför direktivets tillämpningsområde.
  [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(9)

Trots att alla kreditinstitut i princip bör ingå i ett insättningsgarantisystem bör det tas hänsyn till att det finns system som skyddar själva kreditinstitutet (institutionella skyddssystem) och särskilt dess likviditet och solvens. Sådana system garanterar insättare ett skydd utöver det som föreskrivs i ett insättningsgarantisystem. Om dessa system är åtskilda från insättningsgarantisystemen bör deras kompletterande skyddsfunktion för systemet beaktas vid fastställandet av deltagarnas avgifter till insättningsgarantisystemet. Den harmoniserade täckningsnivån bör inte påverka system som skyddar själva kreditinstitutet utom om dessa system ersätter insättaren. Insättare bör kunna kräva ersättning från alla system i synnerhet om skyddet av ett gemensamt insättningsgarantisystem inte har garanterats. Således bör inga program eller system falla utanför direktivets tillämpningsområde.
  [Ändr. 7]

| (9a) | Varje kreditinstitut bör ingå i ett insättningsgarantisystem som godkänns enligt detta direktiv, vilket borgar för en hög nivå på konsumentskyddet och lika villkor för kreditinstituten och förebygger regleringskonkurrens. Insättningsgarantisystemen ska ständigt erbjuda detta skydd. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(9a)

Varje kreditinstitut bör ingå i ett insättningsgarantisystem som godkänns enligt detta direktiv, vilket borgar för en hög nivå på konsumentskyddet och lika villkor för kreditinstituten och förebygger regleringskonkurrens. Insättningsgarantisystemen ska ständigt erbjuda detta skydd. [Ändr. 8]

| (9b) | Insättningsgarantisystemens huvuduppgift är att skydda insättaren från följderna av att ett kreditinstitutsinsolvens. Insättningsgarantisystemen bör kunna tillhandahålla detta skydd på olika sätt. Därför bör det vara möjligt att låta system med ren återbetalningsfunktion ingå i insättningsgarantisystemens verksamhetsområde. [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(9b)

Insättningsgarantisystemens huvuduppgift är att skydda insättaren från följderna av att ett kreditinstitutsinsolvens. Insättningsgarantisystemen bör kunna tillhandahålla detta skydd på olika sätt. Därför bör det vara möjligt att låta system med ren återbetalningsfunktion ingå i insättningsgarantisystemens verksamhetsområde. [Ändr. 9]

| (9c) | Insättningsgarantisystem bör emellertid också kunna gå längre än den rena återbetalningsfunktionen, genom att de ges möjlighet att ålägga anslutna kreditinstitut att tillhandahålla utförligare information och utifrån denna information bygga upp system för tidig varning. På så vis kan riskavhängiga avgifter anpassas i tid eller och förebyggande åtgärder föreslås mot de risker som upptäcks. Vid hotande obalanser bör insättningsgarantisystemen kunna besluta om stödåtgärder eller med sina medel stödja en ordnad avveckling av kreditinstitut med problem, för att undvika kostnaderna för ersättning till insättare och övriga negativa insolvenseffekter. [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(9c)

Insättningsgarantisystem bör emellertid också kunna gå längre än den rena återbetalningsfunktionen, genom att de ges möjlighet att ålägga anslutna kreditinstitut att tillhandahålla utförligare information och utifrån denna information bygga upp system för tidig varning. På så vis kan riskavhängiga avgifter anpassas i tid eller och förebyggande åtgärder föreslås mot de risker som upptäcks. Vid hotande obalanser bör insättningsgarantisystemen kunna besluta om stödåtgärder eller med sina medel stödja en ordnad avveckling av kreditinstitut med problem, för att undvika kostnaderna för ersättning till insättare och övriga negativa insolvenseffekter. [Ändr. 10]

| (9d) | En annan del av verksamhetsområdet bör kunna utformas så att insättningsgarantisystemen fungerar som institutionella skyddssystem, enligt vad som avses i artikel 80.8 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut

   (6).
  Insättningsgarantisystemen skyddar själva kreditinstitutet, särskilt genom att de säkerställer dess likviditet och solvens. Institutionella skyddssystem bör godkännas av behöriga myndigheter som insättningsgarantisystem om de uppfyller samtliga kriterier i artikel 80.8 i direktiv 2006/48/EG och i detta direktiv. Genom dessa kriterier säkerställs särskilt att det precis som i andra insättningsgarantisystem alltid finns tillräckliga medel om utbetalning skulle behöva ske. [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(9d)

En annan del av verksamhetsområdet bör kunna utformas så att insättningsgarantisystemen fungerar som institutionella skyddssystem, enligt vad som avses i artikel 80.8 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut

   (6).
  Insättningsgarantisystemen skyddar själva kreditinstitutet, särskilt genom att de säkerställer dess likviditet och solvens. Institutionella skyddssystem bör godkännas av behöriga myndigheter som insättningsgarantisystem om de uppfyller samtliga kriterier i artikel 80.8 i direktiv 2006/48/EG och i detta direktiv. Genom dessa kriterier säkerställs särskilt att det precis som i andra insättningsgarantisystem alltid finns tillräckliga medel om utbetalning skulle behöva ske. [Ändr. 11]

| (10) | Institutionella skyddssystem definieras i artikel 80.8 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (ombearbetning) (7) och kan godkännas av behöriga myndigheter som insättningsgarantisystem om de uppfyller samtliga kriterier i den artikeln och i detta direktiv. [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(10)

Institutionella skyddssystem definieras i artikel 80.8 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (ombearbetning) (7) och kan godkännas av behöriga myndigheter som insättningsgarantisystem om de uppfyller samtliga kriterier i den artikeln och i detta direktiv. [Ändr. 12]

| (11) | I samband med dagens finanskris den nyligen inträffade finanskrisen har en okontrollerad ökning icke samordnade ökningar av täckningsnivån i hela unionen i några fall
  lett till att insättare fört över pengar till banker i länder med högre insättningsgarantier. Detta resulterade i Sådana icke samordnade ökningar ledde till att banker i kristider drabbats av likviditetsbrist. När finansläget är stabilt kan varierande täckningsnivåer resultera i att insättare väljer det högsta insättningsskyddet i stället för lämpligaste den sparprodukt som är bäst lämpad för den. Detta Sådana skillnader i täckningsnivå kan förorsaka snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden. Det är därför nödvändigt att säkerställa en harmoniserad nivå för insättarskydd för
  alla godkända insättningsgarantisystem
  oavsett var i unionen insättningen är gjord. Vissa insättningar som är kopplade till insättares personliga situation bör emellertid för en begränsad tid kunna omfattas av en högre täckningsnivå. [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(11)

I samband med dagens finanskris den nyligen inträffade finanskrisen har en okontrollerad ökning icke samordnade ökningar av täckningsnivån i hela unionen i några fall
  lett till att insättare fört över pengar till banker i länder med högre insättningsgarantier. Detta resulterade i Sådana icke samordnade ökningar ledde till att banker i kristider drabbats av likviditetsbrist. När finansläget är stabilt kan varierande täckningsnivåer resultera i att insättare väljer det högsta insättningsskyddet i stället för lämpligaste den sparprodukt som är bäst lämpad för den. Detta Sådana skillnader i täckningsnivå kan förorsaka snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden. Det är därför nödvändigt att säkerställa en harmoniserad nivå för insättarskydd för
  alla godkända insättningsgarantisystem
  oavsett var i unionen insättningen är gjord. Vissa insättningar som är kopplade till insättares personliga situation bör emellertid för en begränsad tid kunna omfattas av en högre täckningsnivå. [Ändr. 13]

| (11a) | Under finanskrisen visade det sig att de befintliga insättningsgarantisystemen inte kunde täcka alla förluster på ett sådant sätt att insättarna skyddades. Därför är det nödvändigt att tillgängliga finansiella medel i insättningsgarantisystemen uppgår till en viss målnivå och att extraordinära avgifter kan tas ut. Vid behov bör insättningsgarantisystemen förfoga över lämpliga alternativa finansieringsmöjligheter för att kunna tillgodose krav på erhålla kortfristig finansiering för att tillgodose krav som ställs gentemot dem. [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(11a)

Under finanskrisen visade det sig att de befintliga insättningsgarantisystemen inte kunde täcka alla förluster på ett sådant sätt att insättarna skyddades. Därför är det nödvändigt att tillgängliga finansiella medel i insättningsgarantisystemen uppgår till en viss målnivå och att extraordinära avgifter kan tas ut. Vid behov bör insättningsgarantisystemen förfoga över lämpliga alternativa finansieringsmöjligheter för att kunna tillgodose krav på erhålla kortfristig finansiering för att tillgodose krav som ställs gentemot dem. [Ändr. 14]

| (12) | Samma täckningsnivå bör gälla för Alla insättare
  bör kunna göra gällande samma rättsliga anspråk gentemot insättningsgarantisystem inom ramen för den täckningsnivå som anges i detta direktiv
  , oberoende av om en medlemsstat har euron som valuta eller ej och oavsett om en bank omfattas av ett system som täcker själva kreditinstitutet. Medlemsstater som inte har euron som valuta bör dock ha möjlighet att avrunda de konverterade beloppen, om det motsvarande skyddet för insättarna inte påverkas negativt. [Ändr. 15] |
| --- | --- |

(12)

Samma täckningsnivå bör gälla för Alla insättare
  bör kunna göra gällande samma rättsliga anspråk gentemot insättningsgarantisystem inom ramen för den täckningsnivå som anges i detta direktiv
  , oberoende av om en medlemsstat har euron som valuta eller ej och oavsett om en bank omfattas av ett system som täcker själva kreditinstitutet. Medlemsstater som inte har euron som valuta bör dock ha möjlighet att avrunda de konverterade beloppen, om det motsvarande skyddet för insättarna inte påverkas negativt. [Ändr. 15]

| (13) | Å ena sidan bör den garantinivå täckningsnivå som föreskrivs i detta direktiv inte lämna en allt för stor del av insättningarna utan skydd, såväl av hänsyn till konsumentskydd som till stabiliteten i det finansiella systemet. Å andra sidan skulle bör kostnaden för att finansiera systemen också beaktas. Det förefaller därför rimligt att fastställa den gemensamma garantinivån insättningsgarantinivån till 100 000 EUR. |
| --- | --- |

(13)

Å ena sidan bör den garantinivå täckningsnivå som föreskrivs i detta direktiv inte lämna en allt för stor del av insättningarna utan skydd, såväl av hänsyn till konsumentskydd som till stabiliteten i det finansiella systemet. Å andra sidan skulle bör kostnaden för att finansiera systemen också beaktas. Det förefaller därför rimligt att fastställa den gemensamma garantinivån insättningsgarantinivån till 100 000 EUR.

| (14) | Detta direktiv bibehåller Principen principen om en gemensam nivå per insättare snarare än per insättning har bibehållits. Det är därför lämpligt att beakta de insättningar som har gjorts av insättare som antingen inte står som kontohavare eller som inte är ensamma kontohavare. Nivån måste bör därför tillämpas på varje identifierbar insättare. Detta Principen att nivån tillämpas på varje identifierbar insättare bör inte vara tillämpligt tillämpas på företag för kollektiva investeringar som är föremål för särskilda skyddsbestämmelser vilka inte är tillämpliga på ovannämnda sådana insättningar. |
| --- | --- |

(14)

Detta direktiv bibehåller Principen principen om en gemensam nivå per insättare snarare än per insättning har bibehållits. Det är därför lämpligt att beakta de insättningar som har gjorts av insättare som antingen inte står som kontohavare eller som inte är ensamma kontohavare. Nivån måste bör därför tillämpas på varje identifierbar insättare. Detta Principen att nivån tillämpas på varje identifierbar insättare bör inte vara tillämpligt tillämpas på företag för kollektiva investeringar som är föremål för särskilda skyddsbestämmelser vilka inte är tillämpliga på ovannämnda sådana insättningar.

| (15) | Medlemsstater bör allmänt inte hindras från att inrätta system för skydd av pensioner, vilka bör vara fristående från insättningsgarantisystemen.

  se till att insättningsgarantisystemen fullständigt omfattar insättningar som följer av vissa särskilda transaktioner och som avser en i förväg angiven tidsperiod
  . Medlemsstaterna bör inte hindras från att skydda vissa insättningar av sociala skäl eller i samband med privatpersoners fastighetstransaktioner.
  Sådana insättningar omfattar
  insättningar i samband med
  köp eller försäljning av privata bostadsfastigheter, insättningar som skyddas av vissa sociala skäl som definieras i nationell lagstiftning och som hänger samman med händelser i livscykeln – såsom födsel, giftermål, skilsmässa och särskilt pension – eller som föranleds av vissa försäkringsförmåner eller ersättningar
  . Under alla omständigheter ska bör bestämmelserna avseende statligt stöd följas. [Ändr. 16] |
| --- | --- |

(15)

Medlemsstater bör allmänt inte hindras från att inrätta system för skydd av pensioner, vilka bör vara fristående från insättningsgarantisystemen.

  se till att insättningsgarantisystemen fullständigt omfattar insättningar som följer av vissa särskilda transaktioner och som avser en i förväg angiven tidsperiod
  . Medlemsstaterna bör inte hindras från att skydda vissa insättningar av sociala skäl eller i samband med privatpersoners fastighetstransaktioner.
  Sådana insättningar omfattar
  insättningar i samband med
  köp eller försäljning av privata bostadsfastigheter, insättningar som skyddas av vissa sociala skäl som definieras i nationell lagstiftning och som hänger samman med händelser i livscykeln – såsom födsel, giftermål, skilsmässa och särskilt pension – eller som föranleds av vissa försäkringsförmåner eller ersättningar
  . Under alla omständigheter ska bör bestämmelserna avseende statligt stöd följas. [Ändr. 16]

| (16) | Det är absolut nödvändigt att harmonisera metoderna i sig för finansiering av insättningsgarantisystem eller kreditinstitut. Dels ska kostnaderna för finansiering av sådana system insättningsgarantisystemen huvudsakligen

  i princip
  bäras av kreditinstituten själva, dels bör den finansiella styrkan hos sådana system insättningsgarantisystemen stå i proportion till institutens åtaganden. För att säkerställa att insättare

  insättningsgarantisystemen
  i alla medlemsstater åtnjuter

  uppvisar
  samma höga skyddsnivå och att insättningsgarantisystemen endast lånar pengar till varandra efter det att ifrågavarande insättningsgarantisystem har gjort avsevärda finansieringsansträngningar bör insättningsgarantisystemen harmoniseras på hög nivå. Detta bör dock inte äventyra banksystemets stabilitet i medlemsstaten i fråga

  stabilitetsnivå bör man föreskriva en enhetlig och på förhand fastställd målnivå för alla insättningsgarantisystem
  . [Ändr. 17] |
| --- | --- |

(16)

Det är absolut nödvändigt att harmonisera metoderna i sig för finansiering av insättningsgarantisystem eller kreditinstitut. Dels ska kostnaderna för finansiering av sådana system insättningsgarantisystemen huvudsakligen

  i princip
  bäras av kreditinstituten själva, dels bör den finansiella styrkan hos sådana system insättningsgarantisystemen stå i proportion till institutens åtaganden. För att säkerställa att insättare

  insättningsgarantisystemen
  i alla medlemsstater åtnjuter

  uppvisar
  samma höga skyddsnivå och att insättningsgarantisystemen endast lånar pengar till varandra efter det att ifrågavarande insättningsgarantisystem har gjort avsevärda finansieringsansträngningar bör insättningsgarantisystemen harmoniseras på hög nivå. Detta bör dock inte äventyra banksystemets stabilitet i medlemsstaten i fråga

  stabilitetsnivå bör man föreskriva en enhetlig och på förhand fastställd målnivå för alla insättningsgarantisystem
  . [Ändr. 17]

| (17) | För att kunna begränsa insättningsskyddet till den räckvidd som är nödvändig för att ge insättarna rättslig förutsebarhet och för att undvika att investeringsrisker överförs till insättningsgarantisystemen bör vissa finansiella produkter av investeringskaraktär inte omfattas av täckningen, framför allt sådana produkter som inte är återbetalningsbara till det nominella värdet och sådana produkter vars existens enbart kan påvisas genom intyg

  produkter som är utställda till innehavaren och inte till en namngiven person
  . [Ändr. 37] |
| --- | --- |

(17)

För att kunna begränsa insättningsskyddet till den räckvidd som är nödvändig för att ge insättarna rättslig förutsebarhet och för att undvika att investeringsrisker överförs till insättningsgarantisystemen bör vissa finansiella produkter av investeringskaraktär inte omfattas av täckningen, framför allt sådana produkter som inte är återbetalningsbara till det nominella värdet och sådana produkter vars existens enbart kan påvisas genom intyg

  produkter som är utställda till innehavaren och inte till en namngiven person
  . [Ändr. 37]

| (18) | Vissa insättare bör inte omfattas av insättningsskydd, framför allt inte myndigheter och andra finansinrättningar. Deras ringa antal jämfört med alla andra insättare minimerar effekterna på den finansiella stabiliteten om en bank går i konkurs. Myndigheter har dessutom bättre kreditmöjligheter än enskilda personer.
  Medlemsstaterna bör emellertid se till att skyddet även omfattar skyddsbehövande kommuners insättningar.
  Företag utanför finanssektorn bör i princip omfattas oavsett storlek. [Ändr. 18] |
| --- | --- |

(18)

Vissa insättare bör inte omfattas av insättningsskydd, framför allt inte myndigheter och andra finansinrättningar. Deras ringa antal jämfört med alla andra insättare minimerar effekterna på den finansiella stabiliteten om en bank går i konkurs. Myndigheter har dessutom bättre kreditmöjligheter än enskilda personer.
  Medlemsstaterna bör emellertid se till att skyddet även omfattar skyddsbehövande kommuners insättningar.
  Företag utanför finanssektorn bör i princip omfattas oavsett storlek. [Ändr. 18]

| (19) | Insättare vars verksamhet inbegriper penningtvätt i den mening som avses I i artikel 1 1.2 och 1.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 91/308/EEG 2005/60/EG av den 10 juni 199126 oktober 2005 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar penningtvätt och finansiering av terrorism finns en definition av penningtvätt
   (8)
  . Om insättare inte erhåller bör inte kunna erhålla ersättning från insättningsgarantisystem bör denna definition tillämpas. |
| --- | --- |

(19)

Insättare vars verksamhet inbegriper penningtvätt i den mening som avses I i artikel 1 1.2 och 1.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 91/308/EEG 2005/60/EG av den 10 juni 199126 oktober 2005 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar penningtvätt och finansiering av terrorism finns en definition av penningtvätt
   (8)
  . Om insättare inte erhåller bör inte kunna erhålla ersättning från insättningsgarantisystem bör denna definition tillämpas.

| (20) | Kreditinstitutens kostnad för deltagande i ett system för garanti av insättningar står inte i relation till den kostnad som skulle bli följden av mycket stora uttag av insättningar, inte bara från kreditinstitut i svårigheter utan också från institut med god ekonomisk ställning, på grund av att insättarna förlorat förtroendet för banksystemets soliditet. |
| --- | --- |

(20)

Kreditinstitutens kostnad för deltagande i ett system för garanti av insättningar står inte i relation till den kostnad som skulle bli följden av mycket stora uttag av insättningar, inte bara från kreditinstitut i svårigheter utan också från institut med god ekonomisk ställning, på grund av att insättarna förlorat förtroendet för banksystemets soliditet.

| (21) | Det är absolut nödvändigt att tillgängliga finansiella medel i insättningsgarantisystem uppgår till en viss målnivå och att särskilda extraordinära avgifter kan tas ut. Vid behov måste bör insättningsgarantisystemen förfoga över lämpliga alternativa finansieringsmöjligheter för att kunna tillgodose krav på erhålla kortfristig finansiering för att tillgodose krav som ställs gentemot dem. |
| --- | --- |

(21)

Det är absolut nödvändigt att tillgängliga finansiella medel i insättningsgarantisystem uppgår till en viss målnivå och att särskilda extraordinära avgifter kan tas ut. Vid behov måste bör insättningsgarantisystemen förfoga över lämpliga alternativa finansieringsmöjligheter för att kunna tillgodose krav på erhålla kortfristig finansiering för att tillgodose krav som ställs gentemot dem.

| (22) | Insättningsgarantisystemen bör förfoga över tillräckliga
  finansiella medel Insättningsgarantisystems finansiella medel bör huvudsakligen användas för
  återbetalning till
  insättare
  vid ett kreditinstituts insolvens
  .
  I många fall bör man dock vidta stödåtgärder för att undvika ett kreditinstituts insolvens, eftersom sådana åtgärder ofta är effektivare än återbetalning när det gäller att garantera insättningarna. Dessutom kan man genom sådana åtgärder undvika ytterligare kostnader och negativa effekter på den finansiella stabiliteten och öka insättarnas förtroende. Därför bör medlen i insättningsgarantisystemen även kunna användas till stödåtgärder. Stödåtgärder bör alltid villkoras med skyldigheter för det institut som mottar stödet. Åtgärderna
  bör dock även
  kunna
  användas för att finansiera överföring av medel till ett annat

  i samband med en ordnad avveckling av
  ett kreditinstitut, förutsatt att
  detta leder till det billigaste alternativet för insättningsgarantisystemet.
  De kostnader som bärs av insättningsgarantisystemet
  bör därför
  inte
  överstiga
  det belopp som täcks av berörda kreditinstituts insättningar. De kan även i viss mån användas för att förhindra bankkonkurser inom de ramar som anges i direktivet. Sådana åtgärder ska vara i överensstämmelse med bestämmelserna om statligt stöd.
  Dessa handlingsalternativ inom insättningsgarantisystemen bör
  dock inte
  inverka
  på eventuell framtida kommissionspolicy i fråga om inrättandet av avvecklingsfonder för nationella banker. [Ändr. 19] |
| --- | --- |

(22)

Insättningsgarantisystemen bör förfoga över tillräckliga
  finansiella medel Insättningsgarantisystems finansiella medel bör huvudsakligen användas för
  återbetalning till
  insättare
  vid ett kreditinstituts insolvens
  .
  I många fall bör man dock vidta stödåtgärder för att undvika ett kreditinstituts insolvens, eftersom sådana åtgärder ofta är effektivare än återbetalning när det gäller att garantera insättningarna. Dessutom kan man genom sådana åtgärder undvika ytterligare kostnader och negativa effekter på den finansiella stabiliteten och öka insättarnas förtroende. Därför bör medlen i insättningsgarantisystemen även kunna användas till stödåtgärder. Stödåtgärder bör alltid villkoras med skyldigheter för det institut som mottar stödet. Åtgärderna
  bör dock även
  kunna
  användas för att finansiera överföring av medel till ett annat

  i samband med en ordnad avveckling av
  ett kreditinstitut, förutsatt att
  detta leder till det billigaste alternativet för insättningsgarantisystemet.
  De kostnader som bärs av insättningsgarantisystemet
  bör därför
  inte
  överstiga
  det belopp som täcks av berörda kreditinstituts insättningar. De kan även i viss mån användas för att förhindra bankkonkurser inom de ramar som anges i direktivet. Sådana åtgärder ska vara i överensstämmelse med bestämmelserna om statligt stöd.
  Dessa handlingsalternativ inom insättningsgarantisystemen bör
  dock inte
  inverka
  på eventuell framtida kommissionspolicy i fråga om inrättandet av avvecklingsfonder för nationella banker. [Ändr. 19]

| (22a) | Det bör vara möjligt att använda insättningsgarantisystemens medel för att finansiera en fortsatt kontoföring för en institutions andel av täckta insättningar. [Ändr. 20] |
| --- | --- |

(22a)

Det bör vara möjligt att använda insättningsgarantisystemens medel för att finansiera en fortsatt kontoföring för en institutions andel av täckta insättningar. [Ändr. 20]

| (23) | Tabell 1 i punkt 14 i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/49/EG av den 14 juni 2006 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (omarbetning) (9)
  inför riskvägning för vissa tillgångsposter. Denna bilaga tabell bör beaktas för att säkerställa att insättningsgarantisystem endast investerar i lågrisktillgångar. |
| --- | --- |

(23)

Tabell 1 i punkt 14 i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/49/EG av den 14 juni 2006 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (omarbetning) (9)
  inför riskvägning för vissa tillgångsposter. Denna bilaga tabell bör beaktas för att säkerställa att insättningsgarantisystem endast investerar i lågrisktillgångar.

| (24) | Vid beräkning av avgifter till insättningsgarantisystem bör hänsyn tas till den risk som deltagarna tar. Detta gör det möjligt att beakta enskilda bankers riskprofil,
  inklusive deras olika affärsmodeller
  , och att rättvist beräkna bör detta leda till att avgifterna samtidigt som det uppmuntrar fastställs på ett rättvist sätt och uppmuntra valet av mindre riskfyllda affärsmodeller.
  I detta syfte bör en standardmetod för att fastställa och beräkna riskbaserade avgifter till insättningsgarantisystemen föreskrivas.
  Genom att ta fram en uppsättning nyckelindikatorer som är obligatoriska för alla medlemsstater och en annan uppsättning valfria kompletterande indikatorer,
  baserat på en gemensam linje överenskommen mellan EBA och de behöriga myndigheterna
  , skulle harmoniseringen kunna ske successivt.
  Naturen hos de risker som de anslutna kreditinstituten har valt kan emellertid variera med marknadsförhållandena och kreditinstitutens affärsverksamhet. Därför är det lämpligt att utöver standardmetoden göra det möjligt för insättningsgarantisystemen att använda egna alternativa riskbaserade metoder, under förutsättning att dessa riskbaserade alternativa metoder följer de riktlinjer som ska utarbetas av EBA efter samråd med det europeiska forumet för insättningsgarantigivare (European Forum of Deposit Insurers, EFDI)
  .
  Sådana alternativa riskbaserade metoder beaktar enskilda bankers riskprofil, leder till att avgifterna beräknas på ett noggrannare sätt, anpassat till marknadsförhållandena i respektive medlemsstat, samt uppmuntrar till valet av mindre riskfyllda affärsmodeller. Med hänsyn till kreditmarknadsområden med särskilt låg risk, som regleras genom nationell lagstiftning, bör man i motsvarande mån kunna minska de avgifter som ska erläggas. [Ändr. 21] |
| --- | --- |

(24)

Vid beräkning av avgifter till insättningsgarantisystem bör hänsyn tas till den risk som deltagarna tar. Detta gör det möjligt att beakta enskilda bankers riskprofil,
  inklusive deras olika affärsmodeller
  , och att rättvist beräkna bör detta leda till att avgifterna samtidigt som det uppmuntrar fastställs på ett rättvist sätt och uppmuntra valet av mindre riskfyllda affärsmodeller.
  I detta syfte bör en standardmetod för att fastställa och beräkna riskbaserade avgifter till insättningsgarantisystemen föreskrivas.
  Genom att ta fram en uppsättning nyckelindikatorer som är obligatoriska för alla medlemsstater och en annan uppsättning valfria kompletterande indikatorer,
  baserat på en gemensam linje överenskommen mellan EBA och de behöriga myndigheterna
  , skulle harmoniseringen kunna ske successivt.
  Naturen hos de risker som de anslutna kreditinstituten har valt kan emellertid variera med marknadsförhållandena och kreditinstitutens affärsverksamhet. Därför är det lämpligt att utöver standardmetoden göra det möjligt för insättningsgarantisystemen att använda egna alternativa riskbaserade metoder, under förutsättning att dessa riskbaserade alternativa metoder följer de riktlinjer som ska utarbetas av EBA efter samråd med det europeiska forumet för insättningsgarantigivare (European Forum of Deposit Insurers, EFDI)
  .
  Sådana alternativa riskbaserade metoder beaktar enskilda bankers riskprofil, leder till att avgifterna beräknas på ett noggrannare sätt, anpassat till marknadsförhållandena i respektive medlemsstat, samt uppmuntrar till valet av mindre riskfyllda affärsmodeller. Med hänsyn till kreditmarknadsområden med särskilt låg risk, som regleras genom nationell lagstiftning, bör man i motsvarande mån kunna minska de avgifter som ska erläggas. [Ändr. 21]

| (24a) | Lönsamheten har i vissa fall använts som en riskminskande indikator för riskbaserade premier. Detta tar inte hänsyn till affärsmodellen hos ömsesidiga bolag, som inte strävar efter att maximera lönsamheten. Dessutom kan önskan att öka lönsamheten skapa ett osunt incitament för att anta mer riskfyllda strategier. Man bör ha en helhetssyn när det gäller hur sunda affärsmodellerna är. [Ändr. 22] |
| --- | --- |

(24a)

Lönsamheten har i vissa fall använts som en riskminskande indikator för riskbaserade premier. Detta tar inte hänsyn till affärsmodellen hos ömsesidiga bolag, som inte strävar efter att maximera lönsamheten. Dessutom kan önskan att öka lönsamheten skapa ett osunt incitament för att anta mer riskfyllda strategier. Man bör ha en helhetssyn när det gäller hur sunda affärsmodellerna är. [Ändr. 22]

| (25) | Skydd för insättningar är en viktig komponent i genomförandet av den inre marknaden och ett nödvändigt komplement till tillsynen över kreditinstitut på grund av den solidaritet det skapar mellan alla institut på en viss finansiell marknad om ett av dem inte skulle kunna infria sina förpliktelser. Därför bör insättningsgarantisystem vid behov kunna låna pengar till varandra. |
| --- | --- |

(25)

Skydd för insättningar är en viktig komponent i genomförandet av den inre marknaden och ett nödvändigt komplement till tillsynen över kreditinstitut på grund av den solidaritet det skapar mellan alla institut på en viss finansiell marknad om ett av dem inte skulle kunna infria sina förpliktelser. Därför bör insättningsgarantisystem vid behov kunna låna pengar till varandra.

| (26) | Tidsfristen för utbetalningarna återbetalningarna på maximalt sex veckor från 31 december 2010, är inte förenlig med behovet att bevara insättarnas förtroende och motsvarar inte deras behov. Tidsfristen för utbetalningar återbetalningarna bör därför inskränkas till en vecka

  fem arbetsdagar, men inte kortare tid än en vecka
  . [Ändr. 23 och 150/rev] |
| --- | --- |

(26)

Tidsfristen för utbetalningarna återbetalningarna på maximalt sex veckor från 31 december 2010, är inte förenlig med behovet att bevara insättarnas förtroende och motsvarar inte deras behov. Tidsfristen för utbetalningar återbetalningarna bör därför inskränkas till en vecka

  fem arbetsdagar, men inte kortare tid än en vecka
  . [Ändr. 23 och 150/rev]

| (26a) | Ofta saknas dock fortfarande de förfaranden som behövs för en kort tidsfrist för återbetalningar. Men om insättarna garanteras en kort tidsfrist för återbetalning och denna sedan inte respekteras när ett kreditinstitut går i konkurs, kan detta varaktigt försämra insättarens förtroende för insättningsgarantisystemen och därmed undergräva deras stabiliserande verkan och syfte. Därför bör medlemsstaterna få möjlighet att under en övergångsperiod till och med den 31 december 2016 besluta om en tidsfrist för återbetalning på 20 arbetsdagar, om de behöriga myndigheterna undersökt fallet och konstaterat att det inte går att tillämpa den förkortade tidsfristen för återbetalning. I så fall ska man senast den 31 december 2016 ha utvecklat och prövat de förfaranden som behövs för en tidsfrist på fem arbetsdagar för utbetalning. För att se till att insättare under övergångsperioden till och med det datumet inte hamnar i finansiellt trångmål om deras kreditinstitut går i konkurs, bör insättarna emellertid kunna få upp till 5 000 EUR av sina ersättningsberättigade insättningar återbetalda inom fem arbetsdagar, men inte kortare tid än vecka genom det relevanta insättningsgarantisystemet. [Ändr. 24 och 150/rev] |
| --- | --- |

(26a)

Ofta saknas dock fortfarande de förfaranden som behövs för en kort tidsfrist för återbetalningar. Men om insättarna garanteras en kort tidsfrist för återbetalning och denna sedan inte respekteras när ett kreditinstitut går i konkurs, kan detta varaktigt försämra insättarens förtroende för insättningsgarantisystemen och därmed undergräva deras stabiliserande verkan och syfte. Därför bör medlemsstaterna få möjlighet att under en övergångsperiod till och med den 31 december 2016 besluta om en tidsfrist för återbetalning på 20 arbetsdagar, om de behöriga myndigheterna undersökt fallet och konstaterat att det inte går att tillämpa den förkortade tidsfristen för återbetalning. I så fall ska man senast den 31 december 2016 ha utvecklat och prövat de förfaranden som behövs för en tidsfrist på fem arbetsdagar för utbetalning. För att se till att insättare under övergångsperioden till och med det datumet inte hamnar i finansiellt trångmål om deras kreditinstitut går i konkurs, bör insättarna emellertid kunna få upp till 5 000 EUR av sina ersättningsberättigade insättningar återbetalda inom fem arbetsdagar, men inte kortare tid än vecka genom det relevanta insättningsgarantisystemet. [Ändr. 24 och 150/rev]

| (27) | Insättningsgarantisystem i medlemsstater där ett kreditinstitut har upprättat filialer eller där kreditinstitutet direkt tillhandahåller tjänster ska för den medlemsstats räkning där kreditinstitutet auktoriserats informera och ersätta insättare. För att underlätta denna uppgift bör de insättningsgarantisystem som kan komma att beröras ingå avtal på förhand. |
| --- | --- |

(27)

Insättningsgarantisystem i medlemsstater där ett kreditinstitut har upprättat filialer eller där kreditinstitutet direkt tillhandahåller tjänster ska för den medlemsstats räkning där kreditinstitutet auktoriserats informera och ersätta insättare. För att underlätta denna uppgift bör de insättningsgarantisystem som kan komma att beröras ingå avtal på förhand.

| (28) | Information är en betydande väsentlig del av insättarskyddet. Därför bör befintliga insättare på sina kontoutdrag och framtida insättare genom ett undertecknat standardinformationsblad informeras om sin täckning och om det ansvariga systemet, och de som avser att göra insättningar bör ombes att underteckna ett standardinformationsblad. Samma information bör ges till alla insättare och de som avser att göra en insättning. En oreglerad användning i marknadsföring av hänvisningar till nivån på och omfattningen av ett insättningsgarantisystem skulle kunna påverka stabiliteten i banksystemet eller insättarnas förtroende. När det i reklam hänvisas till insättningsgarantisystem bör hänvisningen begränsas till enbart korta fakta en kortfattad förklaring av fakta. System som skyddar själva kreditinstitutet bör tydligt informera insättare om dess roll

  deras rättsliga anspråk som följer av den täckningsnivå som anges i detta direktiv samt om hur det fungerar
  , utan att utlova obegränsat insättningsskydd. [Ändr. 25] |
| --- | --- |

(28)

Information är en betydande väsentlig del av insättarskyddet. Därför bör befintliga insättare på sina kontoutdrag och framtida insättare genom ett undertecknat standardinformationsblad informeras om sin täckning och om det ansvariga systemet, och de som avser att göra insättningar bör ombes att underteckna ett standardinformationsblad. Samma information bör ges till alla insättare och de som avser att göra en insättning. En oreglerad användning i marknadsföring av hänvisningar till nivån på och omfattningen av ett insättningsgarantisystem skulle kunna påverka stabiliteten i banksystemet eller insättarnas förtroende. När det i reklam hänvisas till insättningsgarantisystem bör hänvisningen begränsas till enbart korta fakta en kortfattad förklaring av fakta. System som skyddar själva kreditinstitutet bör tydligt informera insättare om dess roll

  deras rättsliga anspråk som följer av den täckningsnivå som anges i detta direktiv samt om hur det fungerar
  , utan att utlova obegränsat insättningsskydd. [Ändr. 25]

| (29) | Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (10) är tillämpligt på behandling av personuppgifter som sker till följd av detta direktiv. |
| --- | --- |

(29)

Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (10) är tillämpligt på behandling av personuppgifter som sker till följd av detta direktiv.

| (30) | Om ett eller flera system, som garanterar insättningar eller kreditinstituten som sådana och säkerställer kompensation eller skydd för insättningar enligt de villkor som föreskrivs i detta direktiv, har införts och officiellt erkänts, medför inte detta direktiv att medlemsstaterna eller deras behöriga myndigheter blir ansvariga gentemot insättare. |
| --- | --- |

(30)

Om ett eller flera system, som garanterar insättningar eller kreditinstituten som sådana och säkerställer kompensation eller skydd för insättningar enligt de villkor som föreskrivs i detta direktiv, har införts och officiellt erkänts, medför inte detta direktiv att medlemsstaterna eller deras behöriga myndigheter blir ansvariga gentemot insättare.

| (31) | I kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en europeisk bankmyndighet av den 23 september 2009 (11) presenteras ett lagstiftningsförslag om att inrätta ett europeiskt system för finansiell tillsyn samt detaljer om hur en sådan ny tillsynsram ska utformas, däribland inrättandet av en europeisk bankmyndighet. |
| --- | --- |

(31)

I kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en europeisk bankmyndighet av den 23 september 2009 (11) presenteras ett lagstiftningsförslag om att inrätta ett europeiskt system för finansiell tillsyn samt detaljer om hur en sådan ny tillsynsram ska utformas, däribland inrättandet av en europeisk bankmyndighet.

| (32) | EBA ska, med beaktande av medlemsstaternas behörighet att utöva tillsyn av över insättningsgarantisystemen, medverka till att göra det lättare för kreditinstitut att starta och driva verksamhet samtidigt som ett effektivt skydd för insättare säkerställs Bankmyndigheten ska i detta syfte bekräfta att de villkor för lån mellan insättningsgarantisystem som fastställs i detta direktiv är uppfyllda och, med beaktande av de i direktivet strikt fastställda gränserna, ange de belopp som kan lånas ut av de enskilda systemen samt utgångsränta och lånets löptid.
  och riskerna för skattebetalarna minimeras
  . EBA ska därutöver inhämta information om insättningsgarantisystem, framför allt om den av behöriga myndigheter bekräftade storleken på de insättningar som omfattas. Den ska informera övriga insättningsgarantisystem om deras utlåningsskyldighet. [Ändr. 26] |
| --- | --- |

(32)

EBA ska, med beaktande av medlemsstaternas behörighet att utöva tillsyn av över insättningsgarantisystemen, medverka till att göra det lättare för kreditinstitut att starta och driva verksamhet samtidigt som ett effektivt skydd för insättare säkerställs Bankmyndigheten ska i detta syfte bekräfta att de villkor för lån mellan insättningsgarantisystem som fastställs i detta direktiv är uppfyllda och, med beaktande av de i direktivet strikt fastställda gränserna, ange de belopp som kan lånas ut av de enskilda systemen samt utgångsränta och lånets löptid.
  och riskerna för skattebetalarna minimeras
  . EBA ska därutöver inhämta information om insättningsgarantisystem, framför allt om den av behöriga myndigheter bekräftade storleken på de insättningar som omfattas. Den ska informera övriga insättningsgarantisystem om deras utlåningsskyldighet. [Ändr. 26]

| (33) | För att säkerställa likvärdiga konkurrensvillkor och ett effektivt skydd för insättare i hela Europa är det nödvändigt att införa ett effektivt instrument för att skapa harmoniserade tekniska standarder för finansiella tjänster. För att kunna standardisera beräkningen av riskbaserade avgifter är det nödvändigt att utarbeta sådana normer. [Ändr. 27] |
| --- | --- |

(33)

För att säkerställa likvärdiga konkurrensvillkor och ett effektivt skydd för insättare i hela Europa är det nödvändigt att införa ett effektivt instrument för att skapa harmoniserade tekniska standarder för finansiella tjänster. För att kunna standardisera beräkningen av riskbaserade avgifter är det nödvändigt att utarbeta sådana normer. [Ändr. 27]

| (34) | För att se till att insättningsgarantisystemen fungerar effektivt och ändamålsenligt och att väl avvägd hänsyn tas till deras ställning i olika medlemsstater bör bankmyndigheten EBA kunna reglera tvister mellan dem med bindande verkan. |
| --- | --- |

(34)

För att se till att insättningsgarantisystemen fungerar effektivt och ändamålsenligt och att väl avvägd hänsyn tas till deras ställning i olika medlemsstater bör bankmyndigheten EBA kunna reglera tvister mellan dem med bindande verkan.

| (34a) | I sin resolution av den 7 juli 2010 med rekommendationer till kommissionen om gränsöverskridande krishantering inom banksektorn pekade Europaparlamentet på behovet av en europeisk mekanism för att hantera bankkriser. Inrättandet av en sådan mekanism bör inte påverka skyddet för insättare genom ett insättningsgarantisystem. [Ändr. 28] |
| --- | --- |

(34a)

I sin resolution av den 7 juli 2010 med rekommendationer till kommissionen om gränsöverskridande krishantering inom banksektorn pekade Europaparlamentet på behovet av en europeisk mekanism för att hantera bankkriser. Inrättandet av en sådan mekanism bör inte påverka skyddet för insättare genom ett insättningsgarantisystem. [Ändr. 28]

| (35) | Kommissionen bör ges befogenhet att när det gäller artikel 5.5 anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
  för att den täckningsnivå för varje insättares sammanlagda insättningar som anges i detta direktiv ska kunna anpassas till inflationen i unionen med ledning av konsumentprisindex
  .
  Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. [Ändr. 29] |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen bör ges befogenhet att när det gäller artikel 5.5 anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
  för att den täckningsnivå för varje insättares sammanlagda insättningar som anges i detta direktiv ska kunna anpassas till inflationen i unionen med ledning av konsumentprisindex
  .
  Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. [Ändr. 29]

| (35a) | Kommissionen bör dessutom ges befogenhet att anta EBA:s förslag till tekniska standarder för tillsyn för att fastställa de i detta direktiv angivna definitionerna och en standardmetod för att beräkna riskbaserade bidrag från kreditinstituten till de insättningsgarantisystem som beskrivs i detta direktiv i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. EBA bör utarbeta sådana förslag till tekniska standarder för tillsyn och lägga fram dem för godkännande av kommissionen senast den 31 december 2012. [Ändr. 30] |
| --- | --- |

(35a)

Kommissionen bör dessutom ges befogenhet att anta EBA:s förslag till tekniska standarder för tillsyn för att fastställa de i detta direktiv angivna definitionerna och en standardmetod för att beräkna riskbaserade bidrag från kreditinstituten till de insättningsgarantisystem som beskrivs i detta direktiv i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. EBA bör utarbeta sådana förslag till tekniska standarder för tillsyn och lägga fram dem för godkännande av kommissionen senast den 31 december 2012. [Ändr. 30]

| (36) | I enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt unionen kan målen för den föreslagna åtgärden, dvs. harmonisering av bestämmelserna om hur insättningsgarantisystem ska fungera, därför bättre enbart uppnås på unionsnivå. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(36)

I enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt unionen kan målen för den föreslagna åtgärden, dvs. harmonisering av bestämmelserna om hur insättningsgarantisystem ska fungera, därför bättre enbart uppnås på unionsnivå. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (37) | Skyldigheten att införliva detta direktiv i den nationella lagstiftningen med nationell rätt bör bara gälla de bestämmelser som har ändrats i väsentlig utsträckning jämfört med tidigare direktiv. Skyldigheten att införliva de bestämmelser som förblir oförändrade följer av de tidigare direktiven. |
| --- | --- |

(37)

Skyldigheten att införliva detta direktiv i den nationella lagstiftningen med nationell rätt bör bara gälla de bestämmelser som har ändrats i väsentlig utsträckning jämfört med tidigare direktiv. Skyldigheten att införliva de bestämmelser som förblir oförändrade följer av de tidigare direktiven.

| (38) | Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter när det gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning rätt av de direktiv som anges i bilaga IV. |
| --- | --- |

(38)

Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter när det gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning rätt av de direktiv som anges i bilaga IV.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   I detta direktiv fastställs regler för hur
  den europeiska ordningen för nationella
  insättningsgarantisystem ska fungera,
  vilken syftar till att ge insättarna i unionen ett gemensamt säkerhetsnät med hög skyddsnivå
  . [Ändr. 31]

2.   Detta direktiv är tillämpligt på alla insättningsgarantisystem
  som erkänns enligt artikel 3.1 och deras anslutna kreditinstitut
  .
  Insättningsgarantisystemen får utformas som skyddssystem som
  regleras genom lagstiftning eller avtal
  eller
  institutionella skyddssystem
  som avses i artikel 80.8 i direktiv 2006/48/EG
  . [Ändr. 32]

3.   Institutionella skyddssystem enligt definitionen i artikel 80.8 i direktiv 2006/48/EG kan av behöriga myndigheter erkännas som insättningsgarantisystem om de uppfyller kriterierna i den artikeln och i detta direktiv. [Ändr. 33]

4.   Institutionella

  Med avseende på tillämpningen av detta direktiv ska
  skyddssystem som inte erkänns enligt punkt 3 och som inte garanterar insättningar ska inte

  artikel 3.1 endast
  omfattas av detta direktiv, dock med undantag för artikel 14.5 andra stycket
  och 14.6a samt

  sista nionde stycket i bilaga III. [Ändr. 34]

4a
  .   
  Om en europeisk fond för hantering av bankkriser skapas ska kommissionen tillsammans med EBA säkerställa att insättarna ges ett fortsatt starkt skydd. [Ändr. 35]

Artikel 2

Definitioner

1.   I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

a)   ”insättning”:

| (i) | ett tillgodohavande i form av inlåning eller som ett tillfälligt led i normala banktransaktioner,
  inklusive insättningar med fast löptid, insättningar på sparkonton och registrerade insättningar
  , och som ett kreditinstitut måste betala tillbaka enligt de lagliga och avtalsmässiga villkor som är tillämpliga,
  eller |
| --- | --- |

(i)

ett tillgodohavande i form av inlåning eller som ett tillfälligt led i normala banktransaktioner,
  inklusive insättningar med fast löptid, insättningar på sparkonton och registrerade insättningar
  , och som ett kreditinstitut måste betala tillbaka enligt de lagliga och avtalsmässiga villkor som är tillämpliga,
  eller

| (ii) | en fordran i form av certifikat som har ställts ut av kreditinstitut
  . [Ändr. 36] |
| --- | --- |

(ii)

en fordran i form av certifikat som har ställts ut av kreditinstitut
  . [Ändr. 36]

Andelar i brittiska och irländska ”building societes”, bortsett från andelar som utgör en form av eget kapital i enlighet med artikel 2, ska anses vara insättningar.

Ett instrument betraktas inte som en insättning i följande fall:

| — | Om dess existens enbart kan påvisas genom ett annat intyg än ett kontoutdrag

  det är utställt till innehavaren och inte till en namngiven person. [Ändr. 37] |
| --- | --- |

—

Om dess existens enbart kan påvisas genom ett annat intyg än ett kontoutdrag

  det är utställt till innehavaren och inte till en namngiven person. [Ändr. 37]

| — | Om det kapitalbeloppet inte ska betalas tillbaka till det nominella värdet. |
| --- | --- |

—

Om det kapitalbeloppet inte ska betalas tillbaka till det nominella värdet.

| — | Om det endast ska betalas tillbaka till det nominella värdet inom ramen för en särskild garanti eller ett avtal som tillhandahålls av ett kreditinstitut eller en tredjepart. |
| --- | --- |

—

Om det endast ska betalas tillbaka till det nominella värdet inom ramen för en särskild garanti eller ett avtal som tillhandahålls av ett kreditinstitut eller en tredjepart.

b)   ”ersättningsberättigade insättningar”: insättningar som inte är undantagna från skydd i enlighet med enligt artikel 4.

c)   ”täckta insättningar”: den del av ersättningsberättigade insättningar som inte överstiger den täckningsnivå som avses i artikel 5.

ca)
     
  Insättare
  :

d)   ”gemensamt konto”: ett konto som är öppnat i två eller flera personers namn eller som två eller flera personer är berättigade till och som tecknas av en eller flera av dessa personer.

e)   ”indisponibel insättning”: en insättning som har förfallit till betalning men som inte har betalats ut av ett kreditinstitut enligt de rättsliga och avtalsmässiga villkor som är tillämpliga, och om endera av följande två alternativ är tillämpligt:

De behöriga myndigheterna ska göra detta konstaterande så snart som möjligt och i varje fall senast fem arbetsdagar efter det att de först har blivit förvissade om att ett kreditinstitut inte har återbetalat insättningar som utgör vederbörligen styrkta och förfallna fordringar, eller.

f)   ”kreditinstitut”: ett företag enligt definitionen i den mening som avses i artikel 4.1 i direktiv 2006/48/EG

f-a)
     
  Förebyggande och stödjande åtgärder
  :
  insättningsgarantisystemens åtgärder för att undvika bankkonkurser bland de anslutna kreditinstituten, inklusive

fa)
     
  Åtgärder i samband med en ordnad avveckling av ett kreditinstitut
  :
  åtgärder för att förhindra att ett insättningsgarantisystem tas i anspråk, inklusive:

g)   ”filial”: ett driftsställe som utgör en legalt beroende del av ett kreditinstitut och som självständigt utför alla eller vissa av de transaktioner som hänför sig till verksamhet i kreditinstitut en filial i den mening som avses i artikel 4.3 i direktiv 2006/48/EG.

h)   ”målnivå”: 1,5 % av de ersättningsberättigade

  täckta
  insättningar som omfattas av ett insättningsgarantisystem. [Ändr. 41]

i)   ”tillgängliga finansiella medel”: kontanter, insättningar och lågrisktillgångar med en återstående löptid på högst 24 månader, som kan likvideras inom en tidsperiod som inte överstiger den tidsgräns som fastställs i artikel 7.1
  och som högst uppgår till 10 % av de tillgångar som lämnats som säkerhet
  . [Ändr. 42]

ia)
     
  ”tillgångar som lämnats som säkerhet”
  :
  betalningsåtaganden med vederbörlig säkerhet av hög kvalitet som är underställda följande villkor:

j)   ”lågrisktillgångar”: tillgångar som omfattas av en av de kategorier som nämns i första och andra kategorin i tabell 1 i punkt 14 i bilaga I till direktiv 2006/49/EG men som inte omfattar andra kvalificerade värdepapper som definieras det hänvsisas till i punkt 15 i bilagan.

k)   ”hemmedlemsstat”: den hemmedlemsstat där ett kreditinstitut har sitt huvudkontor i den mening som avses i artikel 4.7 i direktiv 2006/48/EG.

l)   ”värdmedlemstat”: värdmedlemsstat där ett kreditinstitut har en filial eller i vilken det tillhandahåller tjänster i den mening som avses i artikel 4.8 i direktiv 2006/48/EG.

m)   ”behörig myndighet”: behörig myndighet i den mening som avses i artikel 4.4 i direktiv 2006/48/EG.

2.   I de fall som detta direktiv hänvisar till förordning (EU) nr 1093/2010 om inrättande av en europeisk bankmyndighet (EBA-förordningen), ska organ som administrerar insättningsgarantisystem enligt detta direktiv den förordningen betraktas som behöriga myndigheter enligt artikel 4.2 i förordning (EU) nr 1093/2010 [EBA-förordningen].

Artikel 3

Deltagande och tillsyn

1.   Varje medlemsstat ska säkerställa att ett eller flera system för insättningsgaranti insättningsgarantisystem införs och officiellt erkänns inom dess territorium.

Detta utesluter dock inte
  att olika medlemsstater inrättar gränsöverskridande insättningsgarantisystem eller slår samman sina
  system.
  Dessa gränsöverskridande eller sammanslagna insättningsgarantisystem ska godkännas av de behöriga myndigheterna i samarbete med EBA. [Ändr. 44]

Vid avgörandet av huruvida insättningsgarantisystem bör erkännas officiellt ska den berörda behöriga myndigheten fästa särskild vikt vid insättningsgarantisystemets stabilitet och ska säkerställa att dess deltagande är balanserat. [Ändr. 45]

Inget kreditinstitut får ska ta emot insättningar om det inte är anslutet till ett sådant system.

2.   Om ett kreditinstitut inte uppfyller de förpliktelser som åligger det såsom deltagare i ett insättningsgarantisystem, ska de behöriga myndigheter som har utfärdat dess auktorisation
  omedelbart
  underrättas och, i samarbete med insättningsgarantisystemet,
  direkt
  vidta alla lämpliga åtgärder, inklusive användande av sanktioner, för att säkerställa att kreditinstitutet uppfyller sina förpliktelser. [Ändr. 46]

3.   Om inte dessa åtgärder leder till att kreditinstitutet uppfyller sina förpliktelser, kan systemet, om nationell lagstiftning tillåter uteslutning av en deltagare, med de behöriga myndigheternas uttryckliga samtycke och med minst en månads frist, meddela att det ämnar utesluta kreditinstitutet från att delta deltagande i systemet. Insättningar som har gjorts före fristens utgång ska även i fortsättningen vara helt täckta av systemet. Om kreditinstitutet vid fristens utgång inte har uppfyllt sina förpliktelser ska insättningsgarantisystemet genomföra uteslutningen.

4.   Insättningar som redan har gjorts vid tidpunkten för återkallandet av auktorisationen för ett kreditinstitut som har auktoriserats enligt artikel 6 i direktiv 2006/48/EG ska fortsätta att vara täckta av insättningsgarantisystemet.

5.   De behöriga myndigheterna ska
  enligt de befintliga reglerna för det europeiska systemet för finansiell tillsyn (ESFS)
  löpande utöva tillsyn över att alla insättningsgarantisystem som avses i artikel 1 efterlever detta direktiv. [Ändr. 47]

EBA ska utöva tillsyn över gränsöverskridande insättningsgarantisystem i samarbete med ett organ som består av företrädare för behöriga myndigheter från de anslutna kreditinstitutens respektive hemländer. [Ändr. 48]

6.   Medlemsstaterna ska se till att
  alternativa metoder som antagits av insättningsgarantisystemen enligt artikel 11.3a stämmer överens med bestämmelserna i den artikeln och med de riktlinjer som EBA har antagit enligt artikel 11.5, att
  insättningsgarantisystemen regelbundet testar sina system och, om omständigheterna kräver det,
  omgående
  informeras om de behöriga myndigheterna upptäcker problem i ett kreditinstitut som kan förväntas leda till att ett insättningsgarantisystem måste ingripa.
  EBA ska samordna medlemsstaternas åtgärder. [Ändr. 49]

Sådana tester ska genomföras minst vart tredje år eller
  oftare
  när det anses vara nödvändigt. Det första testet ska äga rum senast den 31 december 2013. [Ändr. 50]

På eget initiativ eller på begäran från Europeiska systemrisknämnden (ESRB), som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010 om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd (12) (ESRB), ska EBA tillhandahålla ESRB sådan information om insättningsgarantisystemen som behövs för en systemriskanalys. [Ändr. 51]

EBA ska härvidlag regelbundet

  minst vart femte år
  utföra inbördes utvärderingar i enlighet med artikel 15 i [EBA-förordningen]

  artikel 30 i förordning (EU) nr 1093/2010. Sådana inbördes utvärderingar ska bland annat inbegripa bolagsstyrningsmetoder enligt punkt 7a
  . Insättningsgarantisystem ska vid utbyte av information med EBA omfattas av den tystnadsplikt som avses i artikel 70 i förordning (EU) nr 1093/2010.

EBA ska ha befogenhet att årligen, baserat på aktualiserade uppgifter, undersöka insättningsgarantisystemens stresstålighet i enlighet med olika scenarier med brytpunkter som fastställts på förhand för att fastställa huruvida det är lämpligt att justera den gällande beräkningsmodellen och målnivån. I detta sammanhang bör stresstestet baseras på ett scenario med låg inverkan, ett scenario med medelhög inverkan och ett scenario med hög inverkan. [Ändr. 52]

7.   Medlemsstaterna ska se till att insättningsgarantisystemen när som helst och på begäran från deltagarna erhåller all den information som krävs för att förbereda en återbetalning av insättningar, inklusive märkningar i enlighet med enligt artikel 4.2. Information som krävs för att genomföra stresstester ska fortlöpande inges till insättningsgarantisystemen. Informationen ska göras anonym. Den information som erhålls får enbart användas för att utföra stresstester,
  för analys av den historiska utvecklingen av insättningsgarantisystemens motståndskraft
  eller för att förbereda återbetalningar, och inte lagras längre än vad som är nödvändigt för de syftena för vilka uppgifterna insamlades

  den ska behandlas konfidentiellt
  . [Ändr. 53]

7a
  .   
  Medlemsstaterna ska se till att deras insättningsgarantisystem har inrättat sunda bolagsstyrningsmetoder, och i synnerhet

| a) | att deras styrelser innehåller minst en företagsextern ledamot och har öppna och transparenta utnämningsförfaranden, |
| --- | --- |

a)

att deras styrelser innehåller minst en företagsextern ledamot och har öppna och transparenta utnämningsförfaranden,

| b) | att de varje år upprättar en verksamhetsrapport. [Ändr. 54] |
| --- | --- |

b)

att de varje år upprättar en verksamhetsrapport. [Ändr. 54]

Artikel 4

Ersättningsberättigade insättningar

1.   Följande ska inte omfattas av återbetalning från insättningsgarantisystem:

| a) | Insättningar som andra kreditinstitut har gjort i eget namn och för egen räkning, om inte annat följer av artikel 6.3. |
| --- | --- |

a)

Insättningar som andra kreditinstitut har gjort i eget namn och för egen räkning, om inte annat följer av artikel 6.3.

| b) | Alla instrument som omfattas av definitionen av ”kapitalbas” i den mening som avses i artikel 57 i direktiv 2006/48/EG. |
| --- | --- |

b)

Alla instrument som omfattas av definitionen av ”kapitalbas” i den mening som avses i artikel 57 i direktiv 2006/48/EG.

| c) | Insättningar som härrör ur transaktioner i samband med något för vilket en brottmålsdom för tvättning av pengar har meddelats, enligt definitionen i den mening som avses i artikel 1 c)

  artikel 1.2
  i rådets direktiv 91/308/EEG

  2005/60/EG
  . [Ändr. 55] |
| --- | --- |

c)

Insättningar som härrör ur transaktioner i samband med något för vilket en brottmålsdom för tvättning av pengar har meddelats, enligt definitionen i den mening som avses i artikel 1 c)

  artikel 1.2
  i rådets direktiv 91/308/EEG

  2005/60/EG
  . [Ändr. 55]

| ca) | Insättningar i de fall där insättaren och kreditinstitutet genom avtal har enats om att insättningen ska användas för att fullgöra specifika förpliktelser från insättarens sida gentemot kreditinstitutet eller annan part, förutsatt att insättningsbeloppet i enlighet med lagstiftningen eller avtal kan avräknas av insättaren eller automatiskt kommer att avräknas mot sådana förpliktelser där omständigheterna är sådana att insättningen annars skulle bli indisponibel.

  [Ändr. 56] |
| --- | --- |

ca)

Insättningar i de fall där insättaren och kreditinstitutet genom avtal har enats om att insättningen ska användas för att fullgöra specifika förpliktelser från insättarens sida gentemot kreditinstitutet eller annan part, förutsatt att insättningsbeloppet i enlighet med lagstiftningen eller avtal kan avräknas av insättaren eller automatiskt kommer att avräknas mot sådana förpliktelser där omständigheterna är sådana att insättningen annars skulle bli indisponibel.

  [Ändr. 56]

| d) | Insättningar gjorda av finansinstitut enligt definitionen i artikel 4.5 i direktiv 2006/48/EG. |
| --- | --- |

d)

Insättningar gjorda av finansinstitut enligt definitionen i artikel 4.5 i direktiv 2006/48/EG.

| e) | Insättningar gjorda av värdepappersföretag enligt definitionen i artikel 4.1.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument (13). |
| --- | --- |

e)

Insättningar gjorda av värdepappersföretag enligt definitionen i artikel 4.1.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument (13).

| f) | Insättningar vars kontohavare aldrig inte har identifierats enligt i enlighet med artikel 3.1 8.1. i direktiv 91/308/EEG 2005/60/EG när dessa blir indisponibla

  vid tidpunkten för aktiveringen
  ,
  under och efter återbetalningen av insättningsgarantierna
  . [Ändr. 57] |
| --- | --- |

f)

Insättningar vars kontohavare aldrig inte har identifierats enligt i enlighet med artikel 3.1 8.1. i direktiv 91/308/EEG 2005/60/EG när dessa blir indisponibla

  vid tidpunkten för aktiveringen
  ,
  under och efter återbetalningen av insättningsgarantierna
  . [Ändr. 57]

| g) | Insättningar gjorda av försäkringsföretag. |
| --- | --- |

g)

Insättningar gjorda av försäkringsföretag.

| h) | Insättningar gjorda av företag för kollektiva investeringar. |
| --- | --- |

h)

Insättningar gjorda av företag för kollektiva investeringar.

| i) | Insättningar gjorda av pensionsfonder
  förutom sådana som ingår i privata pensionssystem eller tjänstepensionssystem hos en arbetsgivare som inte är ett stort företag
  . [Ändr. 58] |
| --- | --- |

i)

Insättningar gjorda av pensionsfonder
  förutom sådana som ingår i privata pensionssystem eller tjänstepensionssystem hos en arbetsgivare som inte är ett stort företag
  . [Ändr. 58]

| j) | Insättningar gjorda av
  staten och av centrala, regionala och lokala
  myndigheter. [Ändr. 59] |
| --- | --- |

j)

Insättningar gjorda av
  staten och av centrala, regionala och lokala
  myndigheter. [Ändr. 59]

| k) | Skuldebrev som kreditinstitut har ställt ut och skulder enligt egna accepter eller egna växlar. |
| --- | --- |

k)

Skuldebrev som kreditinstitut har ställt ut och skulder enligt egna accepter eller egna växlar.

2.   Medlemsstaterna ska se till att kreditinstitut märker sådana insättningar som avses i punkt 1 på ett sådant sätt att de omedelbart kan identifieras.

2a
  .   
  Medlemsstaterna ska dock se till att lokala myndigheters insättningar kan komma i fråga för återbetalning från insättningsgarantisystemen, under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:

| a) | De anlitar inte regelbundet en professionell räkenskapsförare, eller |
| --- | --- |

a)

De anlitar inte regelbundet en professionell räkenskapsförare, eller

| b) | förlust av insättningarna skulle avsevärt underminera det fortsatta upprätthållandet av kommunala funktioner. [Ändr. 60] |
| --- | --- |

b)

förlust av insättningarna skulle avsevärt underminera det fortsatta upprätthållandet av kommunala funktioner. [Ändr. 60]

Artikel 5

Täckningsnivå

1.   Medlemsstaterna ska se till att täckningen för varje insättares sammanlagda insättningar ska vara 100 000 EUR i den händelse insättningarna blir indisponibla.

1a
  .   
  Dessutom ska medlemsstaterna se till att följande insättningar skyddas helt:

| a) | Insättningar som härrör från fastighetstransaktioner som avser privatbostäder under maximalt 12 månader efter det att beloppet har krediterats eller från den tidpunkt då det blir rättsligt möjligt att överföra en sådan insättning. |
| --- | --- |

a)

Insättningar som härrör från fastighetstransaktioner som avser privatbostäder under maximalt 12 månader efter det att beloppet har krediterats eller från den tidpunkt då det blir rättsligt möjligt att överföra en sådan insättning.

| b) | Insättningar som fullföljer syften som fastställs i nationell lagstiftning och som är förknippade med vissa händelser i livet som giftermål, skilsmässa, pension, uppsägning, övertalighet, arbetsoförmåga eller insättarens bortgång under maximalt 12 månader efter det att beloppet har krediterats. |
| --- | --- |

b)

Insättningar som fullföljer syften som fastställs i nationell lagstiftning och som är förknippade med vissa händelser i livet som giftermål, skilsmässa, pension, uppsägning, övertalighet, arbetsoförmåga eller insättarens bortgång under maximalt 12 månader efter det att beloppet har krediterats.

| c) | Insättningar som fullföljer syften som fastställs i nationell lagstiftning och som baseras på utbetalningar av försäkringar eller ersättningar för skador till följd av brott eller felaktiga domar under maximalt 12 månader efter det att beloppet har krediterats eller från den tidpunkt då det blir rättsligt möjligt att överföra en sådan insättning. [Ändr. 61] |
| --- | --- |

c)

Insättningar som fullföljer syften som fastställs i nationell lagstiftning och som baseras på utbetalningar av försäkringar eller ersättningar för skador till följd av brott eller felaktiga domar under maximalt 12 månader efter det att beloppet har krediterats eller från den tidpunkt då det blir rättsligt möjligt att överföra en sådan insättning. [Ändr. 61]

2.   Medlemsstaterna ska se till att insättningsgarantisystemen inte gör avsteg från den täckningsnivå som fastställs i

  insättare har laglig rätt till den täckningsnivå som fastställs i
  punkt 1. Medlemsstaterna kan dock besluta att följande insättningar omfattas förutsatt att kostnaderna för återbetalning inte omfattas av artikel 9, 10 och 11: [Ändr. 62]

| a) | Insättningar som hänför sig till privatpersoners fastighetstransaktioner under maximalt 12 månader efter det att beloppet har krediterats.
  [Ändr. 63] |
| --- | --- |

a)

Insättningar som hänför sig till privatpersoners fastighetstransaktioner under maximalt 12 månader efter det att beloppet har krediterats.
  [Ändr. 63]

| b) | Insättningar som uppfyller de sociala villkor som fastställs i nationell lagstiftning och som är förknippade med vissa livssituationer som giftermål, skilsmässa, invaliditet eller insättarens bortgång. Täckningen ska uppgå till maximalt 12 månader efter en sådan händelse.
  [Ändr. 64] |
| --- | --- |

b)

Insättningar som uppfyller de sociala villkor som fastställs i nationell lagstiftning och som är förknippade med vissa livssituationer som giftermål, skilsmässa, invaliditet eller insättarens bortgång. Täckningen ska uppgå till maximalt 12 månader efter en sådan händelse.
  [Ändr. 64]

3.   Bestämmelserna i punkt 2

  punkt 1
  ska inte förhindra medlemsstaterna att behålla eller införa system som skyddar ålderspensions- och pensionsförsäkringsprodukter, förutsatt att sådana system inte enbart omfattar insättningar utan erbjuder full täckning en fullständig täckningsnivå för alla produkter och situationer som är relevanta i detta sammanhang. [Ändr. 65]

3a
  .   
  För de insättningar hos kreditinstitut eller utländska kreditinstituts filialer i medlemsstaterna som skedde före den 31 december 2010 och för insättningar från insättare som har sin huvudsakliga hemvist i en medlemsstat som före den 1 januari 2008 hade ett lagstadgat insättningsgarantisystem med en fast täckningsnivå mellan 100 000 EUR och 300 000 EUR för insättningar får respektive medlemsstat besluta, genom undantag från punkt 1, att den hittillsvarande täckningsnivån ska fortsätta att gälla oförändrad. I detta fall ska kreditinstitutens målnivå och riskbaserade bidrag anpassas i motsvarande grad. [Ändr. 66]

4.   Insättningar ska betalas ut i den
  medlemsstats
  valuta i
  vilken
  kontot fördes Om de belopp i euro som anges i punkt 1 omräknas till andra valutor ska de belopp som faktiskt utbetalas till insättare motsvara beloppen som fastställs i detta direktiv.

  eller i euro
  .
  När insättningar görs i en annan valuta ska insättarna ha rätt att besluta huruvida beloppen ska betalas ut i

| a) | den valuta i vilken kontot fördes vid ett visst datum som har överenskommits med de behöriga myndigheterna och som inträffar senare än den tidsfrist som avses i artikel 7.1, eller |
| --- | --- |

a)

den valuta i vilken kontot fördes vid ett visst datum som har överenskommits med de behöriga myndigheterna och som inträffar senare än den tidsfrist som avses i artikel 7.1, eller

| b) | valutan i den medlemsstat där kontot fördes |
| --- | --- |

b)

valutan i den medlemsstat där kontot fördes

Vid tillämpningen av led b i första stycket ska den omräkningskurs tillämpas som gällde för den valuta i vilken kontot fördes fram till det datum då de behöriga myndigheterna gör det konstaterande som avses i artikel 2.1 e i eller den rättsliga myndigheten meddelar det avgörande som avses i artikel 2.1 e ii. [Ändr. 67]

5.   Medlemsstater som räknar om de belopp som anges i euro till sin nationella valuta ska vid omräkningen initialt tillämpa den omräkningskurs som gällde den ... (14)
  dagen för detta direktivs ikraftträdande.

Medlemsstaterna får runda av de belopp som omräkningen resulterar i, förutsatt att denna avrundning uppgår till högst 2 500 EUR.

Utan att det inverkar på tillämpningen av andra föregående stycket ska medlemsstaterna vart femte år anpassa de täckningsnivåer som omräknats till andra valutor till det belopp som avses i punkt 1. Medlemsstaterna kan får efter samråd med kommissionen anpassa täckningsnivåerna vid en tidigare tidpunkt i händelse av oförutsedda händelser som såsom valutafluktuationer.

6.   Det belopp som avses i punkt 1 ska regelbundet och minst vart femte år omprövas av kommissionen
  i samarbete med EBA
  . Om lämpligt ska kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna ett förslag till ett direktiv om justering av det belopp som avses i punkt 1, med hänsyn tagen särskilt till utvecklingen inom banksektorn samt den ekonomiska och monetära situationen i unionen. Den första omprövningen ska inte ske förrän den 31 december 2015 såvida oförutsedda händelser inte kräver en tidigare översyn. [Ändr. 68]

7.   Kommissionen
  ska ges befogenhet att åtminstone vart femte år anta delegerade akter i enlighet med artikel 16 avseende den periodiska omprövning som avses i punkt 6 av det
  belopp som avses i punkt 1 i enlighet med inflationen i Europeiska unionen på grundval av förändringar i det harmoniserade konsumentprisindex som offentliggörs av Europeiska kommissionen
  sedan den senaste justeringen
  .

Denna åtgärd, som avser att ändra icke väsentliga delar i detta direktiv, ska antas i enlighet med artikel 16.
  [Ändr. 69]

Artikel 6

Fastställande av återbetalningsbart belopp

1.   De gränser som avses i artikel 5.1, ska tillämpas på de sammanlagda insättningarna i samma kreditinstitut oavsett antalet insättningar, valuta och lokalisering inom unionen.

2.   Varje insättares andel i ett gemensamt konto ska tas med i beräkningen av de gränser som avses i artikel 5.1.

Om särskilda bestämmelser saknas, ska ett sådant konto delas lika mellan insättarna.

En medlemsstat kan får besluta att insättningar till ett konto som disponeras av två eller flera personer som är medlemmar i ett bolag, en sammanslutning eller en gruppering av liknande natur som inte är en juridisk person, kan får läggas samman och behandlas som om de hade gjorts av en enda insättare vid beräkningen av de gränser som anges i artikel 5.1.

3.   Om inte insättaren är faktiskt berättigad till de belopp som finns innestående på ett konto, ska den person som är faktiskt berättigad täckas av garantin, förutsatt att den personen har blivit identifierad identifierats eller kan identifieras före det datum då de behöriga myndigheterna gör det konstaterande som avses i artikel 2.1 e i i eller den rättsliga myndigheten meddelar det avgörande som avses i artikel 2.1 e ii. Om flera personer är faktiskt berättigade ska, då de gränser som anges i artikel 5.1 beräknas, hänsyn tas till vars var och ens andel enligt de för förvaltningen av insättningarna gällande arrangemangen.

4.   Referensdatumet för beräkning av det återbetalningsbara beloppet ska vara det datum då de behöriga myndigheterna gör det konstaterande som avses i artikel 2.1 e i eller den rättsliga myndigheten meddelar det avgörande som avses i artikel 2.1 e ii. Insättares skyldigheter gentemot kreditinstitutet ska inte beaktas vid beräkning av det återbetalningsbara beloppet,
  såvida det inte rör sig om insättarens skulder som förfaller till betalning på referensdatumet
  . [Ändr. 70]

5.   Medlemsstaterna ska se till att insättningsgarantisystemen när som helst kan begära information från kreditinstituten om storleken på varje insättares sammanlagda insättningsbelopp.

6.   Upplupen ränta på banktillgodohavanden insättningar som inte har krediterats det datum då de behöriga myndigheterna gör det konstaterande som avses i artikel 2.1 e i eller den rättsliga myndigheten meddelar det avgörande som avses i artikel 2.1 e ii ska ersättas av insättningsgarantisystemet. Den nivå som fastställs i artikel 5.1 ska får inte överskridas.

Om räntan är beroende av värdet på ett annat finansiellt instrument och således inte kan fastställas utan att äventyra utbetalningen inom den tidsgräns som avses i artikel 7.1 ska ersättningen för sådan ränta begränsas till den dröjsmålsränta som gäller enligt nationell lagstiftning.

7.   Medlemsstaterna kan får besluta att vissa kategorier av insättningar som har ett i nationell lagstiftning fastställt socialt syfte och för vilka en tredje part har gett en garanti i enlighet med bestämmelserna om statligt stöd ska inte ska beaktas vid aggregering av en insättares insättningar hos samma kreditinstitut i enlighet med vad som avses i punkt 1. I sådana fall ska den tredje partens garanti begränsas till den täckning som avses i täckningsnivån enligt artikel 5.1.

7a
  .   
  Vid återbetalning i enlighet med artikel 7.1 får medlemsstaterna besluta att en insättares insättningar i samma kreditinstitut inte ska läggas samman om det enligt medlemsstatens lagstiftning är tillåtet att kreditinstitut uppträder under olika namn. Insättningar i samma kreditinstitut och med samma namn läggs samman och på dessa tillämpas täckningsnivån enligt artikel 5.1. Om dessa beräkningar leder till ett högre belopp av täckta insättningar per insättare och per kreditinstitut än vad som anges i artikel 5 höjs de avgifter till insättningsgarantisystemen som beräknas i enlighet med artiklarna 9 och 11 i motsvarande grad.

Om en medlemsstat beslutar att inte tillåta separat insättarskydd för olika namn inom ett och samma kreditinstitut, har kontohavaren och namnen inte separata garantier. Sammanläggning av insättningar under olika namn från samma kreditinstitut ska inte tillämpas i gränsöverskridande situationer.

Kreditinstitut från medlemsstater som tillämpar denna bestämmelse kan inte erbjuda sådan täckning i de filialer i medlemsstater som inte tillåter att kreditinstitut bedriver verksamhet under olika namn. [Ändr. 71]

Artikel 7

Återbetalning

1.   Insättningsgarantisystem ska kunna återbetala indisponibla insättningar inom 7 dagar

  5 arbetsdagar, men inte kortare tid än en vecka
  från den dag då de behöriga myndigheterna gör ett konstaterande som avses i artikel 2.1 e i eller den rättsliga myndigheten meddelar ett avgörande som avses i artikel 2.1 e ii.

Medlemsstaterna kan får besluta att insättningar som avses i artikel 6.3 ska omfattas av en längre återbetalningsperiod. Den perioden får dock uppgå till högst tre 3 månader från det datum då de behöriga myndigheterna gör ett konstaterande som avses i artikel 2.1 e i eller en rättslig myndigheten meddelar det avgörande som avses i artikel 2.1 e ii.

Medlemsstaterna får besluta att en frist på 20 arbetsdagar för återbetalning ska gälla fram till den 31 december 2016, under förutsättning att de behöriga myndigheterna efter ingående prövning konstaterar att insättningsgarantisystemen ännu inte är i stånd att klara en återbetalningsfrist på fem arbetsdagar, men inte kortare tid än en vecka.

En insättare som inte är faktiskt berättigad till de belopp som finns innestående på de konton som avses i artikel 6.3 ska återbetalas inom den tidsgräns som fastställs i första stycket. Den betalningen ska beaktas då de personer som är faktiskt berättigade ersätts.

1a
  .   
  Om medlemsstaterna enligt punkt 1 tredje stycket har beslutat att en frist på 20 arbetsdagar för återbetalning ska gälla fram till den 31 décembre 2016 ska insättningsgarantisystemet på begäran av insättaren inom en tidsfrist på fem arbetsdagar, men inte kortare tid än en vecka, göra en engångsutbetalning på högst 5 000 EUR som avser de insättningar som berättigar till återbetalning.

  [Ändr. 150]

1b
  .   
  Den återbetalning eller utbetalning som avses i punkt 1 får skjutas upp i följande fall:

| a) | Det är ovisst om en person har laglig rätt till återbetalningen, eller insättningen är föremål för en rättstvist. |
| --- | --- |

a)

Det är ovisst om en person har laglig rätt till återbetalningen, eller insättningen är föremål för en rättstvist.

| b) | Insättningen är föremål för ekonomiska sanktioner som införts av regeringar eller internationella organ. |
| --- | --- |

b)

Insättningen är föremål för ekonomiska sanktioner som införts av regeringar eller internationella organ.

| c) | Inga transaktioner i samband med insättningen har förekommit under de senaste 24 månaderna (kontot är vilande). |
| --- | --- |

c)

Inga transaktioner i samband med insättningen har förekommit under de senaste 24 månaderna (kontot är vilande).

| d) | Beloppet som ska återbetalas anses utgöra en del av ett tillfälligt högt tillgodohavande i enlighet med artikel 5.1a. |
| --- | --- |

d)

Beloppet som ska återbetalas anses utgöra en del av ett tillfälligt högt tillgodohavande i enlighet med artikel 5.1a.

| e) | Beloppet som ska återbetalas ska betalas ut av värdmedlemsstatens insättningsgarantisystem i enlighet med artikel 12.2. [Ändr. 75] |
| --- | --- |

e)

Beloppet som ska återbetalas ska betalas ut av värdmedlemsstatens insättningsgarantisystem i enlighet med artikel 12.2. [Ändr. 75]

2.   Insättare ska ersättas utan att det krävs en begäran till insättningsgarantisystemet. Kreditinstitutet ska härvidlag översända nödvändig information om insättningar och insättare så snart som insättningsgarantisystemet begär detta.

3.   All skriftväxling mellan insättningsgarantisystemet och insättaren ska vara på det officiella språket

  unionsspråk som det kreditinstitut som innehar den garanterade insättningen använder i skriftväxlingen med insättaren eller, om detta inte är möjligt, det officiella språket eller de officiella språken
  i den medlemsstat där den insättning som omfattas av garantin är gjord. Om en bank bedriver direkt verksamhet i en annan medlemsstat utan att ha upprättat en filial ska informationen tillhandahållas på det språk som insättaren valt då kontot öppnades. [Ändr. 76]

4.   Om en insättare eller en annan person som gör anspråk på det belopp som finns innestående på ett konto har anklagats för ett brott som har direkt eller indirekt samband med tvättning av pengar enligt definitionen i artikel 1 i direktiv 91/308/EEG

  artikel 1.2 i direktiv 2005/60/EG
  , får system för garanti av insättningar insättningsgarantisystemet inhibera alla betalningar
  som berör insättaren
  i väntan på domstolens dom, oavsett den tidsfrist som fastställs i punkt 1. [Ändr. 77]

4a
  .   
  Ingen återbetalning ska ske när det inte förekommit några transaktioner i samband med insättningen under de senaste 24 månaderna och insättningens värde är lägre än de administrativa kostnader som skulle uppstå genom en sådan återbetalning.

  [Ändr. 78]

Artikel 8

Krav mot insättningsgarantisystem

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att insättarens rätt till kompensation innebär att insättaren har möjlighet att föra talan
  kan föras
  mot insättningsgarantisystemet. [Ändr. 79]

2.   Utan att det påverkar eventuella andra rättigheter enligt nationell lagstiftning ska system och om inte annat följer av punkt 3 som betalar ut belopp inom ramen för en garanti
  och nationella bestämmelser
  , vara berättigade att vid likvidationsförfaranden träda i insättarnas ställe för ett belopp som motsvarar det systemen har betalat ut.

Anspråk som omfattas av den rätt att träda i insättarnas ställe som avses i denna punkt ska prioriteras omedelbart efter den rätt som insättare har enligt punkt 1 och före alla andra anspråk gentemot förvaltaren. [Ändr. 80]

3.   Om insättningsgarantisystem lånar ut till ett annat system enligt det förfarande som avses i artikel 10 ska det kreditgivande insättningsgarantisystem i proportion till det utlånade beloppet vara berättigade att vid likvidationsförfaranden träda i insättarnas ställe för ett belopp som motsvarar det systemen har betalat ut.

Likvidationsförfarandet Rätten att träda i insättarens ställe får inte tillämpas förrän lånet förfallit i enligt med till betalning enligt artikel 10.2 b. Om likvidationsförfarandet slutar avslutas före denna tidpunkt ska rätten till intäkter från likvidationsförfarandet att träda i insättarens ställe utvidgas till att omfatta de belopp som efter likvidationsförfarandet betalats ut till det låntagande systemet.

Anspråk som omfattas av rätten till det likvidationsförfarande att träda i insättarens ställe som avses i denna punkt ska efter den rätt till anspråk som insättare har enligt punkt 1 ha företräde prioriteras omedelbart före alla andra anspråk gentemot förvaltaren.

4.   Medlemsstater kan får begränsa den tid inom vilken insättare, vars insättningar inte återbetalts eller erkänts av system inom den tidsfrist som anges i artikel 7.1, kan kräva återbetalning av sina insättningar. Denna tidsfrist ska fastställas i förhållande till den tidpunkt då anspråk, som enligt punkt 2 gått över till insättningsgarantisystemet, ska anmälas enligt bestämmelserna om likvidationsförfarande avvecklingsförfarande i nationell lagstiftning.

Vid fastställande av denna tidsfrist ska medlemsstaterna beakta den tid som insättningsgarantisystemet behöver för att fastställa anspråken innan anmälan görs.

Artikel 9

Finansiering av insättningsgarantisystem

1.   Medlemsstaterna ska se till att insättningsgarantisystemen förfogar över lämpliga system för att fastställa sina potentiella skyldigheter åtaganden. Insättningsgarantisystemens tillgängliga finansiella medel ska stå i proportion till dessa åtaganden.

Insättningsgarantisystemens tillgängliga finansiella medel utgörs av avgifter som betalas den 30 juni och den 30 december varje år

  minst en gång om året
  av deltagarna i systemet. Finansiering genom andra källor är dock möjlig. Deltagaravgift i form av ett engångsbelopp får inte tas ut. [Ändr. 81]

De tillgängliga finansiella medlen ska åtminstone nå upp till målnivån. Om den finansiella kapaciteten inte når upp till målnivån ska avgifter betalas minst till dess att målnivån uppnåtts. Om

  Den regelbundna avgiften ska ta vederbörlig hänsyn till konjunkturcykeln och ska inte utgöra mindre än 0,1 % av de täckta insättningarna. Skyldigheten att betala avgifter gäller endast när beloppet för insättningsgarantisystemens medel är lägre än målnivån. Efter att målnivån initialt har uppnåtts och när
  de finansiella tillgångarna uppgår till mindre än två tredjedelar av målnivån
  på grund av att medlen använts
  ska den regelbundna avgiften uppgå till minst 0,25 % av den ersättningsberättigade

  täckta

  insättningen insättningar. [Ändr. 82]

2.   De insättningar och investeringar som ett insättningsgarantisystem sammanlagt får från en enskild insättare får inte överstiga 5 % av dennes tillgängliga finansiella medel.

  Insättningsgarantisystemens tillgängliga finansiella medel ska placeras med låg risk och tillräcklig diversifiering och får inte överskrida 5 % av systemets finansiella tillgångar såvida dessa insättningar eller investeringar inte har en riskvikt på 0 % i enlighet med bilaga VI del 1 i direktiv 2006/48/EG
  . Företag som ingår i samma grupp för koncernredovisningsändamål enligt definitionen i den mening som avses i rådets direktiv 83/349/EEG (15) eller enligt erkända internationella redovisningsregler ska
  i detta avseende
  betraktas som enskilda insättare vid beräkning av denna målnivå. [Ändr. 83]

3.   Om ett insättningsgarantisystems finansiella medel inte är tillräckliga för att ersätta insättare då insättningar blivit indisponibla ska deltagarna i systemet per kalenderår erlägga extra avgifter på högst 0,5 % av de ersättningsberättigade

  täckta
  insättningarna. Denna betalning ska fullgöras en dag före den tidsgräns som avses i artikel 7.1. [Ändr. 84]

4.   Det sammanlagda beloppet för de avgifter som avses i punkterna 1 och 2

  3
  får per kalenderår utgöra högst 1 % av de ersättningsberättigade

  täckta
  insättningarna. [Ändr. 85]

De behöriga myndigheterna kan får helt eller delvis

  tillfälligt
  undanta ett kreditinstitut från de skyldigheter som avses i punkt 2 om de sammanlagda avgifter som avses i punkterna 1 och 2 skulle äventyra reglering av fordringar som andra fordringsägare har på kreditinstitutet. Ett sådant undantag ska beviljas på högst 6 månader men kan förlängas på begäran av kreditinstitutet.
  Det berörda beloppet ska betalas vid en senare tidpunkt, när betalningen inte längre äventyrar reglering av andra fordringsägares fordringar. De finansiella medel som avses i punkterna 1, 2 och 3 ska huvudsakligen användas för att skydda och ersätta insättare i enlighet med detta direktiv. Upp till en tredjedel av de tillgängliga finansiella medlen får användas för förebyggande och stödjande åtgärder i enlighet med detta direktiv. I detta fall ska insättningsgarantisystemet inom en månad lämna en rapport till den behöriga myndigheten där det visas att gränsen på en tredjedel av de befintliga medlen iakttagits. [Ändr. 86]

5.   De finansiella medel som avses i punkterna 1, 2 och 3 i denna artikel ska i princip användas för att ersätta insättare i enlighet med detta direktiv.

De kan dock även användas för att finansiera överföring av medel till ett annat kreditinstitut, förutsatt att de kostnader som bärs av insättningsgarantisystemet inte överstiger det belopp som täcks av berörda kreditinstituts insättningar. I detta fall ska insättningsgarantisystemet inom en månad från det att medlen överförts lämna en rapport till Europeiska bankmyndigheten som bekräftar att den nivå som avses ovan inte överskridits.
  [Ändr. 87]

Medlemsstaterna kan tillåta att insättningsgarantisystem använder sina finansiella medel för att undvika en bankkonkurs utan att därför vara begränsade till finansiering av överföringen av medel från ett annat kreditinstitut, förutsatt att följande villkor uppfylls:
  [Ändr. 88]

| a) | Ett insättningsgarantisystems finansiella tillgångar uppgår till minst 1 % av de ersättningsberättigade insättningarna efter en sådan åtgärd.
  [Ändr. 89] |
| --- | --- |

a)

Ett insättningsgarantisystems finansiella tillgångar uppgår till minst 1 % av de ersättningsberättigade insättningarna efter en sådan åtgärd.
  [Ändr. 89]

| b) | Insättningsgarantisystemet, inom en månad från det att beslut fattats om en sådan åtgärd, lämnar en rapport till Europeiska bankmyndigheten som bekräftar att den nivå som avses ovan inte har överskridits.
  [Ändr. 90] |
| --- | --- |

b)

Insättningsgarantisystemet, inom en månad från det att beslut fattats om en sådan åtgärd, lämnar en rapport till Europeiska bankmyndigheten som bekräftar att den nivå som avses ovan inte har överskridits.
  [Ändr. 90]

Från fall till fall och med godkännande från de behöriga myndigheterna till följd av en motiverad begäran från berörda insättningsgarantisystem kan den procentsats som avses i a) fastställas till 0,75–1 %.
  [Ändr. 91]

5a
  .   
  Finansiella medel som överstiger den tröskel som anges i punkt 5 i denna artikel får av insättningsgarantisystemen användas för förebyggande och stödjande åtgärder om följande villkor uppfylls:

| a) | Insättningsgarantisystemet har lämpliga system för bevakning och kategorisering av risker och motsvarande möjligheter att påverka de anslutna kreditinstituten. |
| --- | --- |

a)

Insättningsgarantisystemet har lämpliga system för bevakning och kategorisering av risker och motsvarande möjligheter att påverka de anslutna kreditinstituten.

| b) | Insättningsgarantisystemet har de förfaranden och strukturer som krävs för att välja, genomföra och övervaka förebyggande och stödjande åtgärder. |
| --- | --- |

b)

Insättningsgarantisystemet har de förfaranden och strukturer som krävs för att välja, genomföra och övervaka förebyggande och stödjande åtgärder.

| c) | Insättningsgarantisystemets förebyggande och stödjande åtgärder är kopplade till vissa skyldigheter för det kreditinstitut som mottar stödet, bland annat att underställa sig skärpt riskövervakning och mer omfattande kontroller från insättningsgarantisystemets sida. |
| --- | --- |

c)

Insättningsgarantisystemets förebyggande och stödjande åtgärder är kopplade till vissa skyldigheter för det kreditinstitut som mottar stödet, bland annat att underställa sig skärpt riskövervakning och mer omfattande kontroller från insättningsgarantisystemets sida.

| d) | Om det blir nödvändigt att betala ut insättningsersättning till kontohavarna och insättningsgarantisystemets finansiella medel understiger två tredjedelar av målnivån ska anslutna kreditinstitut i form av en extra avgiftsinbetalning omedelbart förse insättningsgarantisystemet med finansiella medel för förebyggande och stödjande åtgärder. |
| --- | --- |

d)

Om det blir nödvändigt att betala ut insättningsersättning till kontohavarna och insättningsgarantisystemets finansiella medel understiger två tredjedelar av målnivån ska anslutna kreditinstitut i form av en extra avgiftsinbetalning omedelbart förse insättningsgarantisystemet med finansiella medel för förebyggande och stödjande åtgärder.

| e) | Den behöriga myndigheten har bedömt att de anslutna kreditinstituten har tillräcklig betalningsförmåga när det gäller den extra avgiftsinbetalning som nämns i led d. [Ändr. 92] |
| --- | --- |

e)

Den behöriga myndigheten har bedömt att de anslutna kreditinstituten har tillräcklig betalningsförmåga när det gäller den extra avgiftsinbetalning som nämns i led d. [Ändr. 92]

5b
  .   
  De finansiella medlen kan även användas för åtgärder i samband med en ordnad avveckling av ett kreditinstitut, förutsatt att de kostnader som bärs av insättningsgarantisystemet inte överstiger de insättningar som täcks av kreditinstitutet i fråga. När avveckling sker på detta sätt ska insättningsgarantisystemet senast en månad efter insättningsöverföringen lägga fram en rapport inför EBA som bekräftar att de kostnader som burits inte översteg de insättningar som täckts. [Ändr. 93]

6.   Medlemsstaterna ska se till att insättningsgarantisystemen förfogar över lämplig alternativ finansiering för att vid behov kunna erhålla kortfristig finansiering för att kunna tillgodose de fordringar som ställs på dessa insättningsgarantisystem.

7.   Medlemsstaterna ska varje månad

  kvartal
  informera EBA vilket belopp som ersättningsberättigade insättningar och täckta insättningar uppgår till i medlemsstaten

  på deras territorium
  och de tillgängliga finansiella medel som insättningsgarantisystemet förfogar över. Dessa uppgifter ska bekräftas av den behöriga myndigheten och inom tio dagar efter utgången av varje månad

  en månad
  översändas tillsammans med denna bekräftelse till EBA. [Ändr. 94]

Medlemsstaterna ska se till att de uppgifter som avses i första stycket offentliggörs på insättningsgarantisystemets
  och EBA:s hemsidor
  minst en gång om året. [Ändr. 95]

7a
  .   
  Insättningsgarantisystem ska uppfylla särskilda styrningsregler och inrätta en särskild kommitté, bestående av höga representanter för insättningsgarantisystemet, dess deltagare samt företrädare för de berörda myndigheterna, som utarbetar och beslutar om transparenta investeringsriktlinjer för de tillgängliga finansiella medlen. Dessa riktlinjer ska beakta faktorer såsom matchningsperiod och investeringarnas kvalitet, diversifiering och korrelation.

  [Ändr. 96]

Artikel 10

Utlåning mellan insättningsgarantisystem

1.   
  Medlemsstaterna får tillåta

  ett insättningsgarantisystem
  att ge lån till
  andra
  insättningsgarantisystem

  som avses i artikel 1.2 inom unionen
  på frivillig basis
  förutsatt att samtliga följande villkor uppfylls: [Ändr. 97]

| a) | Det låntagande system systemet kan inte fullgöra sina skyldigheter enligt artikel 8.1 på grund av tidigare betalningar inom ramen för det första och andra stycket i artikel 9.5. [Ändr. 87] |
| --- | --- |

a)

Det låntagande system systemet kan inte fullgöra sina skyldigheter enligt artikel 8.1 på grund av tidigare betalningar inom ramen för det första och andra stycket i artikel 9.5. [Ändr. 87]

| b) | Den situation som avses i punkt a) i detta stycke led a har uppstått på grund av avsaknad av tillgängliga finansiella medel enligt artikel 9. |
| --- | --- |

b)

Den situation som avses i punkt a) i detta stycke led a har uppstått på grund av avsaknad av tillgängliga finansiella medel enligt artikel 9.

| c) | Utlåningssystemet har tillämpat de extra extraordinära avgifter som avses i artikel 9.3. |
| --- | --- |

c)

Utlåningssystemet har tillämpat de extra extraordinära avgifter som avses i artikel 9.3.

| d) | Det låntagande systemet påtar sig det rättsliga ansvaret för att de lånade medlen används för att betala fordringar enligt artikel 8.1. |
| --- | --- |

d)

Det låntagande systemet påtar sig det rättsliga ansvaret för att de lånade medlen används för att betala fordringar enligt artikel 8.1.

| e) | Det låntagande systemet omfattas för närvarande inte av en skyldighet att betala tillbaka ett lån till andra insättningsgarantisystem enligt denna artikel. |
| --- | --- |

e)

Det låntagande systemet omfattas för närvarande inte av en skyldighet att betala tillbaka ett lån till andra insättningsgarantisystem enligt denna artikel.

| f) | Det låntagande systemet ska uppge

  informera de behöriga myndigheterna om
  det belopp som krävs. [Ändr. 98] |
| --- | --- |

f)

Det låntagande systemet ska uppge

  informera de behöriga myndigheterna om
  det belopp som krävs. [Ändr. 98]

| g) | Det totala belopp som upplånats får uppgå till högst 0,5 % av de ersättningsberättigade

  täckta
  insättningarna i det låntagande systemet. [Ändr. 99] |
| --- | --- |

g)

Det totala belopp som upplånats får uppgå till högst 0,5 % av de ersättningsberättigade

  täckta
  insättningarna i det låntagande systemet. [Ändr. 99]

| h) | Det låntagande systemet underrättar omgående Europeiska bankmyndigheten och anger på vilket sätt ovanstående villkor uppfylls och det belopp som begärs. |
| --- | --- |

h)

Det låntagande systemet underrättar omgående Europeiska bankmyndigheten och anger på vilket sätt ovanstående villkor uppfylls och det belopp som begärs.

Det belopp som avses i punkt f) första stycket ska fastställas enligt följande:

[belopp som täcks av insättningar som ska betalas enligt artikel 8.1] – [tillgängliga finansiella medel + maximala beloppet för extra avgifter enlig artikel 9.3]
  [Ändr. 100]

De andra insättningsgarantisystemen ska fungera som utlåningssystem. Medlemsstater med mer än ett system ska härvidlag utse ett system som ska fungera som den medlemsstatens utlåningssystem och underrätta Europeiska bankmyndigheten om detta. Medlemsstaten får besluta om och hur utlåningssystemet ska ersättas av andra insättningsgarantisystem i den medlemsstaten.
  [Ändr. 101]

Insättningsgarantisystem som enligt denna artikel är skyldiga att betala tillbaka ett lån till andra insättningsgarantisystem ska inte låna ut till andra insättningsgarantisystem.

2.   Lånet ska omfattas av följande villkor:

| a) | Varje system ska bevilja kredit i proportion till beloppet för ersättningsberättigade insättningar i varje system utan hänsyn till utlåningssystemet och de insättningsgarantisystem som avses i punkt a). Beloppen ska beräknas på grundval av de senaste bekräftade månadsuppgifter som avses i artikel 9.7.
  [Ändr. 102] |
| --- | --- |

a)

Varje system ska bevilja kredit i proportion till beloppet för ersättningsberättigade insättningar i varje system utan hänsyn till utlåningssystemet och de insättningsgarantisystem som avses i punkt a). Beloppen ska beräknas på grundval av de senaste bekräftade månadsuppgifter som avses i artikel 9.7.
  [Ändr. 102]

| b) | Det låntagande systemet ska betala tillbaka lånet senast inom fem år. Lånet kan återbetalas, inklusive genom årliga avbetalningar. Ränta, och ränta ska utgå först vid återbetalningen. |
| --- | --- |

b)

Det låntagande systemet ska betala tillbaka lånet senast inom fem år. Lånet kan återbetalas, inklusive genom årliga avbetalningar. Ränta, och ränta ska utgå först vid återbetalningen.

| c) | Räntan ska motsvara

  sättas så att den motsvarar minst
  den utlåningsfacilitet som tillämpas av Europeiska centralbanken under kredittiden. [Ändr. 103] |
| --- | --- |

c)

Räntan ska motsvara

  sättas så att den motsvarar minst
  den utlåningsfacilitet som tillämpas av Europeiska centralbanken under kredittiden. [Ändr. 103]

| ca) | Det låntagande systemet ska informera EBA om ingående räntesats och lånets löptid.

  [Ändr. 104] |
| --- | --- |

ca)

Det låntagande systemet ska informera EBA om ingående räntesats och lånets löptid.

  [Ändr. 104]

3.   EBA ska bekräfta att de krav som avses i
  punkterna 1 och 2
  har uppfyllts, ange de belopp som ska lånas av varje system enligt beräkningsmodellen i punkt 2 a och den ingående räntesatsen enligt punkt 2 c samt lånets löptid. [Ändr. 105]

EBA ska sända sin bekräftelse tillsammans med de uppgifter som avses i punkt 1 h till det långivande
  insättningsgarantisystem.

  som Dessa ska få denna bekräftelse och dessa uppgifter inom två arbetsdagar. Det långivande insättningsgarantisystemet ska utan dröjsmål, dock senast inom ytterligare 2 arbetsdagar efter mottagandet, betala ut lånet till det låntagande systemet. [Ändr. 106]

5.   Medlemsstaterna ska se till att de avgifter som tas ut av det låntagande systemet är tillräckliga för att återbetala det belopp som lånats och återupprätta målnivån så snart som möjligt.

Artikel 11

Beräkning av avgifter till insättningsgarantisystem

1.   De avgifter till insättningsgarantisystem som avses i artikel 9 ska fastställas för varje deltagare på grundval av

  i proportion till
  risknivån. Kreditinstitut ska betala minst 75 % eller men inte mer än 200 %

  250 %
  av det belopp som en bank vid genomsnittlig risk skulle bidra med. Medlemsstater får besluta att deltagare i de institutionella skyddssystem som avses i artikel 1.3 och 1.4

  artikel 1.4
  ska betala lägre avgifter till insättningsgarantisystem, dock minst 37,5 % av det belopp som en bank med en genomsnittlig risknivå skulle bidra med.

Medlemsstaterna får föreskriva lägre bidrag för kreditmarknadssektorer med särskilt låg risk som regleras i nationell lagstiftning. [Ändr. 107]

1a
  .   
  Medlemsstaterna får låta alla kreditinstitut som är underställda samma centrala företagsenhet enligt artikel 3.1 i direktiv 2006/48/EG omfattas som helhet av den gruppbaserade riskviktning som har fastställts för den centrala företagsenheten och underställda kreditinstitut. Medlemsstaterna får kräva att kreditinstitut ska betala en minimiavgift, oavsett beloppet på deras täckta insättningar.

  [Ändr. 112]

2.   Fastställandet

  I bilagorna I och II beskrivs standardmetoden för fastställande
  av risknivån och
  beräkning
  av
  de
  avgifter ska baseras på de faktorer som avses i bilaga I och II

  som anslutna kreditinstitut ska betala till insättningsgarantisystemet
  . [Ändr. 108]

3.   Punkt 2 är inte tillämplig på insättningsgarantisystem som avses i artikel 1.2.
  [Ändr. 109]

3a
  .   
  Utan hinder av punkterna 1 och 2 får insättningsgarantisystemen använda sig av egna alternativa riskbaserade metoder för att fastställa och beräkna sina deltagares riskbaserade avgifter. Avgifterna ska stå i proportion till deltagarnas affärsrisk och i rimlig utsträckning beakta riskprofilen för de olika affärsmodellerna. En alternativ metod får även beakta balansräkningens tillgångssida, och riskindikatorer såsom kapitaltäckning, tillgångskvalitet och likviditet.

Varje alternativ metod ska godkännas av de behöriga myndigheterna och av EBA, och ska överensstämma med de riktlinjer som utarbetats av EBA enligt artikel 11.5. EBA ska minst vart femte år kontrollera att riktlinjerna respekteras och under alla omständigheter varje gång systemets alternativa metod förändras. [Ändr. 110]

4.   Kommissionen ges befogenheter att se till att faktorerna i definitionerna och metoderna enligt bilaga II del A specificeras.

  För att åstadkomma effektiv harmonisering av
  definitionerna och
  fastställandet av den standardmetod som anges i punkterna 1 och 2, ska EBA utarbeta
  förslag till
  tekniska standarder för tillsyn
  . Dessa förslag till regleringsföreskrifter ska antas i enlighet med artikel 7–7 d i [EBA-förordningen].

  Vid behov får EBA föreslå justeringar av definitioner och metoder för att säkerställa total jämförbarhet och så att snedvridande element kan undvikas.

EBA

  kan utarbeta regleringsföreskrifter och lägga fram dem för

  ska lägga fram dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn för
  kommissionen
  senast den 31 december 2012
  .

Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. [Ändr. 111]

4a
  .   
  EBA ska i sina riskanalyser och för att kunna utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn uppmärksamma vilka mekanismer för styrningskontroll som kreditinstituten har infört. EBA ska se till att exempel på bästa praxis sprids inom ESFS.

  [Ändr. 113]

5.   EBA ska senast den 31 december 2012 offentliggöra riktlinjer
  enligt artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010 för tillämpningen av bilaga II del B i enlighet med [artikel 8 i EBA-förordningen]

  och för de alternativa riskbaserade metoder som insättningsgarantisystemen enligt punkt 3a i denna artikel själva utformat
  . [Ändr. 114]

Artikel 12

Samarbete inom unionen

1.   System för garanti av insättningar ska omfatta insättare hos kreditinstitutets filialer i andra medlemsstater.

2.   Insättare i filialer som upprättats av kreditinstitut i en annan medlemsstat eller i en medlemsstat där ett kreditinstitut som auktoriserats i en annan medlemsstat bedriver verksamhet ska ersättas av värdmedlemsstatens system för det i hemmedlemsstaten befintliga systemets räkning. Hemmedlemsstatens system ska ersätta

  tillhandahålla nödvändiga medel så att värdmedlemsstatens system
  kan uppfylla skyldigheten för hemmedlemsstatens system att återbetala insättarna enligt första stycket
  . [Ändr. 115]

Värdmedlemstatens system ska även informera berörda insättare för hemmedlemsstatens systems räkning och vara berättigad berättigat till att erhålla skriftväxling från dessa insättare för hemmedlemsstatens systems räkning.

3.   Om ett kreditinstitut upphör att delta i ett system och går över till ett annat system ska de avgifter som betalats in under de

  det
  senaste 6 månaderna

  året
  före det att kreditinstitutet dragit sig ur systemet betalas tillbaka och överföras till det andra systemet
  i proportion till andelstalet, såvida det inte är fråga om en regelbunden avgift enligt artikel 9.1 tredje stycket eller om extra extraordinära avgifter enligt artikel 9.3
  . Detta gäller inte om ett kreditinstitut uteslutits från ett system enligt artikel 3.3. [Ändr. 116]

4.   Medlemsstaterna ska se till att hemmedlemsstatens insättningsgarantisystem utbyter information enligt artikel 3.7 med systemen i värdmedlemstaten. De begränsningar som fastställs i den artikeln gäller.

Kreditinstitut som frivilligt vill övergå från ett insättningsgarantisystem till ett annat i enlighet med detta direktiv ska anmäla en sådan avsikt minst sex månader i förväg. Under denna period ska kreditinstitutet fortfarande betala avgifter till sitt ursprungliga insättningsgarantisystem, när det gäller både förhands- och efterhandsfinansiering. [Ändr. 117]

5.   För att underlätta ett effektivt samarbete mellan insättningsgarantisystem, framför allt vad gäller denna artikel och artikel 10, ska insättningsgarantisystemen och eller, i tillämpliga fall, de behöriga myndigheterna upprätta skriftliga samarbetsavtal. Sådana avtal ska beakta de krav som ställs i direktiv 95/46/EG.

Europeiska bankmyndigheten ska underrättas Insättningsgarantisystem ska underrätta EBA om förekomsten av och innehållet i sådana avtal. Den kan EBA får avge ett yttrande som sådana avtal enligt artikel artiklarna 6.2 f och artikel 19 i förordning (EU) nr 1093/2010 [EBA-förordningen]. Om behöriga myndigheter eller insättningsgarantisystemen inte kan nå en överenskommelse eller det uppstår oenighet i fråga om tolkningen av ett sådant avtal ska Europeiska bankmyndigheten EBA lösa tvisten i enlighet med [artikel 11 i förordning (EU) nr 1093/2010EBA-förordningen].

Avsaknaden av sådana avtal ska inte påverka insättares fordringar enligt artikel 8.2 eller som kreditinstitut ställer enligt punkt 3 i denna artikel.

Artikel 13

Kreditinstituts filialer i trejdeland

1.   Medlemsstaterna ska kontrollera att filialer som har inrättats av ett kreditinstitut som har sitt huvudkontor utanför unionen (kreditinstitut i tredjeland) har ett skydd som motsvarar den som föreskrivs i detta direktiv.

Om så inte är fallet kan får medlemsstaterna, om inte annat följer av artikel 38.1 i direktiv 2006/48/EG, kräva att de filialer som har inrättats av ett kreditinstitut i tredjeland som har sitt huvudkontor utanför unionen ska ansluta sig till ett inom sitt territorium existerande system för garanti av insättningar insättningsgarantisystem.

1a
  .   
  För att säkerställa konsekvent harmonisering av punkt 1 ska EBA utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn som fastställer allmänna kriterier för likvärdighet.

EBA ska överlämna dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn senast den ....

Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i första stycket, i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. [Ändr. 118]

2.   Åt insättare Insättare som redan har gjort eller eller de som avser att göra insättningar hos filialer som har inrättats av ett kreditinstitut i tredjeland som har sitt huvudkontor utanför unionen och som inte är deltagare i en medlemsstats system ska av kreditinstitutet tillhandahålla all relevant information om de åtgärder som har vidtagits för att garantera deras insättningar.

3.   Den information som avses i punkt 2 skall på det sätt som anges i nationell lagstiftning göras tillgänglig på det officiella språket eller språken i den medlemsstat där en filial inrättas. Informationen ska vara avfattad på ett klart och förståeligt sätt,
  och på andra språk om insättaren begär detta och filialen kan tillmötesgå denna begäran
  . [Ändr. 151/rev]

Artikel 14

Information till insättare

1.   Medlemsstaterna ska se till att kreditinstituten ger personer som redan har gjort eller avser att göra insättningar tillgång till den information som behövs för att avgöra vilket insättningsgarantisystem som institutet och dess filialer är anslutna till inom unionen. När en insättning inte är garanterad av ett insättningsgarantisystem i enlighet med artikel 4

  artikel 4.1 a–g och i–k samt artikel 4.2
  , ska kreditinstitutet informera insättaren om detta,
  varefter kreditinstitutet ska erbjuda insättaren möjligheten att ta ut sina insättningar inklusive all upplupen ränta och alla förmåner som förvärvats utan att drabbas av någon straffavgift. [Ändr. 119]

2.   Information till personer som avser att göra insättningar ska göras tillgänglig före det att för, och undertecknas av, dem innan ett avtal om mottagande av insättningar ingås och ska undertecknas av den tilltänkta insättaren. Det formulär som bifogas återges i bilaga III ska användas i detta avseende.

3.   Information till aktuella insättare ska tillhandahållas på kontoutdraget. Denna information ska bestå av en bekräftelse på att insättningarna är ersättningsberättigande enligt artikel 2.1 och artikel 4. Vidare ska det hänvisas till det informationsbladet det informationsblad som återges i bilaga III och var det finns att tillgå.
  Det informationsblad som återges i bilaga III ska också bifogas ett av deras kontoutdrag minst en gång per år. Det
  ansvariga
  insättningsgarantisystemets webbplats

  kan

  ska också
  anges på informationsbladet.

Insättningsgarantisystemets webbplats ska innehålla all nödvändig information för insättarna, särskilt information om reglerna för förfarandet och villkoren för insättningsgarantier i enlighet med detta direktiv. [Ändr. 120]

4.   Den information som avses i punkt 1 ska på det sätt som anges i nationell lagstiftning göras tillgänglig på det officiella språket eller språken i den medlemsstat där filialen är etablerad,
  och på andra språk om insättaren begär detta och filialen kan tillmötesgå denna begäran
  . [Ändr. 121]

5.   Medlemsstaterna ska begränsa användningen i reklam av den information som avses i punkt 1

  punkterna 1, 2 och 3
  till en saklig hänvisning till det system som garanterar den produkt som reklamen hänför sig till. [Ändr. 122]

Kreditinstitut som ingår i ett system som avses i artikel 1.3 och 1.4 ska informera insättare på ett lämpligt
  och lättbegripligt
  sätt om hur systemet

  insättningsgarantisystemet
  fungerar.
  Samtidigt ska kreditinstituten tillhandahålla insättarna information om maximal täckningsnivå och andra frågor som rör insättningsgarantisystemet.
  Sådan information får inte innehålla uppgift om obegränsad täckning av insättningar. [Ändr. 123]

6.   Om kreditinstitut går samman ska insättarna underrättas om sammanslagningen minst en månad före innan den får laga kraft. Insättarna ska underrättas om att när sammanslagningen fått laga kraft kommer samtliga insättningar i var och en av de banker som omfattas av sammanslagningen att läggas samman för att fastställa deras täckning täckningsnivå inom ramen för insättningsgarantisystemet.
  Insättarna ska ges en period på tre månader efter det att sammanslagningen har meddelats så att de ges möjlighet att överföra sina insättningar, inklusive all upplupen ränta och alla förmåner som förvärvats, i den mån de överskrider täckningsnivån enligt artikel 5.1 till en annan bank eller till en bankverksamhet under annat namn, utan att drabbas av någon straffavgift. Under denna tremånadersperiod, om det belopp som fastställs i artikel 5.1 överskrids, ska täckningsnivån utökas genom att det belopp som fastställs i artikel 5.1 multipliceras med det antal kreditinstitut som har slagits samman. [Ändr. 124]

6a
  .   
  Om ett kreditinstitut lämnar eller utesluts från ett insättningsgarantisystem ska detta kreditinstitut inom en månad ha underrättat sina insättare om detta.

  [Ändr. 125]

7.   Om en insättare använder sig av nätbaserade banktjänster (internet banking) ska den information som ska tillhandahållas enligt detta direktiv förmedlas elektroniskt

  på lämpligt vis
  och på ett sådant sätt att insättaren uppmärksammas på denna information,
  och på papper om insättaren begär det
  . [Ändr. 126]

7a.
     
  Medlemsstaterna ska se till att lämpliga förfaranden inrättas så att insättningsgarantisystemen kan utbyta information och kommunicera effektivt med andra insättningsgarantisystem, sina anslutna kreditinstitut, de relevanta behöriga myndigheterna inom sin egen jurisdiktion och med andra myndigheter, om så krävs på ett gränsöverskridande sätt.

  [Ändr. 127]

Artikel 15

Lista över godkända kreditinstitut

På den lista över auktoriserade kreditinstitut som kommissionen enligt artikel 14 i direktiv 2006/48/EG ska utarbeta, ska kommissionen
  på ett transparent sätt
  ange varje kreditinstituts ställning med avseende på det här direktivet. [Ändr. 128]

Artikel 16

Utövande av delegering

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

1a
  .   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 5.7 ska ges till kommissionen tills vidare från och med ... (16).

1b
  .   
  Den delegering av befogenhet som avses i artikel 5.7 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

2.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

3.   Befogenheten att anta delegerade akter tilldelas kommissionen på de villkor som fastställas i artikel 17 och 18.

  En delegerad akt som antas i enlighet med artikel 5.7 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av tre månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med tre månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ
  . [Ändr. 129]

Artikel 17

Återkallande av delegering

1.   Den delegering av befogenheter som avses i artikel 16 kan när som helst återkallas av Europarlamentet och rådet.

2.   Den institution som inlett ett internt förfarande om huruvida delegeringen av befogenheter ska återkallas ska se till att övriga institutioner och kommissionen informeras inom rimlig tid innan det slutgiltiga beslutet fattas, med angivande av om vilka delegerade befogenheter som skulle omfattas av återkallandet och eventuella skäl för ett sådant återkallande.

3.   Beslutet om återkallande ska resultera i att delegeringen av de befogenheter som avses i det beslutet upphör. Beslutet ska ha omedelbar verkan eller träda i kraft vid ett senare datum som fastställs i beslutet. Det ska inte inverka på giltigheten av de delegerade akter som redan är i kraft. Beslutet ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

  [Ändr. 130]

Artikel 18

Invändningar mot delegerade akter

1.   Europaparlamentet och rådet kan invända mot delegerade akter inom två månader från delgivningen. Denna tidsfrist kan förlängas med en månad om Europaparlamentet eller rådet begär detta.

2.   Om varken Europaparlamentet eller rådet kommit med invändningar mot den delegerade akten ska akten när tidsfristen löpt publiceras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft det datum som anges i akten.

Den delegerade akten kan offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft före det att tidsfristen löpt ut om både Europaparlamentet och rådet underättat kommissionen om att de inte avser att inkomma med några invändningar.

3.   Om Europaparlamentet och rådet inkommer med invändningar mot en delegerad akt ska akten inte träda i kraft. Den institution som inkommer med invändningar ska uppge skälen för invändningen mot den delegerade akten.
  [Ändr. 131]

Artikel 19

Övergångsbestämmelser

1.   De avgifter till insättningsgarantisystem som avses i artikel 9 ska fördelas så jämt som möjligt till dess att den målnivå som avses i artikel 9.1 tredje stycket uppnåtts.
  [Ändr. 132]

1a
  .   
  Om ett insättningsgarantisystem vid tidpunkten för detta direktivs ikraftträdande inte kan fastställa de insättningar som täcks av de anslutna kreditinstituten ska målnivån i enlighet med artikel 2.1 h baseras på de ersättningsberättigade insättningar som omfattas av systemet. Från och med den 1 januari 2015 ska målnivån för samtliga insättningsgarantisystem baseras på de täckta insättningarna.

  [Ändr. 133]

2.   Insättare som innehar skuldebrev som samma kreditinstitut har ställt ut och skulder enligt egna accepter eller egna växlar, insättningar som endast kan bekräftas av ett annat intyg än ett kontoutdrag utställs till innehavaren och inte till en namngiven person, insättningar som inte är återbetalningsbara till nominellt värde eller som enbart kan betalas tillbaka till nominellt värde enligt en särskild garanti eller särskilt avtal som ett kreditinstitut eller en tredje part tillhandahållit, ska informeras om att deras insättning inte längre täcks av ett insättningsgarantisystem.

3.   I de fall då vissa insättningar inte längre omfattas helt eller delvis av insättningsgarantisystem efter det att detta direktiv eller direktiv 2009/14/EG införlivats i nationell lagstiftning kan får medlemsstaterna tillåta att sådana insättningar täcks fram till och med den 31 december 2014 om dessa insättningar gjordes för den 30 juni 2010. Efter den 31 december 2014 ska medlemsstaterna se till att inget system insättningsgarantisystem tillhandahåller större och mer omfattande garantier än de som föreskrivs i detta direktiv oavsett när insättningarna gjordes.

4.   Kommissionen ska senast den 31 december 2015

  Senast den 2 januari 2014 ska
  kommissionen lägga fram en rapport och vid behov ett lagstiftningsförslag till Europaparlamentet och rådet i syfte att fastställa huruvida nuvarande

  om hur
  insättningsgarantisystem ska ersättas av ett för hela unionen gemensamt system

  som är verksamma i unionen, genom samordning via EBA, får samarbeta inom ett europeiskt system för att förhindra att risker uppstår genom gränsöverskridande verksamhet och skydda insättningarna mot sådana risker
  . [Ändr. 134]

5.   Kommissionen ska med hjälp av, i samarbete med EBA, lägga fram en rapport till Europaparlamentet och rådet senast den 31 december 2015 om hur långt man kommit med genomförandet av detta direktiv. Denna rapport bör framför allt behandla frågan om möjligheten att fastställa en målnivå på grundval av täckta insättningar


  utan att minska


  insättarskyddet

  följande frågor:

| — | En målnivå på grundval av täckta insättningar,
  med en utvärdering av huruvida det är lämpligt med en procentsats eller om andra regleringsalternativ bör övervägas. I detta sammanhang ska målnivån motsvara uteblivna insättningar under de senaste tio åren i lagstadgade, avtalsgrundade eller institutionella skyddssystem såsom avses i artikel 80.8 i direktiv 2006/48/EG. |
| --- | --- |

—

En målnivå på grundval av täckta insättningar,
  med en utvärdering av huruvida det är lämpligt med en procentsats eller om andra regleringsalternativ bör övervägas. I detta sammanhang ska målnivån motsvara uteblivna insättningar under de senaste tio åren i lagstadgade, avtalsgrundade eller institutionella skyddssystem såsom avses i artikel 80.8 i direktiv 2006/48/EG.

| — | Den samlade effekten av regleringskraven på kreditinstituten, bl.a. kraven när det gäller eget kapital. |
| --- | --- |

—

Den samlade effekten av regleringskraven på kreditinstituten, bl.a. kraven när det gäller eget kapital.

| — | Sambandet mellan lagstiftningen om insättningsgarantisystem och framtida lagstiftning om krishantering. |
| --- | --- |

—

Sambandet mellan lagstiftningen om insättningsgarantisystem och framtida lagstiftning om krishantering.

| — | Effekterna för mångfalden inom bankväsendet, en mångfald som bör bevaras. |
| --- | --- |

—

Effekterna för mångfalden inom bankväsendet, en mångfald som bör bevaras.

| — | Hur lämplig den nuvarande täckningsnivån för insättare är. |
| --- | --- |

—

Hur lämplig den nuvarande täckningsnivån för insättare är.

Rapporten ska även innehålla en bedömning av huruvida de frågor som avses i första stycket har behandlats på ett sätt som innebär att
  insättarskyddet
  upprätthålls
  . [Ändr. 135]

Artikel 20

Införlivande

Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa artiklarna 1, 2.1 a, c, d, f, h–m, 2.2, 3.1, 3.3, 3.5–3.7, 4.1 d–k, 5.2–5.5, 6.4–6.7, 7.1–7.3, 8.2–8.4, 9–11, 12, 13.1–13.2, 14.1–14.3, 14.5–14.7, 19 och bilaga I-III

  detta direktiv
  senast den 31 december 2012. De ska genast överlämna texten till dessa
  åtgärder
  till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell över dem och bestämmelserna i detta direktiv. [Ändr. 136]

Med avvikelse från vad som sägs i första stycket ska medlemsstaterna senast den 31 december 2020 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa artiklarna 9.1 tredje stycket, 9.3 och 10.
  [Ändr. 137]

Med avvikelse från vad som sägs i första stycket ska medlemsstaterna senast den 31 december 2013 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa artiklarna 7.1 och 9.5. Den procentsats av de ersättningsberättigade insättningarna som avses i artikel 9.5 a ska inte tillämpas förrän den 1 januari 2014. Fram till den 31 december 2017 ska en procentsats på 0,5 % tillämpas. Efter det datumet och fram till den 31 december 2020 ska en procentsats på 0,75 % tillämpas.
  [Ändr. 138]

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. De ska även innehålla en uppgift om att hänvisningar i befintliga lagar och andra författningar till de direktiv som upphävs genom detta direktiv ska anses som hänvisningar till detta direktiv. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras och om hur uppgiften ska formuleras ska varje medlemsstat själv utfärda.

Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 21

Upphävande

Direktiv 94/19/EG tillsammans med dess efterföljande ändringar upphävs från och med den 31 december 2012 utan att det påverkar medlemsstaterna skyldigheter i fråga om tidsgränserna för införlivandet i nationell lagstiftning och tillämpningen av dessa direktiv som nämns i bilaga IV.

Hänvisningar till de upphävda direktiven ska anses som hänvisningar till detta direktiv och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga V.

Artikel 22

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artiklarna 2.1 b, e, g, 4.1 a–c, 5.1, 6.1–6.3, 7.4, 8.1, 12.1, 13.3, 14.4, 15–18 ska tillämpas från och med den 1 januari 2013.

Artikel 23

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den [...]

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 99, 31.3.2011, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 16 februari 2012.

2

(3)  EGT L 135, 31.5.1994, s. 5.

3

(4)  

  EUT L 331, 15.12.2010, s. 12

  .

4

EUT L 331, 15.12.2010, s. 12

(5)  EUT L 68, 13.3.2009, s. 3.

5

(6)  

  EUT L 177, 30.6.2006, s. 1

  .

6

EUT L 177, 30.6.2006, s. 1

(7)  
  EUT L 177, 30.6.2006, s. 1
  .

7

EUT L 177, 30.6.2006, s. 1

(8)  EGT L 309, 25.11.2005, s. 15.

8

(9)  EUT L 177, 30.6.2006, s. 201.

9

(10)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

10

(11)  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en europeisk bankmyndighet – KOM(2009) 501.

11

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en europeisk bankmyndighet – KOM(2009) 501

(12)  

  EUT L 331, 15.12.2010, s. 1

  .

12

EUT L 331, 15.12.2010, s. 1

(13)  EUT L 145, 30.4.2004, s. 1.

13

(14)  
  Datum för detta direktivs ikraftträdande.

14

Datum för detta direktivs ikraftträdande.

(15)  Rådets sjunde direktiv 83/349/EEG av den 13 juni 1983 grundat på artikel 54.3g i fördraget om sammanställd redovisning (EGT L 193, 18.7.1983, s. 1).

15

(16)  
  Datum för detta direktivs ikraftträdande

16

Datum för detta direktivs ikraftträdande

Torsdagen den 16 februari 2012BILAGA I

Fastställande av riskbaserade avgifter till insättningsgarantisystem

| 1. | Följande formler ska tillämpas:






  a) | Storleken på en deltagares riskbaserade avgift |
| --- | --- | --- |

1.

Följande formler ska tillämpas:

a)

Storleken på en deltagares riskbaserade avgift

| b) | En deltagares riskandel |
| --- | --- |

b)

En deltagares riskandel

| c) | En deltagares riskvägda avgift |
| --- | --- |

c)

En deltagares riskvägda avgift

Därvid motsvarar

| C
  i | storleken på den i:te deltagarens avgift till insättningsgarantisystemet |
| --- | --- |
| TC | det totala beloppet för de avgifter som systemet ska uppbära |
| RS
  i | i:te deltagarens riskandel |
| RA
  i | beloppet för den i:te deltagarens riskvägda avgift |
| RA
  k | beloppen för var och en av de n:te deltagarnas riskvägda avgifter |
| CB | CB-avgiftsbasen (
  som senast från och med den 1 januari 2015 ska utgöras av de täckta insättningarna, eller, om det inte går att beräkna de täckta insättningarna för samtliga kreditinstitut som är anslutna till insättningsgarantisystemet, av
  de ersättningsberättigade insättningarna). [Ändr. 139] |
| βi | den riskkoefficient som tilldelats den i:te deltagaren i enlighet med bilaga II. |

C
  i

storleken på den i:te deltagarens avgift till insättningsgarantisystemet

TC

det totala beloppet för de avgifter som systemet ska uppbära

RS
  i

i:te deltagarens riskandel

RA
  i

beloppet för den i:te deltagarens riskvägda avgift

RA
  k

beloppen för var och en av de n:te deltagarnas riskvägda avgifter

CB

CB-avgiftsbasen (
  som senast från och med den 1 januari 2015 ska utgöras av de täckta insättningarna, eller, om det inte går att beräkna de täckta insättningarna för samtliga kreditinstitut som är anslutna till insättningsgarantisystemet, av
  de ersättningsberättigade insättningarna). [Ändr. 139]

βi

den riskkoefficient som tilldelats den i:te deltagaren i enlighet med bilaga II.

| 2. | Följande formler ska tillämpas:






  a) | En deltagares sammanlagda poäng (composite score) |
| --- | --- | --- |

2.

Följande formler ska tillämpas:

a)

En deltagares sammanlagda poäng (composite score)

| b) | En deltagares delpoäng (sub-score) avseende nyckelindikatorer |
| --- | --- |

b)

En deltagares delpoäng (sub-score) avseende nyckelindikatorer

| c) | En deltagares delpoäng avseende kompletterande indikatorer |
| --- | --- |

c)

En deltagares delpoäng avseende kompletterande indikatorer

Därvid motsvarar

| ρi | Den i:te deltagarens sammanlagda poängantal |
| --- | --- |
| ρi

  COR | Den i:te deltagarens sammanlagda delpoäng avseende nyckelindikatorer |
| ρi

  SUP | Den i:te deltagarens sammanlagda delpoäng avseende kompletterande indikatorer |
| ρi

  x | En variabel som bedömer sådan i:te deltagares risk avseende en enskild nyckelindikator eller kompletterande indikator som presenteras i bilaga II. |
| x | Symbolen för en given nyckelindikator eller kompletterande indikator. |

ρi

Den i:te deltagarens sammanlagda poängantal

ρi

  COR

Den i:te deltagarens sammanlagda delpoäng avseende nyckelindikatorer

ρi

  SUP

Den i:te deltagarens sammanlagda delpoäng avseende kompletterande indikatorer

ρi

  x

En variabel som bedömer sådan i:te deltagares risk avseende en enskild nyckelindikator eller kompletterande indikator som presenteras i bilaga II.

x

Symbolen för en given nyckelindikator eller kompletterande indikator.

Torsdagen den 16 februari 2012BILAGA II

Indikatorer, poäng och vägning för beräkning av riskbaserade avgifter

DEL A

Nyckelindikatorer

| 1. | Följande nyckelindikatorer ska användas för beräkning av riskbaserade avgifter:







  Riskklass | Indikator | Förhållande |
| --- | --- | --- | --- |
| Kapitaltäckning | Kapitalbas enligt direktiv 2006/48/EG artikel 57 a–ca och riskvägda tillgångar enligt direktiv 2006/48/EG artikel 76 | Kapitalbas |
| Riskvägda tillgångar |
| Tillgångskvalitet | Nödlidande lån | Nödlidande lån |
| Bruttolån |
| Lönsamhet | Riskanpassad
  avkastning på tillgångar [Ändr. 140] | Totala tillgångar |
| Genomsnittliga totala tillgångar |
| Likviditet | Ska fastställas av medlemsstater som omfattas av artikel 11.4 |

1.

Följande nyckelindikatorer ska användas för beräkning av riskbaserade avgifter:

Riskklass

Indikator

Förhållande

Kapitaltäckning

Kapitalbas enligt direktiv 2006/48/EG artikel 57 a–ca och riskvägda tillgångar enligt direktiv 2006/48/EG artikel 76

Kapitalbas

Riskvägda tillgångar

Tillgångskvalitet

Nödlidande lån

Nödlidande lån

Bruttolån

Lönsamhet

Riskanpassad
  avkastning på tillgångar [Ändr. 140]

Totala tillgångar

Genomsnittliga totala tillgångar

Likviditet

Ska fastställas av medlemsstater som omfattas av artikel 11.4

| 2. | Följande poäng ska användas för att återge riskprofiler som avser nyckelindikatorer:









  Risknivå | Kapitaltäckning | Tillgångskvalitet | Lönsamhet | Likviditet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mycket låg risk | 1 | 1 | 1 | 1 |
| Låg risk | 2 | 2 | 2 | 2 |
| Medelstor risk | 3 | 3 | 3 | 3 |
| Hög risk | 4 | 4 | 4 | 4 |
| Mycket hög risk | 5 | 5 | 5 | 5 |

2.

Följande poäng ska användas för att återge riskprofiler som avser nyckelindikatorer:

Risknivå

Kapitaltäckning

Tillgångskvalitet

Lönsamhet

Likviditet

Mycket låg risk

1

1

1

1

Låg risk

2

2

2

2

Medelstor risk

3

3

3

3

Hög risk

4

4

4

4

Mycket hög risk

5

5

5

5

| 3. | Följande poäng ska tilldelas en deltagare på grundval av indikatorernas verkliga värde i en given riskklass:











  Moment | Symbol (x) | ρ
  x = 1 | ρ
  x = 2 | ρ
  x = 3 | ρ
  x = 4 | ρ
  x = 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapitaltäckningsgrad | CA | x > 12,3 % | 12,3 % ≥ x > 9,6 % | 9,6 % ≥ x > 8,2 % | 8,2 % ≥ x > 7 % | x ≤ 7 % |
| Tillgångskvalitet | AQ | x ≤ 1 % | 1 % < x ≤ 2,1 % | 2,1 % < x ≤ 3,7 % | 3,7 % < x ≤ 6 % | x > 6 % |
| Lönsamhet | P | x > 1,2 % | 1,2 % ≥ x > 0,9 % | 0,9 % ≥ x > 0,7 % | 0,7 % ≥ x > 0,5 % | x ≤ 0,5 % |
| Likviditet | L | Medlemsstaterna får fastställa tröskelvärdet för varje ρ
  xsom omfattas av artikel 11.4 |

3.

Följande poäng ska tilldelas en deltagare på grundval av indikatorernas verkliga värde i en given riskklass:

Moment

Symbol (x)

ρ
  x = 1

ρ
  x = 2

ρ
  x = 3

ρ
  x = 4

ρ
  x = 5

Kapitaltäckningsgrad

CA

x > 12,3 %

12,3 % ≥ x > 9,6 %

9,6 % ≥ x > 8,2 %

8,2 % ≥ x > 7 %

x ≤ 7 %

Tillgångskvalitet

AQ

x ≤ 1 %

1 % < x ≤ 2,1 %

2,1 % < x ≤ 3,7 %

3,7 % < x ≤ 6 %

x > 6 %

Lönsamhet

P

x > 1,2 %

1,2 % ≥ x > 0,9 %

0,9 % ≥ x > 0,7 %

0,7 % ≥ x > 0,5 %

x ≤ 0,5 %

Likviditet

L

Medlemsstaterna får fastställa tröskelvärdet för varje ρ
  xsom omfattas av artikel 11.4

| 4. | Följande riskvägningar (koefficienter) ska tilldelas en deltagare beroende på dennes sammanlagda poängtal:










  Sammanlagda poängtal (ρ) | 1 < ρ ≤ 1,5 | 1,5 < ρ ≤ 2,5 | 2,5 < ρ ≤ 3,5 | 3,5 < ρ ≤ 4,5 | 4,5 < ρ ≤ 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riskkoefficient (β) | 75 % | 100 % | 125 % | 150 % | 200 % |

4.

Följande riskvägningar (koefficienter) ska tilldelas en deltagare beroende på dennes sammanlagda poängtal:

Sammanlagda poängtal (ρ)

1 < ρ ≤ 1,5

1,5 < ρ ≤ 2,5

2,5 < ρ ≤ 3,5

3,5 < ρ ≤ 4,5

4,5 < ρ ≤ 5

Riskkoefficient (β)

75 %

100 %

125 %

150 %

200 %

DEL B

Tilläggsindikatorer

| 1. | Medlemsstaterna ska fastställa kompletterande indikatorer För beräkning av riskbaserade avgifter
  får
  vissa eller samtliga följande indikatorer kan användas i detta syfte

  som komplement
  : [Ändr. 141]










  Riskklass | Indikator/förhållande | Definition |
| --- | --- | --- | --- |
| Kapitaltäckning | Totalt kapital | Totalt kapital |
| Riskvägda tillgångar |
| Överskottskapital (1) | Överskottskapital | eller | Överskottskapital |
| Totala tillgångar | Riskvägda tillgångar |
| Tillgångskvalitet | Kreditförlustreserv | Kreditförlustreserv | eller | Kreditförlustreserv |
| Netto ränteintäkter | Rörelseintäkter |
| Riskvägda tillgångar | Riskvägda tillgångar |
| Totala tillgångar |
| Lönsamhet | Kvoten mellan kostnader och intäkter | Rörelsekostnader |
| Rörelseintäkter |
| Nettomarginal | Nettomarginal |
| Totalt kapital |
| Liquidity | Fastställs av medlemsstaterna i enlighet med artikel 11.5 |

1.

Medlemsstaterna ska fastställa kompletterande indikatorer För beräkning av riskbaserade avgifter
  får
  vissa eller samtliga följande indikatorer kan användas i detta syfte

  som komplement
  : [Ändr. 141]

Riskklass

Indikator/förhållande

Definition

Kapitaltäckning

Totalt kapital

Totalt kapital

Riskvägda tillgångar

Överskottskapital (1)

Överskottskapital

eller

Överskottskapital

Totala tillgångar

Riskvägda tillgångar

Tillgångskvalitet

Kreditförlustreserv

Kreditförlustreserv

eller

Kreditförlustreserv

Netto ränteintäkter

Rörelseintäkter

Riskvägda tillgångar

Riskvägda tillgångar

Totala tillgångar

Lönsamhet

Kvoten mellan kostnader och intäkter

Rörelsekostnader

Rörelseintäkter

Nettomarginal

Nettomarginal

Totalt kapital

Liquidity

Fastställs av medlemsstaterna i enlighet med artikel 11.5

| 2. | Följande poäng ska användas för att återge riskprofiler som avser nyckelindikatorer:









  Risknivå | Kapitaltäckning | Tillgångskvalitet | Lönsamhet | Likviditet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mycket låg risk | 1 | 1 | 1 | 1 |
| Låg risk | 2 | 2 | 2 | 2 |
| Medelstor risk | 3 | 3 | 3 | 3 |
| Hög risk | 4 | 4 | 4 | 4 |
| Mycket hög risk | 5 | 5 | 5 | 5 |

2.

Följande poäng ska användas för att återge riskprofiler som avser nyckelindikatorer:

Risknivå

Kapitaltäckning

Tillgångskvalitet

Lönsamhet

Likviditet

Mycket låg risk

1

1

1

1

Låg risk

2

2

2

2

Medelstor risk

3

3

3

3

Hög risk

4

4

4

4

Mycket hög risk

5

5

5

5

| 3. | Följande riskvägningar (koefficienter) ska tilldelas en deltagare beroende på dennes sammanlagda poängtal:










  Sammanlagt poängtal (ρ) | 1 < ρ ≤ 1,5 | 1,5 < ρ ≤ 2,5 | 2,5 < ρ ≤ 3,5 | 3,5 < ρ ≤ 4,5 | 4,5 < ρ ≤ 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riskkoefficient (β) | 75 % | 100 % | 125 % | 150 % | 200 % |

3.

Följande riskvägningar (koefficienter) ska tilldelas en deltagare beroende på dennes sammanlagda poängtal:

Sammanlagt poängtal (ρ)

1 < ρ ≤ 1,5

1,5 < ρ ≤ 2,5

2,5 < ρ ≤ 3,5

3,5 < ρ ≤ 4,5

4,5 < ρ ≤ 5

Riskkoefficient (β)

75 %

100 %

125 %

150 %

200 %

---

(1)  Överskottskapital = Kapital – kapitalbas enligt direktiv 2006/48/EG artikel 57 a–h.

Torsdagen den 16 februari 2012BILAGA III

Information till insättare

Om ett

  ditt
  kreditinstitut på grund av skäl som är direkt knutna till dess

  sin
  finansiella situation inte har betalat tillbaka insättningar som förfallit till betalning ska insättarna

  du som insättare
  ersättas genom ett insättningsgarantisystem. [Namnet på det kontoförande kreditinstitutet]:s [produkt] är i princip täckt av ansvariga insättningsgarantisystem
  i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 20112/.../EU om insättningsgarantisystem

   (1). [Ändr. 142]

Denna återbetalning uppgår till maximalt 100 000 EUR per bank. Detta innebär att alla
  dina
  insättningar hos en och samma bank läggs samman för att kunna fastställa täckningsnivån. Om en insättare

  du
  till exempel har ett sparkonto med 90 000 EUR och ett annat konto med 20 000

  40 000 EUR kommer insättaren

  du
  enbart att ersättas med 100 000 EUR. [Ändr. 143]

[Endast i tillämpliga fall]: Denna metod används även om en bank arbetar under andra handelsnamn

  ett kreditintitut använder sig av olika namn gentemot sina kunder
  . [Namnet på det kontoförande kreditinstitutet] bedriver verksamhet även under följande namn [alla andra namn för samma kreditinstitut]. Detta innebär att det totala beloppet för alla insättningar hos företag med ett eller flera av dessa namn kommer att vara täckt med upp till 100 000 EUR per namn
  . [Ändr. 144]

Om det rör sig om gemensamma konton gäller gränsvärdet på 100 000 EUR för varje insättare.

[Endast i tillämpliga fall]: Insättningar till ett konto som disponeras av två eller flera personer som är medlemmar i ett bolag, en sammanslutning eller en gruppering av liknande natur som inte är en juridisk person, kan läggas samman och behandlas som om de hade gjorts av en enda insättare vid beräkningen gränsen på 100 000 EUR.

Insättningar av privatkunder och företag
  [om så är tillämpligt i medlemsstaten: och skyddsbehövande lokala myndigheter]
  omfattas i regel av insättningsgarantisystem. Undantag för vissa insättningar anges på det ansvariga insättningsgarantisystemets webbplats
  [det ansvariga insättningsgarantisystemets webbadress]
  . På begäran informerar ditt kreditinstitut om huruvida vissa produkter är täckta. Om insättningar är täckta ska banken

  kreditinstitutet
  även bekräfta

  specificera
  det på kontoutdraget

  ditt kontoutdrag
  . [Ändr. 145]

Ansvarigt insättningsgarantisystem är [namn, adress, telefon, e-post och webbplats]. Insättningsgarantisystemet kommer att återbetala dina insättningar (med upp till 100 000 EUR) inom högst sex veckor, och från och med den 31 december 2013 inom en vecka

  fem [i tillämpliga fall: 20] arbetsdagar [i tillämpliga fall: Efter begäran hos insättningsgarantisystemet kommer tillgodohavanden på upp till 5 000 EUR att utbetalas inom fem arbetsdagar. Från och med 2017 kommer dina insättningar (upp till 100 000 EUR) att återbetalas inom fem arbetsdagar.] [Ändr. 146]

Om du inte erhållit någon återbetalning inom dessa

  ovannämnda
  tidsfrister bör du kontakta insättningsgarantisystemet eftersom möjligheten att kräva återbetalning kan upphöra

  upphör
  efter en viss tid

  [den tidsperiod som gäller i medlemsstaten och en exakt hänvisning till den nationella rättsakt och den särskilda artikel som avser dessa bestämmelser]
  . Ytterligare information fås på [ansvariga insättningsgarantisystems webbplats]. [Ändr. 147]

[Endast i tillämpliga fall]: Din insättning är garanterad av

  Ditt kreditinstitut ingår i
  ett institutionellt garantisystem som är [godkänt/icke godkänt] som insättningsgarantisystem. Detta innebär att alla
  kreditinstitut
  som deltar i detta system stödjer varandra för att undvika en bankkonkurs

  insolvens
  . Om en bankkonkurs

  insolvens
  trots allt inträffar kommer dina insättningar att återbetalas med upp till 100 000 EUR
  inom ramen för de insättningsgarantisystem som är erkända enligt nationell lagstiftning
  . [Ändr. 148]

---

(1)  
  Nummer och publiceringshänvisning för detta direktiv.

Torsdagen den 16 februari 2012BILAGA IV

DEL A

Upphävda direktiv med deras efterföljande ändringar (enligt artikel 21)

Europaparlamentets och rådets direktiv 94/19/EG av den 30 maj 1994 om insättningsgarantisystem.

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/14/EG av den 11 mars 2009 om ändring av direktiv 94/19/EG om system för garanti av insättningar, vad gäller täckningsnivån och utbetalningsfristen.

DEL B

Tidsfrister för införlivandet (enligt artikel 21)

| Direktiv | Tidsfrist för införlivande |
| --- | --- |
| 94/19/EEG | 1.7.1995 |
| 2009/14/EG: | 30.6.2009 |
| 2009/14/EG (artikel 1 punkt 3 andra stycket, artiklarna 7.1a, 7.3 och 10.1 i direktiv 94/19/EC ändrad genom direktiv 2009/14/EG) | 31.12.2010 |

Direktiv

Tidsfrist för införlivande

94/19/EEG

1.7.1995

2009/14/EG:

30.6.2009

2009/14/EG (artikel 1 punkt 3 andra stycket, artiklarna 7.1a, 7.3 och 10.1 i direktiv 94/19/EC ändrad genom direktiv 2009/14/EG)

31.12.2010

Torsdagen den 16 februari 2012BILAGA V

Jämförelsetabell

| Detta direktiv | Direktiv 2009/14/EG | Direktiv 94/19/EEG |
| --- | --- | --- |
| Artikel 1 | — | — |
| Artikel 2.1 a | | Artikel 1.1 |
| Artikel 2.1 d | | Artikel 1.2 |
| Artikel 2.1 e | Artikel 1.1 | Artikel 1.3 |
| Artikel 2.1 f | | Artikel 1.4 |
| Artikel 2.1 g | | Artikel 1.5 |
| Artikel 3.1 | | Artikel 3.1 |
| Artikel 3.2 | | Artikel 3.2 |
| Artikel 3.3 | | Artikel 3.3 |
| Artikel 3.4 | | Artikel 5 |
| Artikel 3.6 | Artikel 1.6 a | |
| Artikel 4.1 a–c | | Artikel 2 |
| Artikel 4.1 d | | Artikel 7.2, bilaga I 1) |
| Artikel 4.1 f | | Artikel 7.2, bilaga I 10) |
| Artikel 4.1 g | | Artikel 7.2, bilaga I 2) |
| Artikel 4.1 h | | Artikel 7.2, bilaga I 5) |
| Artikel 4.1 i | | Artikel 7.2, bilaga I 6) |
| Artikel 4.1 j | | Artikel 7.2, bilaga I 3) och 4) |
| Artikel 4.10 k | | Artikel 7.2, bilaga I 12) |
| Artikel 5.1 | Artikel 1.3 a | Artikel 7.1 |
| Artikel 5.4 | Artikel 1.3 a | |
| Artikel 5.6 | | Artikel 7.4, 7.5 |
| Artikel 5.7 | Artikel 1.3 d | |
| Artikel 6.1–6.3 | | Artikel 8 |
| Artikel 7.1 | Artikel 1.6 a | Artikel 10.1 |
| Artikel 7.3 | | Artikel 10.4 |
| Artikel 7.4 | | Artikel 10.5 |
| Artikel 8.1 | | Artikel 7.6 |
| Artikel 8.2 | | Artikel 11 |
| Artikel 12.1 | | Artikel 4.1 |
| Artikel 13 | | Artikel 6 |
| Artikel 14.1–14.3 | Artikel 1.5 | Artikel 9.1 |
| Artikel 14.4 | | Artikel 9.2 |
| Artikel 14.5 | | Artikel 9.3 |
| Artikel 15 | | Artikel 13 |
| Artikel 16-18 | Artikel 1.4 | |

Detta direktiv

Direktiv 2009/14/EG

Direktiv 94/19/EEG

Artikel 1

—

—

Artikel 2.1 a

Artikel 1.1

Artikel 2.1 d

Artikel 1.2

Artikel 2.1 e

Artikel 1.1

Artikel 1.3

Artikel 2.1 f

Artikel 1.4

Artikel 2.1 g

Artikel 1.5

Artikel 3.1

Artikel 3.1

Artikel 3.2

Artikel 3.2

Artikel 3.3

Artikel 3.3

Artikel 3.4

Artikel 5

Artikel 3.6

Artikel 1.6 a

Artikel 4.1 a–c

Artikel 2

Artikel 4.1 d

Artikel 7.2, bilaga I 1)

Artikel 4.1 f

Artikel 7.2, bilaga I 10)

Artikel 4.1 g

Artikel 7.2, bilaga I 2)

Artikel 4.1 h

Artikel 7.2, bilaga I 5)

Artikel 4.1 i

Artikel 7.2, bilaga I 6)

Artikel 4.1 j

Artikel 7.2, bilaga I 3) och 4)

Artikel 4.10 k

Artikel 7.2, bilaga I 12)

Artikel 5.1

Artikel 1.3 a

Artikel 7.1

Artikel 5.4

Artikel 1.3 a

Artikel 5.6

Artikel 7.4, 7.5

Artikel 5.7

Artikel 1.3 d

Artikel 6.1–6.3

Artikel 8

Artikel 7.1

Artikel 1.6 a

Artikel 10.1

Artikel 7.3

Artikel 10.4

Artikel 7.4

Artikel 10.5

Artikel 8.1

Artikel 7.6

Artikel 8.2

Artikel 11

Artikel 12.1

Artikel 4.1

Artikel 13

Artikel 6

Artikel 14.1–14.3

Artikel 1.5

Artikel 9.1

Artikel 14.4

Artikel 9.2

Artikel 14.5

Artikel 9.3

Artikel 15

Artikel 13

Artikel 16-18

Artikel 1.4

---

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/120 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/120

---

Torsdagen den 16 februari 2012Avtal EU-Marocko om ömsesidiga liberaliseringsåtgärder angående jordbruksprodukter och fiskeriprodukter ***

P7_TA(2012)0056

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 februari 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko om ömsesidiga liberaliseringsåtgärder angående jordbruksprodukter, bearbetade jordbruksprodukter, fisk och fiskeriprodukter, om ersättande av protokoll nr 1, 2 och 3 och deras bilagor samt om ändring av Europa-Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan (15975/2010 – C7-0432/2010 – 2010/0248(NLE))

2013/C 249 E/33

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (15975/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (15975/2010),

| — | med beaktande av utkastet till avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko om ömsesidiga liberaliseringsåtgärder angående jordbruksprodukter, bearbetade jordbruksprodukter, fisk och fiskeriprodukter, om ersättande av protokoll nr 1, 2 och 3 och deras bilagor samt om ändring av Europa-Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan (15974/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko om ömsesidiga liberaliseringsåtgärder angående jordbruksprodukter, bearbetade jordbruksprodukter, fisk och fiskeriprodukter, om ersättande av protokoll nr 1, 2 och 3 och deras bilagor samt om ändring av Europa-Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan (15974/2010),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207.4 första stycket och 218.6 andra stycket led a) v) i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0432/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207.4 första stycket och 218.6 andra stycket led a) v) i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0432/2010),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och fiskeriutskottet (A7-0023/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och fiskeriutskottet (A7-0023/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Konungariket Marocko. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Konungariket Marocko.

---

| 30.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 249/121 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 249/121

---

Torsdagen den 16 februari 2012Den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung ***

P7_TA(2012)0061

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 februari 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung (11343/2010 – C7-0207/2011 – 2010/0093(NLE))

2013/C 249 E/34

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (11343/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (11343/2010),

| — | med beaktande av utkastet till regional konvention om Europa-Medelhavstäckande regler om förmånsursprung (09429/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till regional konvention om Europa-Medelhavstäckande regler om förmånsursprung (09429/2010),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207.4 första stycket och 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0207/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207.4 första stycket och 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0207/2011),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0026/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0026/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att konventionen ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att konventionen ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till de regeringar och parlament som representerar parterna i den regionala konventionen om Europa-Medelhavstäckande regler om förmånsursprung och till medordförandena för den parlamentariska församlingen för Europa–Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till de regeringar och parlament som representerar parterna i den regionala konventionen om Europa-Medelhavstäckande regler om förmånsursprung och till medordförandena för den parlamentariska församlingen för Europa–Medelhavsområdet.

---