# Euroopa Liidu C 245/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.245.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 245 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide24. august 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.245.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 245

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide24. august 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2013/C 245/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu TeatajasELT C 233, 10.8.2013 | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2013/C 245/01

Euroopa Liidu Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu TeatajasELT C 233, 10.8.2013

Euroopa Liidu Teatajas

1

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2013/C 245/02 | Kohtuasi C-287/11 P: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 4. juuli 2013. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Aalberts Industries NV, Comap SA, varem Aquatis France SAS, Simplex Armaturen + Fittings GmbH & Co. KG (Apellatsioonkaebus — Kartellid — Euroopa turg — Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor — Komisjoni otsus — ELTL artikli 101 rikkumise tuvastamine — Trahvid — Üks, mitmeosaline ja vältav rikkumine — Rikkumise lõpetamine — Rikkumise jätkamine teatud kartelliosaliste poolt — Korduvus) | 2 |
| 2013/C 245/03 | Kohtuasi C-312/11: Euroopa Kohtu (neljas koda) 4. juuli 2013. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Itaalia Vabariik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Direktiiv 2000/78/EÜ — Artikkel 5 — Üldise raamistiku kehtestamine võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel — Puuetega inimesed — Ebapiisavad ülevõtmise meetmed) | 2 |
| 2013/C 245/04 | Kohtuasi C-350/11: Euroopa Kohtu (esimene koda) 4. juuli 2013 aasta otsus (Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpeni eelotsusetaotlus — Belgia) — Argenta Spaarbank NV versus Belgia riik (Maksuõigusnormid — Ettevõtte tulumaks — Mahaarvamine riskikapitali osas — Riskikapitali intressid — Mahaarvatava summa vähendamine äriühingute poolt, kellel on välisriigis selline tegevuskoht, mis toodab tulu, mis on topeltmaksustamise vältimise lepingute kohaselt maksust vabastatud) | 3 |
| 2013/C 245/05 | Kohtuasi C-100/12: Euroopa Kohtu (kümnes koda) 4. juuli 2013. aasta otsus (Tribunale Amministrativo Regionale per il Piemonte — Itaalia eelotsusetaotlus) — Fastweb SpA versus Azienda Sanitaria Locale di Alessandria (Riigihanked — Direktiiv 89/665/EMÜ — Riigihanke vaidlustusmenetlus — Kaebus, mille hankelepingu sõlmimise otsuse peale esitas pakkuja, kelle pakkumust ei tunnistatud edukaks — Kaebus, mis põhineb sellel, et valituks osutunud pakkumus ei vastanud hanke tehnilistele kirjeldustele — Eduka pakkuja vastukaebus, mis põhineb sellel, et kaebuse esitanud pakkuja pakkumus ei vastanud teatud tehnilistele kirjeldustele — Mõlema pakkuja pakkumused, mis ei vastanud hanke tehnilistele kirjeldustele — Siseriiklikud õigusnormid, mis nõuavad eelnevalt vastukaebuse uurimist, ja kui see on põhjendatud, siis põhikaebuse vastuvõetamatuks tunnistamist, ilma et seda sisuliselt lahendataks — Kooskõla liidu õigusega) | 3 |
| 2013/C 245/06 | Kohtuasi C-233/12: Euroopa Kohtu (viies koda) 4. juuli 2013 aasta otsus (Tribunale di La Spezia (Itaalia) eelotsusetaotlus) — Simone Gardella versus Istituto nazionale della previdenza sociale (INPS) (Ühes liikmesriigis omandatud pensioniõiguste ülekandmine — ELTL artikkel 45 ja ELTL artikkel 48 — Siseriiklikud õigusnormid, millega ei ole ette nähtud õigust teises liikmesriigis asuvale rahvusvahelisele organisatsioonile kanda üle kapitali, mis vastab liikmesriigi sotsiaalkindlustusasutusele tehtud pensionimaksetele — Liitmise reegel) | 4 |
| 2013/C 245/07 | Kohtuasi C-325/13 P: Peek & Cloppenburg KG 17. juunil 2013 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (viies koda) 18. aprilli 2013. aasta otsuse peale kohtuasjas T-506/11: Peek & Cloppenburg KG versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) | 4 |
| 2013/C 245/08 | Kohtuasi C-326/13 P: Peek & Cloppenburg KG 17. juunil 2013 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (viies koda) 18. aprilli 2013. aasta otsuse peale kohtuasjas T-507/11: Peek & Cloppenburg versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) | 5 |
| 2013/C 245/09 | Kohtuasi C-330/13: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Adminitrativen sad — Burgas (Bulgaaria) 18. juunil 2013 — Lukoil Neftohim Burgas AD versus Nachalnik na Mitnicheski punkt Pristanishte Burgas tsentar pri Mitnitsa Burgas | 6 |
| | Üldkohus |
| 2013/C 245/10 | Kohtuasi T-234/11 P: Üldkohtu 9. juuli 2013. aasta otsus — Arango Jaramillo jt versus EIP (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — EIP töötajad — Üldkohtu otsuse uuesti läbivaatamine — Esimeses kohtuastmes hagi läbi vaatamata jätmine ilmselge vastuvõetamatuse tõttu — Pension — Pensioniskeemi tehtavate sissemaksete suurendamine — Hagi esitamise tähtaeg — Mõistlik aeg) | 8 |
| 2013/C 245/11 | Kohtuasi T-552/11: Üldkohtu 9. juuli 2013. aasta otsus — Lito Maieftiko Gynaikologiko kai Cheirourgiko Kentro versus komisjon (Tühistamishagi — Leping liidu finantsabi andmise kohta koostöö arendamise projektile meditsiinivaldkonnas — Võlateade — Vaidluse lepinguline laad — Vaidlustamatu akt — Vastuvõetamatus — Vastuhagi summa väljamõistmiseks) | 8 |
| 2013/C 245/12 | Kohtuasi T-3/12: Üldkohtu 10. juuli 2013. aasta otsus — Kreyenberg versus Siseturu Ühtlustamise Amet — komisjon (MEMBER OF €e euro experts) (Ühenduse kaubamärk — Kehtetuks tunnistamise menetlus — Ühenduse kujutismärk MEMBER OF €e euro experts — Absoluutne keeldumispõhjus — Liidu ja selle tegevusvaldkondade embleemid — Euro tähis — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt i) | 9 |
| 2013/C 245/13 | Kohtuasi T-304/13 P: 31. mail 2013 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 21. märtsi 2013. aasta otsuse peale kohtuasjas F-111/11, van der Aat jt. versus komisjon | 9 |
| 2013/C 245/14 | Kohtuasi T-319/13: 11. juunil 2013 esitatud hagi — Elmaghraby ja El Gazaerly versus nõukogu | 12 |
| 2013/C 245/15 | Kohtuasi T-335/13: 19. juunil 2013 esitatud hagi — BT Limited Belgian Branch versus komisjon | 12 |
| 2013/C 245/16 | Kohtuasi T-340/13: 25. juunil 2013 esitatud hagi — Federación Española de Hostelería versus EACEA | 13 |
| 2013/C 245/17 | Kohtuasi T-343/13: 28. juunil 2013 esitatud hagi — CN versus parlament | 14 |
| 2013/C 245/18 | Kohtuasi T-345/13: 2. juulil 2013 esitatud hagi — Construcción, Promociones e Instalaciones versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Copisa Proyectos y Mantenimientos Industriales (CPI COPISA INDUSTRIAL) | 15 |
| 2013/C 245/19 | Kohtuasi T-346/13: 2. juulil 2013 esitatud hagi — Kreeka Vabariik versus komisjon | 15 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2013/C 245/02

Kohtuasi C-287/11 P: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 4. juuli 2013. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Aalberts Industries NV, Comap SA, varem Aquatis France SAS, Simplex Armaturen + Fittings GmbH & Co. KG (Apellatsioonkaebus — Kartellid — Euroopa turg — Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor — Komisjoni otsus — ELTL artikli 101 rikkumise tuvastamine — Trahvid — Üks, mitmeosaline ja vältav rikkumine — Rikkumise lõpetamine — Rikkumise jätkamine teatud kartelliosaliste poolt — Korduvus)

versus

2

2013/C 245/03

Kohtuasi C-312/11: Euroopa Kohtu (neljas koda) 4. juuli 2013. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Itaalia Vabariik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Direktiiv 2000/78/EÜ — Artikkel 5 — Üldise raamistiku kehtestamine võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel — Puuetega inimesed — Ebapiisavad ülevõtmise meetmed)

versus

2

2013/C 245/04

Kohtuasi C-350/11: Euroopa Kohtu (esimene koda) 4. juuli 2013 aasta otsus (Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpeni eelotsusetaotlus — Belgia) — Argenta Spaarbank NV versus Belgia riik (Maksuõigusnormid — Ettevõtte tulumaks — Mahaarvamine riskikapitali osas — Riskikapitali intressid — Mahaarvatava summa vähendamine äriühingute poolt, kellel on välisriigis selline tegevuskoht, mis toodab tulu, mis on topeltmaksustamise vältimise lepingute kohaselt maksust vabastatud)

versus

3

2013/C 245/05

Kohtuasi C-100/12: Euroopa Kohtu (kümnes koda) 4. juuli 2013. aasta otsus (Tribunale Amministrativo Regionale per il Piemonte — Itaalia eelotsusetaotlus) — Fastweb SpA versus Azienda Sanitaria Locale di Alessandria (Riigihanked — Direktiiv 89/665/EMÜ — Riigihanke vaidlustusmenetlus — Kaebus, mille hankelepingu sõlmimise otsuse peale esitas pakkuja, kelle pakkumust ei tunnistatud edukaks — Kaebus, mis põhineb sellel, et valituks osutunud pakkumus ei vastanud hanke tehnilistele kirjeldustele — Eduka pakkuja vastukaebus, mis põhineb sellel, et kaebuse esitanud pakkuja pakkumus ei vastanud teatud tehnilistele kirjeldustele — Mõlema pakkuja pakkumused, mis ei vastanud hanke tehnilistele kirjeldustele — Siseriiklikud õigusnormid, mis nõuavad eelnevalt vastukaebuse uurimist, ja kui see on põhjendatud, siis põhikaebuse vastuvõetamatuks tunnistamist, ilma et seda sisuliselt lahendataks — Kooskõla liidu õigusega)

versus

3

2013/C 245/06

Kohtuasi C-233/12: Euroopa Kohtu (viies koda) 4. juuli 2013 aasta otsus (Tribunale di La Spezia (Itaalia) eelotsusetaotlus) — Simone Gardella versus Istituto nazionale della previdenza sociale (INPS) (Ühes liikmesriigis omandatud pensioniõiguste ülekandmine — ELTL artikkel 45 ja ELTL artikkel 48 — Siseriiklikud õigusnormid, millega ei ole ette nähtud õigust teises liikmesriigis asuvale rahvusvahelisele organisatsioonile kanda üle kapitali, mis vastab liikmesriigi sotsiaalkindlustusasutusele tehtud pensionimaksetele — Liitmise reegel)

versus

4

2013/C 245/07

Kohtuasi C-325/13 P: Peek & Cloppenburg KG 17. juunil 2013 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (viies koda) 18. aprilli 2013. aasta otsuse peale kohtuasjas T-506/11: Peek & Cloppenburg KG versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

versus

4

2013/C 245/08

Kohtuasi C-326/13 P: Peek & Cloppenburg KG 17. juunil 2013 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (viies koda) 18. aprilli 2013. aasta otsuse peale kohtuasjas T-507/11: Peek & Cloppenburg versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

versus

5

2013/C 245/09

Kohtuasi C-330/13: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Adminitrativen sad — Burgas (Bulgaaria) 18. juunil 2013 — Lukoil Neftohim Burgas AD versus Nachalnik na Mitnicheski punkt Pristanishte Burgas tsentar pri Mitnitsa Burgas

versus

6

Üldkohus

2013/C 245/10

Kohtuasi T-234/11 P: Üldkohtu 9. juuli 2013. aasta otsus — Arango Jaramillo jt versus EIP (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — EIP töötajad — Üldkohtu otsuse uuesti läbivaatamine — Esimeses kohtuastmes hagi läbi vaatamata jätmine ilmselge vastuvõetamatuse tõttu — Pension — Pensioniskeemi tehtavate sissemaksete suurendamine — Hagi esitamise tähtaeg — Mõistlik aeg)

versus

8

2013/C 245/11

Kohtuasi T-552/11: Üldkohtu 9. juuli 2013. aasta otsus — Lito Maieftiko Gynaikologiko kai Cheirourgiko Kentro versus komisjon (Tühistamishagi — Leping liidu finantsabi andmise kohta koostöö arendamise projektile meditsiinivaldkonnas — Võlateade — Vaidluse lepinguline laad — Vaidlustamatu akt — Vastuvõetamatus — Vastuhagi summa väljamõistmiseks)

versus

8

2013/C 245/12

Kohtuasi T-3/12: Üldkohtu 10. juuli 2013. aasta otsus — Kreyenberg versus Siseturu Ühtlustamise Amet — komisjon (MEMBER OF €e euro experts) (Ühenduse kaubamärk — Kehtetuks tunnistamise menetlus — Ühenduse kujutismärk MEMBER OF €e euro experts — Absoluutne keeldumispõhjus — Liidu ja selle tegevusvaldkondade embleemid — Euro tähis — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt i)

versus

9

2013/C 245/13

Kohtuasi T-304/13 P: 31. mail 2013 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 21. märtsi 2013. aasta otsuse peale kohtuasjas F-111/11, van der Aat jt. versus komisjon

versus

9

2013/C 245/14

Kohtuasi T-319/13: 11. juunil 2013 esitatud hagi — Elmaghraby ja El Gazaerly versus nõukogu

versus

12

2013/C 245/15

Kohtuasi T-335/13: 19. juunil 2013 esitatud hagi — BT Limited Belgian Branch versus komisjon

versus

12

2013/C 245/16

Kohtuasi T-340/13: 25. juunil 2013 esitatud hagi — Federación Española de Hostelería versus EACEA

versus

13

2013/C 245/17

Kohtuasi T-343/13: 28. juunil 2013 esitatud hagi — CN versus parlament

versus

14

2013/C 245/18

Kohtuasi T-345/13: 2. juulil 2013 esitatud hagi — Construcción, Promociones e Instalaciones versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Copisa Proyectos y Mantenimientos Industriales (CPI COPISA INDUSTRIAL)

versus

15

2013/C 245/19

Kohtuasi T-346/13: 2. juulil 2013 esitatud hagi — Kreeka Vabariik versus komisjon

versus

15

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 24.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 245/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 245/1

---

2013/C 245/01

Euroopa Liidu Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu Teatajas

ELT C 233, 10.8.2013

Eelmised väljaanded

ELT C 226, 3.8.2013

ELT C 215, 27.7.2013

ELT C 207, 20.7.2013

ELT C 189, 29.6.2013

ELT C 178, 22.6.2013

ELT C 171, 15.6.2013

Käesolevad tekstid on kättesaadavad:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 24.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 245/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 245/2

---

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 4. juuli 2013. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Aalberts Industries NV, Comap SA, varem Aquatis France SAS, Simplex Armaturen + Fittings GmbH & Co. KG

(Kohtuasi C-287/11 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Kartellid - Euroopa turg - Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor - Komisjoni otsus - ELTL artikli 101 rikkumise tuvastamine - Trahvid - Üks, mitmeosaline ja vältav rikkumine - Rikkumise lõpetamine - Rikkumise jätkamine teatud kartelliosaliste poolt - Korduvus)

2013/C 245/02

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Euroopa Komisjon (esindajad: F. Castillo de la Torre, V. Bottka ja R. Sauer)

Teised menetlusosalised: Aalberts Industries NV, Comap SA, varem Aquatis France SAS, Simplex Armaturen + Fittings GmbH & Co. KG (esindaja: advocaat R. Wesseling)

Ese

Apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 24. märtsi 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-385/06: Aalberts Industries jt vs. komisjon, millega kohus tühistas osaliselt komisjoni 20. septembri 2006. aasta otsuse K(2006) 4180 (lõplik) EÜ artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta (juhtum COMP/F 1/38.121 — toruliitmikud), mis käsitles kartelli, mis puudutas hindade, allahindluste ja mahahindluste kindlaksmääramist, hinnatõusude kooskõlastamise mehhanismide rakendamist, klientide jagamist ning äriteabe vahetamist vasest ja vasesulamist toruliitmike Euroopa turul, ning täiendavalt vähendas hagejatele määratud trahvi.

Resolutsioon

| 1. | Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

| 2. | Jätta vastuapellatsioonkaebus analüüsimata. |
| --- | --- |

2.

Jätta vastuapellatsioonkaebus analüüsimata.

| 3. | Mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt. |
| --- | --- |

3.

Mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt.

---

(1)  ELT C 238, 13.8.2011.

---

| 24.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 245/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 245/2

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 4. juuli 2013. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Itaalia Vabariik

(Kohtuasi C-312/11) (1)

(Liikmesriigi kohustuste rikkumine - Direktiiv 2000/78/EÜ - Artikkel 5 - Üldise raamistiku kehtestamine võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel - Puuetega inimesed - Ebapiisavad ülevõtmise meetmed)

2013/C 245/03

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: J. Enegren ja C. Cattabriga)

Kostja: Itaalia Vabariik (esindajad: G. Palmieri, keda abistas C. Gerardis)

Ese

Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) (EÜT L 303, lk 16; ELT eriväljaanne 05/04, lk 79) artikli 5 täitmiseks vajalike sätete ettenähtud tähtaja jooksul vastu võtmata jätmine — Siseriiklikud õigusnormid, mis näevad nimetatud artikli rakendamismeetmed, mis on seatud sõltuvusse võimalike hilisemate meetmete võtmisest — Ebapiisavad tagatised ja abinõud.

Resolutsioon

| 1. | Kuna Itaalia Vabariik ei ole kehtestanud kõikidele tööandjatele kohustust võtta vastavalt vajadustele konkreetses olukorras mõistlikke abinõusid puuetega inimeste arvessevõtmiseks, on see liikmesriik rikkunud oma kohustust võtta nõuetekohaselt ja täielikult üle nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) artikkel 5. |
| --- | --- |

1.

Kuna Itaalia Vabariik ei ole kehtestanud kõikidele tööandjatele kohustust võtta vastavalt vajadustele konkreetses olukorras mõistlikke abinõusid puuetega inimeste arvessevõtmiseks, on see liikmesriik rikkunud oma kohustust võtta nõuetekohaselt ja täielikult üle nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) artikkel 5.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Itaalia Vabariigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Itaalia Vabariigilt.

---

(1)  ELT C 226, 30.7.2011.

---

| 24.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 245/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 245/3

---

Euroopa Kohtu (esimene koda) 4. juuli 2013 aasta otsus (Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpeni eelotsusetaotlus — Belgia) — Argenta Spaarbank NV versus Belgia riik

(Kohtuasi C-350/11) (1)

(Maksuõigusnormid - Ettevõtte tulumaks - Mahaarvamine riskikapitali osas - Riskikapitali intressid - Mahaarvatava summa vähendamine äriühingute poolt, kellel on välisriigis selline tegevuskoht, mis toodab tulu, mis on topeltmaksustamise vältimise lepingute kohaselt maksust vabastatud)

2013/C 245/04

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Argenta Spaarbank NV

Kostja: Belgia riik

Ese

Eelotsusetaotlus — Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen — ELTL artikli 49 tõlgendamine — Maksuõigusnormid — Ettevõtte tulumaks — Mahaarvamine riskikapitali osas („intérêts notionnels”) — Mahaarvatava summa vähendamine äriühingute puhul, kellel on välismaal asuvaid tegevuskohti, mille tulu on topeltmaksustamise vältimise lepingu alusel maksust vabastatud

Resolutsioon

ELTL artiklit 49 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus siseriiklikud õigusnormid, mille kohaselt ühes liikmesriigis piiramatu maksukohustusega äriühingule lubatava mahaarvamise arvutamiseks ei võeta arvesse teises liikmesriigis asuva püsiva tegevuskoha varade netoväärtust, kui nimetatud tegevuskoha kasum ei ole esimesena nimetatud liikmesriigis topeltmaksustamise vältimise lepingu kohaselt maksustatav, samas kui esimesena nimetatud liikmesriigis asuvale püsivale tegevuskohale omistatavat vara võetakse selleks arvesse.

---

(1)  ELT C 282, 24.9.2011.

---

| 24.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 245/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 245/3

---

Euroopa Kohtu (kümnes koda) 4. juuli 2013. aasta otsus (Tribunale Amministrativo Regionale per il Piemonte — Itaalia eelotsusetaotlus) — Fastweb SpA versus Azienda Sanitaria Locale di Alessandria

(Kohtuasi C-100/12) (1)

(Riigihanked - Direktiiv 89/665/EMÜ - Riigihanke vaidlustusmenetlus - Kaebus, mille hankelepingu sõlmimise otsuse peale esitas pakkuja, kelle pakkumust ei tunnistatud edukaks - Kaebus, mis põhineb sellel, et valituks osutunud pakkumus ei vastanud hanke tehnilistele kirjeldustele - Eduka pakkuja vastukaebus, mis põhineb sellel, et kaebuse esitanud pakkuja pakkumus ei vastanud teatud tehnilistele kirjeldustele - Mõlema pakkuja pakkumused, mis ei vastanud hanke tehnilistele kirjeldustele - Siseriiklikud õigusnormid, mis nõuavad eelnevalt vastukaebuse uurimist, ja kui see on põhjendatud, siis põhikaebuse vastuvõetamatuks tunnistamist, ilma et seda sisuliselt lahendataks - Kooskõla liidu õigusega)

2013/C 245/05

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale per il Piemonte

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Fastweb SpA

Kostja: Azienda Sanitaria Locale di Alessandria

Menetluses osalesid: Telecom Italia SpA, Path-Net SpA

Ese

Eelotsusetaotlus — Tribunale Amministrativo Regionale per il Piemonte — Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiivi riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohaldamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 395, lk 33; ELT eriväljaanne 06/01, lk 246), muudetud direktiiviga 2007/66/EÜ (ELT L 335, lk 31), tõlgendamine — Võrdse kohtlemise, diskrimineerimiskeelu ja konkurentsi kaitse põhimõtted — Siseriiklik kohtupraktikal põhinev õigusnorm, mis näeb ette, et siseriiklik kohus, kelle poole on pöördutud riigihankelepingu tühistamise kaebusega ja vastukaebusega, mille eesmärk on vaidlustada hankemenetlusest kõrvaldatud pakkuja ja põhikaebuse esitaja osalemine hankemenetluses, võib teha põhikaebuse osas sisulise otsuse vaid siis, kui vastukaebus ei ole põhjendatud — Piiratud hankemenetlus vaid kahe pakkujaga, kellest kumbki ei esitanud vastuvõetavat pakkumust.

Resolutsioon

Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/665/EMÜ riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohaldamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta, muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta direktiiviga 2007/66/EÜ, artikli 1 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et kui lepingu sõlminud ja vastukaebuse esitanud edukas pakkuja esitab riigihanke vaidlustusmenetluses vastuvõetamatuse vastuväite, mis tugineb sellele, et kaebuse esitanud pakkujal puudus õigus kaebust esitada, kuna hankija oleks pidanud tema esitatud pakkumuse tagasi lükkama, sest see ei vastanud hankedokumentides esitatud tehnilistele kirjeldustele, siis on nimetatud sättega vastuolus see, kui põhikaebus tunnistatakse vastuvõetamatuse vastuväite eelneva kontrollimise tulemusel vastuvõetamatuks, ilma et lahendataks küsimust nii lepingu sõlminud eduka pakkuja pakkumuse kui ka põhikaebuse esitanud pakkuja pakkumuse vastavuse kohta nimetatud tehnilistele kirjeldustele

---

(1)  ELT C 151, 26.5.2012.

---

| 24.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 245/4 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 245/4

---

Euroopa Kohtu (viies koda) 4. juuli 2013 aasta otsus (Tribunale di La Spezia (Itaalia) eelotsusetaotlus) — Simone Gardella versus Istituto nazionale della previdenza sociale (INPS)

(Kohtuasi C-233/12) (1)

(Ühes liikmesriigis omandatud pensioniõiguste ülekandmine - ELTL artikkel 45 ja ELTL artikkel 48 - Siseriiklikud õigusnormid, millega ei ole ette nähtud õigust teises liikmesriigis asuvale rahvusvahelisele organisatsioonile kanda üle kapitali, mis vastab liikmesriigi sotsiaalkindlustusasutusele tehtud pensionimaksetele - Liitmise reegel)

2013/C 245/06

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale di La Spezia

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Simone Gardella

Kostja: Istituto nazionale della previdenza sociale (INPS)

Ese

Eelotsusetaotlus — Tribunale Civile della Spezia — ELTL artiklite 20, 45, 48 ja 145–147 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 15 tõlgendamine — Erinevates liikmesriikides omandatud pensioniõiguste ülekandmine — Teises liikmesriigis asuva rahvusvahelise organisatsiooni ametnik — Siseriiklik normistik, mis ei näe ette õigust kanda kõnealusele rahvusvahelisele organisatsioonile üle siseriiklikus sotsiaalkindlustusskeemis kogunenud pensionimakseid — Asjaomase siseriikliku sotsiaalkindlustusasutuse keeldumine niisugust ülekandmist võimaldavat kokkulepet sõlmimast

Resolutsioon

ELTL artikleid 45 ja 48 peab tõlgendama nii, et nendega ei ole vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mis ei võimalda oma kodanikel, kes töötavad sellises rahvusvahelises organisatsioonis nagu Euroopa Patendiamet, mis asub teise liikmesriigi territooriumil, kanda selle organisatsiooni sotsiaalkindlustusskeemi kapitali, mis vastab oma päritoluliikmesriigis eelnevalt omandatud pensioniõigustele, kuna see liikmesriik ja rahvusvaheline organisatsioon ei ole omavahel sõlminud kokkulepet, milles oleks sellise ülekandmise võimalus ette nähtud.

Juhul, kui ühes liikmesriigis eelnevalt omandatud pensioniõigustele vastava kapitali teise liikmesriigi uue tööandja pensioniskeemi ülekandmise süsteemi ei saa kohaldada, peab ELTL artiklit 45 tõlgendama nii, et sellega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mis ei võimalda vanaduspensioni saamise õiguse omandamiseks võtta arvesse liidu kodaniku töötamisperioode, mis on tal täitunud sellises rahvusvahelises organisatsioonis nagu Euroopa Patendiamet, mis asub teise liikmesriigi territooriumil.

---

(1)  ELT C 217, 21.7.2012.

---

| 24.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 245/4 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 245/4

---

Peek & Cloppenburg KG 17. juunil 2013 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (viies koda) 18. aprilli 2013. aasta otsuse peale kohtuasjas T-506/11: Peek & Cloppenburg KG versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

(Kohtuasi C-325/13 P)

2013/C 245/07

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Apellant: Peek & Cloppenburg KG (Düsseldorf, Saksamaa) (esindaja: advokaat P. Lange)

Teised menetlusosalised: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused), Peek & Cloppenburg KG (Hamburg, Saksamaa)

Apellandi nõuded

| — | histada Üldkohtu 18. aprilli 2013. aasta otsus kohtuasjas T-506/11; |
| --- | --- |

—

histada Üldkohtu 18. aprilli 2013. aasta otsus kohtuasjas T-506/11;

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 28. veebruari 2011. aasta otsus (asi R 53/2005-1); |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 28. veebruari 2011. aasta otsus (asi R 53/2005-1);

| — | mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt ja Peek & Cloppenburg KG-lt (Hamburg). |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt ja Peek & Cloppenburg KG-lt (Hamburg).

Väited ja peamised argumendid

Apellant väidab, et rikutud on määruse (EÜ) nr 207/2009 (1) artikli 8 lõike 4 punkti b sellega, et valesti on tõlgendatud väljendit „õigus keelata hilisema kaubamärgi kasutamine”.

Apellant on seisukohal, et vastupidi Üldkohtu seisukohale ei saa lähtuda sellest, et viidatud säte nõuab üksnes seda, et õigus, millel nõue tugineb, peab olema ulatuslikumalt kui kohaliku tähtsusega kasutatav. Vaidlusalust väljendit tuleb tõlgendada nii, et sellega piiratakse veelgi enam nende kohalikust tähtsusest ulatuslikemate tähiste hulka, mille peale saab vastulauset esitada. Selle tõlgenduse kohaselt annab vaidlusalune siseriiklik õigus kaubamärgi omanikule õiguse keelata hilisema kaubamärgi kasutamine selle liikmesriigi kogu territooriumil, kust varasem kaubamärk pärineb.

Apellant leiab, et selle poolt räägib ühenduse kaubamärgi vastu algatatava vastulausemenetluse mõte, määruse nr 207/2009 artiklite 110 ja 111 sätted ning identse tähise mõiste määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 4 punkti b ja direktiivi 2008/95/EÜ (2) artikli 4 lõike 4 punkti b tähenduses.

Apellandi arvates on Saksa seadusandja on siseriiklikusse õigusesse üle võtnud direktiivi 2008/95 artikli 4 lõike 4 punkti b õige tõlgenduse nii, et kaubamärgi omanikule on antud õigus keelata hilisema kaubamärgi kasutamine kogu Saksamaa Liitvabariigi territooriumil. Väljendi „õigus keelata hilisema kaubamärgi kasutamine” tõlgendus on asjaomases kohtuvaidluses otsustava tähtsusega.

Teise võimalusena väidab apellant, et rikutud on määruse nr 207/2009 artikli 8 lõiget 4 sellega, et Üldkohus tõlgendas valesti väljendit „kasutatav ulatuslikumalt kui kohaliku tähtsusega”. Seda põhjendab apellant vastulausemenetluse mõttega ja nende siseriiklike tähiste, mille peale saab vastulauset esitada, ringi piiramise eesmärgiga, määruse nr 207/2009 artiklite 110 ja 111 õigusliku raamistikuga ning direktiivi 2008/95 artikli 4 lõike 4 punktiga b.

---

(1)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta direktiiv 2008/95/EÜ kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 299, lk 25).

---

| 24.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 245/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 245/5

---

Peek & Cloppenburg KG 17. juunil 2013 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (viies koda) 18. aprilli 2013. aasta otsuse peale kohtuasjas T-507/11: Peek & Cloppenburg versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

(Kohtuasi C-326/13 P)

2013/C 245/08

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Apellant: Peek & Cloppenburg KG (Düsseldorf, Saksamaa) (esindaja: advokaat P. Lange)

Teised menetlusosalised: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused), Peek & Cloppenburg KG (Hamburg, Saksamaa)

Apellandi nõuded

| — | tühistada Üldkohtu 18. aprilli 2013. aasta otsus kohtuasjas T-507/11; |
| --- | --- |

—

tühistada Üldkohtu 18. aprilli 2013. aasta otsus kohtuasjas T-507/11;

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 28. veebruari 2011. aasta otsus (asi R 262/2005-1); |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 28. veebruari 2011. aasta otsus (asi R 262/2005-1);

| — | mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt ja Peek & Cloppenburg KG-lt (Hamburg). |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt ja Peek & Cloppenburg KG-lt (Hamburg).

Väited ja peamised argumendid

Apellant väidab, et rikutud on määruse (EÜ) nr 207/2009 (1) artikli 8 lõike 4 punkti b sellega, et valesti on tõlgendatud väljendit „õigus keelata hilisema kaubamärgi kasutamine”.

Apellant on seisukohal, et vastupidi Üldkohtu seisukohale ei saa lähtuda sellest, et viidatud säte nõuab üksnes seda, et õigus, millel nõue tugineb, peab olema ulatuslikumalt kui kohaliku tähtsusega kasutatav. Vaidlusalust väljendit tuleb tõlgendada nii, et sellega piiratakse veelgi enam nende kohalikust tähtsusest ulatuslikemate tähiste hulka, mille peale saab vastulauset esitada. Selle tõlgenduse kohaselt annab vaidlusalune siseriiklik õigus kaubamärgi omanikule õiguse keelata hilisema kaubamärgi kasutamine selle liikmesriigi kogu territooriumil, kust varasem kaubamärk pärineb.

Apellant leiab, et selle poolt räägib ühenduse kaubamärgi vastu algatatava vastulausemenetluse mõte, määruse nr 207/2009 artiklite 110 ja 111 sätted ning identse tähise mõiste määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 4 punkti b ja direktiivi 2008/95/EÜ (2) artikli 4 lõike 4 punkti b tähenduses.

Apellandi arvates on Saksa seadusandja on siseriiklikusse õigusesse üle võtnud direktiivi 2008/95 artikli 4 lõike 4 punkti b õige tõlgenduse nii, et kaubamärgi omanikule on antud õigus keelata hilisema kaubamärgi kasutamine kogu Saksamaa Liitvabariigi territooriumil. Väljendi „õigus keelata hilisema kaubamärgi kasutamine” tõlgendus on asjaomases kohtuvaidluses otsustava tähtsusega.

Teise võimalusena väidab apellant, et rikutud on määruse nr 207/2009 artikli 8 lõiget 4 sellega, et Üldkohus tõlgendas valesti väljendit „kasutatav ulatuslikumalt kui kohaliku tähtsusega”. Seda põhjendab apellant vastulausemenetluse mõttega ja nende siseriiklike tähiste, mille peale saab vastulauset esitada, ringi piiramise eesmärgiga, määruse nr 207/2009 artiklite 110 ja 111 õigusliku raamistikuga ning direktiivi 2008/95 artikli 4 lõike 4 punktiga b.

---

(1)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta direktiiv 2008/95/EÜ kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 299, lk 25).

---

| 24.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 245/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 245/6

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Adminitrativen sad — Burgas (Bulgaaria) 18. juunil 2013 — Lukoil Neftohim Burgas AD versus Nachalnik na Mitnicheski punkt „Pristanishte Burgas tsentar” pri Mitnitsa Burgas

(Kohtuasi C-330/13)

2013/C 245/09

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Adminitrativen sad — Burgas

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Lukoil Neftohim Burgas AD

Vastustaja: Nachalnik na Mitnicheski punkt „Pristanishte Burgas tsentar” pri Mitnitsa Burgas

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas KN-i grupi 27 selgitavate märkuste A lisas nimetatud meetod KN-i gruppi 27 kuuluvate toodete aromaatsete koostisosade [massi] määramiseks on vastuolus aromaatsete koostisosade mõiste määratlusega, mis sisaldub HS-i grupi 27 üldreeglites? Juhul kui selline vastuolu on olemas, siis kuidas tuleb kõnealused koostisosad määrata ja kas meetod A8TM B 2007 [ilmselt on mõeldud „АSТМ D 2007”] on selleks sobiv ja lubatav? |
| --- | --- |

1.

Kas KN-i grupi 27 selgitavate märkuste A lisas nimetatud meetod KN-i gruppi 27 kuuluvate toodete aromaatsete koostisosade [massi] määramiseks on vastuolus aromaatsete koostisosade mõiste määratlusega, mis sisaldub HS-i grupi 27 üldreeglites? Juhul kui selline vastuolu on olemas, siis kuidas tuleb kõnealused koostisosad määrata ja kas meetod A8TM B 2007 [ilmselt on mõeldud „АSТМ D 2007”] on selleks sobiv ja lubatav?

| 2. | Milline tähendus on KN-i grupi 27 selgitavates märkustes ja HS-i grupi 27 selgitavates märkustes, samuti HS-i grupi 27 märkuses 2 kasutatud mõistel „mittearomaatsed koostisosad”? Kas selle mõiste tähendus kattub mõiste „mittearomaatsed süsivesinikud” tähendusega või on sellest laiem? Kui see on viimati nimetatud mõiste tähendusest laiem, siis kas see hõlmab kõiki koostisosi, mis massi poolest ei kuulu mõiste „aromaatsed koostisosad” alla, või on tegemist sellise toote koostisosadega nagu on kõne all põhikohtuasjas, mis ei kuulu massi poolest kumbagi nimetatud kategooriasse — ei „aromaatsete koostisosade” ega „mittearomaatsete koostisosade” kategooriasse? |
| --- | --- |

2.

Milline tähendus on KN-i grupi 27 selgitavates märkustes ja HS-i grupi 27 selgitavates märkustes, samuti HS-i grupi 27 märkuses 2 kasutatud mõistel „mittearomaatsed koostisosad”? Kas selle mõiste tähendus kattub mõiste „mittearomaatsed süsivesinikud” tähendusega või on sellest laiem? Kui see on viimati nimetatud mõiste tähendusest laiem, siis kas see hõlmab kõiki koostisosi, mis massi poolest ei kuulu mõiste „aromaatsed koostisosad” alla, või on tegemist sellise toote koostisosadega nagu on kõne all põhikohtuasjas, mis ei kuulu massi poolest kumbagi nimetatud kategooriasse — ei „aromaatsete koostisosade” ega „mittearomaatsete koostisosade” kategooriasse?

| 3. | Kas nii aromaatseid kui ka mittearomaatseid koostisosi KN-i grupi 27 ja HS-i grupi 27 tähenduses on lubatud määrata ühe ja sama meetodi järgi, ja kui vastus on jaatav, siis millise meetodi järgi? Kui see ei ole lubatud, siis millist meetodit tuleb kasutada aromaatsete koostisosade määramiseks ja millist meetodit mittearomaatsete koostisosade määramiseks? |
| --- | --- |

3.

Kas nii aromaatseid kui ka mittearomaatseid koostisosi KN-i grupi 27 ja HS-i grupi 27 tähenduses on lubatud määrata ühe ja sama meetodi järgi, ja kui vastus on jaatav, siis millise meetodi järgi? Kui see ei ole lubatud, siis millist meetodit tuleb kasutada aromaatsete koostisosade määramiseks ja millist meetodit mittearomaatsete koostisosade määramiseks?

| 4. | Kumb KN-i grupi 27 kahest rubriigist, kas rubriik 2707 või rubriik 2710, tähistab kõige täpsemalt toodet, millel on sellised omadused nagu põhikohtuasjas kõne all oleval tootel? |
| --- | --- |

4.

Kumb KN-i grupi 27 kahest rubriigist, kas rubriik 2707 või rubriik 2710, tähistab kõige täpsemalt toodet, millel on sellised omadused nagu põhikohtuasjas kõne all oleval tootel?

| 5. | Juhul kui mõlemad rubriigid tähistavad toodet, millel on sellised omadused nagu põhikohtuasjas kõne all oleval tootel, sama täpselt, siis kas aromaatsete koostisosade massi ülekaal on omadus, mis määrab nende põhiolemuse? |
| --- | --- |

5.

Juhul kui mõlemad rubriigid tähistavad toodet, millel on sellised omadused nagu põhikohtuasjas kõne all oleval tootel, sama täpselt, siis kas aromaatsete koostisosade massi ülekaal on omadus, mis määrab nende põhiolemuse?

| 6. | Kumb kahest rubriigist, kas rubriik 2707 või rubriik 2710, hõlmab tooteid, mille omadused on põhikohtuasjas kõne all oleva toote omadustega kõige sarnasemad? |
| --- | --- |

6.

Kumb kahest rubriigist, kas rubriik 2707 või rubriik 2710, hõlmab tooteid, mille omadused on põhikohtuasjas kõne all oleva toote omadustega kõige sarnasemad?

| 7. | Kas KN-i alamrubriikide 2707 99 91 ja 2707 99 99 selgitavate märkuste ühe osa ja HS-i grupi 27 märkuse 2 vahel on vastuolu või kas viimati nimetatud märkus ei ole ammendav, vaid kõigest näitlik?
  KN-i alamrubriikide 2707 99 91 ja 2707 99 99 selgitavate märkuste kohaselt klassifitseeritakse „rasked õlid (v.a toorõlid), mis on saadud kõrgetemperatuurilise kivisöetõrva destilleerimisel,” — kui need ei vasta KN-i kõnealuste alamrubriikide selgitavates märkustes nimetatud neljale kumulatiivsele tingimusele — vastavalt nende omadustele alamrubriikidesse „[...] 2710 19 31 — 2710 19 99 [...]”.
  HS-i grupi 27 märkuse 2 kohaselt hõlmab rubriigis 2710 sisalduv termin „naftaõlid ja bituminoossetest mineraalidest saadud õlid” ka samalaadseid õlisid ning peamiselt segatud küllastumata süsivesinikke sisaldavaid õlisid, mis on saadud mis tahes viisil, tingimusel et mittearomaatsete koostisosade mass ületab aromaatsete koostisosade massi. |
| --- | --- |

7.

Kas KN-i alamrubriikide 2707 99 91 ja 2707 99 99 selgitavate märkuste ühe osa ja HS-i grupi 27 märkuse 2 vahel on vastuolu või kas viimati nimetatud märkus ei ole ammendav, vaid kõigest näitlik?

KN-i alamrubriikide 2707 99 91 ja 2707 99 99 selgitavate märkuste kohaselt klassifitseeritakse „rasked õlid (v.a toorõlid), mis on saadud kõrgetemperatuurilise kivisöetõrva destilleerimisel,” — kui need ei vasta KN-i kõnealuste alamrubriikide selgitavates märkustes nimetatud neljale kumulatiivsele tingimusele — vastavalt nende omadustele alamrubriikidesse „[...] 2710 19 31 — 2710 19 99 [...]”.

HS-i grupi 27 märkuse 2 kohaselt hõlmab rubriigis 2710 sisalduv termin „naftaõlid ja bituminoossetest mineraalidest saadud õlid” ka samalaadseid õlisid ning peamiselt segatud küllastumata süsivesinikke sisaldavaid õlisid, mis on saadud mis tahes viisil, tingimusel et mittearomaatsete koostisosade mass ületab aromaatsete koostisosade massi.

| 8. | Kas omavahel on vastuolus KN-i alamrubriikide 2707 99 91 ja 2707 99 99 selgitavad märkused (tooted, mille puhul on ülekaalus aromaatsete koostisosade mass ja mis ei vasta kõigile neljale punktides a–d esitatud tingimusele, klassifitseeritakse alamrubriikidesse 2710 19 31–2710 19 99) ja HS-i rubriigi 2710 selgitavate märkuste I osa punkt B, millele viitavad KN-i grupi 27 selgitavad märkused (ja mille kohaselt ei kuulu sellesse rubriiki õlid, mille aromaatsete koostisosade mass ületab mittearomaatsete koostisosade massi, olenemata sellest, kas need on saadud naftaõli töötlemisel või muul viisil)? |
| --- | --- |

8.

Kas omavahel on vastuolus KN-i alamrubriikide 2707 99 91 ja 2707 99 99 selgitavad märkused (tooted, mille puhul on ülekaalus aromaatsete koostisosade mass ja mis ei vasta kõigile neljale punktides a–d esitatud tingimusele, klassifitseeritakse alamrubriikidesse 2710 19 31–2710 19 99) ja HS-i rubriigi 2710 selgitavate märkuste I osa punkt B, millele viitavad KN-i grupi 27 selgitavad märkused (ja mille kohaselt ei kuulu sellesse rubriiki õlid, mille aromaatsete koostisosade mass ületab mittearomaatsete koostisosade massi, olenemata sellest, kas need on saadud naftaõli töötlemisel või muul viisil)?

| 9. | Milline on autentne tekst ja milline autentne tähendus on KN-i alamrubriikide 2707 99 91 ja 2707 99 99 selgitavate märkuste teisel lausel, mille bulgaariakeelne sõnastus on „Между тези продукти могат да се упоменат” [sõnasõnaline tõlge: „Nende toodete seas võib nimetada”, sätte eestikeelne versioon: „Nende toodete hulka kuuluvad”] ja ingliskeelne sõnastus on „These products are”? |
| --- | --- |

9.

Milline on autentne tekst ja milline autentne tähendus on KN-i alamrubriikide 2707 99 91 ja 2707 99 99 selgitavate märkuste teisel lausel, mille bulgaariakeelne sõnastus on „Между тези продукти могат да се упоменат” [sõnasõnaline tõlge: „Nende toodete seas võib nimetada”, sätte eestikeelne versioon: „Nende toodete hulka kuuluvad”] ja ingliskeelne sõnastus on „These products are”?

| 10. | Kuidas tuleb toode, millel on sellised omadused nagu põhikohtuasjas kõne all oleval tootel, klassifitseerida juhul, kui selle toote aromaatsete koostisosade mass ületab mittearomaatsete koostisosade massi, kuid toode ei vasta kõigile neljale kumulatiivsele tingimusele, mis on sätestatud KN-i alamrubriikide 2707 99 91 ja 2707 99 99 selgitavate märkuste punktis 1? |
| --- | --- |

10.

Kuidas tuleb toode, millel on sellised omadused nagu põhikohtuasjas kõne all oleval tootel, klassifitseerida juhul, kui selle toote aromaatsete koostisosade mass ületab mittearomaatsete koostisosade massi, kuid toode ei vasta kõigile neljale kumulatiivsele tingimusele, mis on sätestatud KN-i alamrubriikide 2707 99 91 ja 2707 99 99 selgitavate märkuste punktis 1?

---

Üldkohus

| 24.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 245/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 245/8

---

Üldkohtu 9. juuli 2013. aasta otsus — Arango Jaramillo jt versus EIP

(Kohtuasi T-234/11 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Avalik teenistus - EIP töötajad - Üldkohtu otsuse uuesti läbivaatamine - Esimeses kohtuastmes hagi läbi vaatamata jätmine ilmselge vastuvõetamatuse tõttu - Pension - Pensioniskeemi tehtavate sissemaksete suurendamine - Hagi esitamise tähtaeg - Mõistlik aeg)

2013/C 245/10

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitajad: Oscar Orlando Arango Jaramillo (Luxembourg, Luksemburg) ja 34 Euroopa Investeerimispanga teenistujat, kelle nimed on ära toodud kohtuotsuse lisas (esindajad: advokaadid B. Cortese ja C. Cortese)

Teine menetluspool: Euroopa Investeerimispank (esindajad: C. Gómez de la Cruz ja T. Gilliams, keda abistas P.-E. Partsch)

Ese

Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (esimene koda) 4. veebruari 2011. aasta määruse peale kohtuasjas F-34/10: Arango Jaramillo jt vs. Euroopa Investeerimispank (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata) selle kohtumääruse tühistamiseks.

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (esimene koda) 4. veebruari 2011. aasta määrus kohtuasjas F-34/10: Arango Jaramillo jt vs. Euroopa Investeerimispank. |
| --- | --- |

1.

Tühistada Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (esimene koda) 4. veebruari 2011. aasta määrus kohtuasjas F-34/10: Arango Jaramillo jt vs. Euroopa Investeerimispank.

| 2. | Saata kohtuasi tagasi Avaliku Teenistuse Kohtuss. |
| --- | --- |

2.

Saata kohtuasi tagasi Avaliku Teenistuse Kohtuss.

| 3. | Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi. |
| --- | --- |

3.

Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi.

---

(1)  ELT C 211, 16.7.2011.

---

| 24.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 245/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 245/8

---

Üldkohtu 9. juuli 2013. aasta otsus — Lito Maieftiko Gynaikologiko kai Cheirourgiko Kentro versus komisjon

(Kohtuasi T-552/11) (1)

(Tühistamishagi - Leping liidu finantsabi andmise kohta koostöö arendamise projektile meditsiinivaldkonnas - Võlateade - Vaidluse lepinguline laad - Vaidlustamatu akt - Vastuvõetamatus - Vastuhagi summa väljamõistmiseks)

2013/C 245/11

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Lito Maieftiko Gynaikologiko kai Cheirourgiko Kentro AE (Ateena, Kreeka) (esindaja: E. Tzannini)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: M. Condou-Durande ja S. Lejeune, keda abistas advokaat E. Petritsi)

Ese

Ühelt poolt nõue tühistada komisjoni 9. septembri 2011. aasta võlateade nr 3241109207 83 001,09 euro tagasinõudmiseks, mis maksti hagejale ühele projektile antud liidu finantsabi raames, ning teiselt poolt vastuhagi hagejalt nimetatud summa koos sellele lisanduvate intressidega välja mõistmiseks.

Resolutsioon

| 1. | Jätta tühistamishagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta tühistamishagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

| 2. | Mõista Lito Maieftiko Gynaikologiko kai Cheirourgiko Kentro AE-lt Euroopa Komisjoni kasuks põhisummana välja 83 001,09 eurot ning alates 25. oktoobrist kuni põhivõla täieliku tasumiseni viivitusintressina 11,37 eurot/päevas. |
| --- | --- |

2.

Mõista Lito Maieftiko Gynaikologiko kai Cheirourgiko Kentro AE-lt Euroopa Komisjoni kasuks põhisummana välja 83 001,09 eurot ning alates 25. oktoobrist kuni põhivõla täieliku tasumiseni viivitusintressina 11,37 eurot/päevas.

| 3. | Mõista kohtukulud välja Lito Maieftiko Gynaikologiko kai Cheirourgiko Kentro-lt, sealhulgas ajutiste meetmete kohaldamise menetlusega seonduvad kulud. |
| --- | --- |

3.

Mõista kohtukulud välja Lito Maieftiko Gynaikologiko kai Cheirourgiko Kentro-lt, sealhulgas ajutiste meetmete kohaldamise menetlusega seonduvad kulud.

---

(1)  ELT C 6, 7.1.2012.

---

| 24.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 245/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 245/9

---

Üldkohtu 10. juuli 2013. aasta otsus — Kreyenberg versus Siseturu Ühtlustamise Amet — komisjon (MEMBER OF €e euro experts)

(Kohtuasi T-3/12) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Kehtetuks tunnistamise menetlus - Ühenduse kujutismärk MEMBER OF €e euro experts - Absoluutne keeldumispõhjus - Liidu ja selle tegevusvaldkondade embleemid - Euro tähis - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt i)

2013/C 245/12

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Heinrich Kreyenberg (Ratingen, Saksamaa) (esindaja: advokaat J. Krenzel)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: A. Poch)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Euroopa Komisjon

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 5. oktoobri 2011. aasta (asi R 1804/2010-2) selle otsuse peale, mis puudutab Euroopa Komisjoni ja Heinrich Kreyenbergi vahelist kaubamärgi kehtetuks tunnistamise menetlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Heinrich Kreyenbergi kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) kohtukulud). |
| --- | --- |

2.

Jätta Heinrich Kreyenbergi kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) kohtukulud).

---

(1)  ELT C 65, 3.3.2012.

---

| 24.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 245/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 245/9

---

31. mail 2013 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 21. märtsi 2013. aasta otsuse peale kohtuasjas F-111/11, van der Aat jt. versus komisjon

(Kohtuasi T-304/13 P)

2013/C 245/13

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitajad: Chris van der Aat (Besozzo, Itaalia), Kamel Abbas (Besozzo), Roberto Accorsi (Ispra, Itaalia), Fredric Achard (Masciago Primo, Itaalia), Tuomas Aitasalo (Travedona Monate, Itaalia), Robert Alabrese (Cuvio, Itaalia), Daniel Albrecht (Comabbio, Itaalia), Stefano Alessandrini (Cittiglio, Itaalia), Marlene Alvarez Alvarez (Besozzo), Salvatore Amato (Lavagna, Itaalia), Angiola Amore (Angera, Itaalia), Giuseppe Amoruso (Besozzo), Michel Amsellem (Sangiano, Itaalia), Fivos Andritsos (Gavirate, Itaalia), Alessandro Annoni (Laveno, Itaalia), Massimo Anselmi (Sesto Calende, Itaalia), Carlo Antoniotti (Orino, Itaalia), Aldo Ardia (Besozzo), Fernando Arroja (Varese, Itaalia), Karin Aschberger (Ranco, Itaalia), Andreas Aschberger (Ranco), Heikki Aulamo (Besozzo), Davide Auteri (Varese), Roberto Babich (Gavirate), Valentino Bada (Ispra), Vagn Bak-Mikkelsen (Angera), Simone Bano (Mornago, Itaalia), Joaquin Baraibar (Ispra), Vittorio Barale (Vercelli, Itaalia), Stefano Baranzini (Angera), Thomas Barbas (Varese), Caterina Barbera (Laveno), Marco Barbero (Verbania, Itaalia), Paulo Barbosa (Ispra), Elena Bardelli (Monvalle, Itaalia), Renzo Bardelli (Besozzo), Jose Ignacio Barredo Cano (Ispra), Marco Basso (Varano Borghi, Itaalia), Maurizio Bavetta (Cadrezzate, Itaalia), Claudio Belis (Ispra), Carlo Bellora (Milano, Itaalia), Alan Belward (Cittiglio), Zita Bemova (Taino, Itaalia), Enrico Ben (Varese), Jose Bento Valente (Varese), Claudio Bergonzi (Angera), Walter Bertato (Taino), Paolo Bertoldi (Varese), Luciana Bervoets Rossini (Angera), Emanuela Besozzi Pedroncin (Taino), Rene Beuchle (Ispra), Massimo Bianchi (Marnate, Itaalia), Pierangelo Biavaschi (Brebbia, Itaalia), Giovanni Bidoglio (Somma Lombardo, Itaalia), James William Bishop (Taino), Herve Blanchard (Ispra), Ornella Blo (Casciago, Itaalia), Fabio Bocci (San Giuliano Terme, Itaalia), Giuseppe Bof (Ispra), Ottavio Bolchini (Varese), Silvia Bombardone (Verbania), Renato Bonaldo (Ispra), Fabrizio Bonato (Ispra), Laura Bonfini (Sesto Calende), Chiara Boni (Porto Valtravaglia, Itaalia), Isabelle Borgotti (Ispra), Gilles Bories (Masciago Primo), Ann-Charlotte Boström (Cadrezzate), Pernille Brandt (Besozzo), Olivier Breas (Ranco), Norbert Brinkhof (Besozzo), Norbert Brinkhoff-Button (Ranco), Marco Broglia (Cernusco sul Naviglio, Itaalia), Davide Brunella (Varese), Bruno Brunori (Besozzo), Roberto Brunotti (Ispra), Philippe Buchet (Biandronno, Itaalia), Barbara Bulgarelli (Taino), Armin Burger (Brebbia), Janice Cake (Malgesso, Itaalia), Philip Cake (Malgesso), Francesco Calcerano (Brebbia), Erika Caldarozzi (Laveno Mombello, Itaalia), Maria Paula Caldeira Guimaraes (Luvinate, Itaalia), Luisa Calì (Ispra), Luigi Calzolai (Gavirate), Cecilia Campo (Brebbia), Jose Cancelinha (Varese), Daniela Cancellieri (Besozzo), Pierluigi Canevari (Brebbia), Elisabetta Canuti (Caravate, Itaalia), Natale Cao (Ispra), Valerio Capelli (Angera), Philippe Caperan (Ranco), Guiseppina Carabellò (Varese), Manuela Carcano (Besozzo), Giancarlo Carnielli (Gavirate), Massimo Carriero (Ranco), Eda Carriero (Cadrezzate), Folco Casadei (Barasso, Itaalia), Juan Casado Poblador (Varano Borghi), Silvia Casati (Angera), Anna Casè (Angera), Roberto Cattalini (Cadrezzate), Fabrizia Cavalli (Angera), Mauro Caviglia (Sesto Calende), Mario Centurelli (Travedona Monate), Alessandra Cerutti (Laveno Mombello), Jean-Marc Chareau (Monvalle), Diana Charels (Cocquio Trevisago, Itaalia), Fiorella Chennaux (Ranco), Michael Cherlet (Leggiuno, Itaalia), Frans M. Christensen (Taino), Laura Ciafre’ (Monvalle), Ewa Ciesielska (Ispra), Francis Clement (Leggiuno), Sandra Coecke (Varese), Giacomo Cojazzi (Ispra), Angelo Collotta (Ispra), Ambrogio Colombo (Lonate Pozzolo, Itaalia), Rinaldo Colombo (Angera, Itaalia), Michele Conti (Angera), Valeria Contini (Cadrezzate), Maida Contini (Leggiuno), Stephane Cordeil (Besozzo), Johannes Bonefatius Comelissen (Cerro di Laveno, Itaalia), Raffaella Corvi (Varese), Loredana Costantini-Barresi (Besozzo), Philip Costeloe (Varese), Giulio Cotogno (Rovellasca, Itaalia), Constantin Coutsomitros (Ranco), Raymond Crandon (Monvalle), Marino Crivelli (Gavirate), Yves Robert Crutzen, (Ranco), Una Cullinan (Malgesso), Leopoldo Da Silva Pestana (Ispra), Felice DaI Bosco (Leggiuno), Carla DaI Molin D’Alessio (Orino), Francesco D’Alberti (Brebbia), Gianfranco De Grandi (Ispra), Johannes De Lange (Bardello, Itaalia), Arie De Roo (Besozzo), Gaetano De Vita (Ispra), Gerhard De Vries (Ispra), Luc Dechamp (Monvalle), Massimo Della Rossa (Besozzo), Alessandro Dell’Acqua (Carnago, Itaalia), Franciscus Dentener (Caravate), Marc Detry (Brebbia), Claudio Devisoni (Ispra), Wim Devos (Castelveccana, Itaalia), Lorenzo Di Cesare (Monvalle), Fabiana Di Fabio (Cocquio Trevisago), Michele Di Franco (Palermo, Itaalia), Pietro Di Maggio (Ispra), Luisa Diez (Ispra), Hendrik Doerner (Varese), Soledad Dominguez (Travedona Monate), Tijmen Doppenberg (Besozzo), Fernando Manuel Dos Santos Marques (Ispra), Kevin Douglas (Brebbia), Pascal Dransart (Ispra), Ioannis Drossinos (Azzio, Itaalia), Jean-Noël Druon (Cadrezzate), Matthew Duane (Angera), Gregoire Dubois (Angera), Janja Dugar (Leggiuno), Thierry Dujardin (Osmate, Itaalia), Ewan Duncan Dunlop (Vergiate, Itaalia), Torbjon Dyngeland (Malgesso), Zdzislav Dzbikowicz (Taino), Alexander Nicolaas Ebbeling (Monvalle), Patrizia Ebbeling Cerreoni (Monvalle), Andrée Ebser (Porto Valtravaglia), Robert Edwards (Ispra), Adriaan Eeckels (Bardello), Daniele Ehrlich (Malborghetto, Itaalia), Filippo Elio (Gavirate), Federico Ereno (Osmate), Josè Esteves (Varese), Luciano Fabbri (Pioltello, Itaalia), Natale Faedda (Ispra), Henrique Fattori (Gavirate), Carlo Ferigato (Baveno, Itaalia), Fernando Fernandez Espinosa (Ispra), Manuel Ferreira (Laveno Mombello), Michael Field (Besozzo), Jorge Manuel Figueiredo Morgado (Varese), Roberto Fioravazzi (Ispra), Luca Fiore (Varese), Gianluca Fiore (Varese), Christian Folco (Ranco), Claudio Fontanella (Besozzo), Vittorio Forcina (Ranco), Marie-Christine Forment (Bregano, Itaalia), Fausto Forni (Brebbia), Marina Forte, (Varese), Patrizia Forti (Malgesso), Susanne Fortunato (Besozzo), Romuald Franielczyk (Ispra), Alberto Franzetti (Taino), Fabio Fratino (Besozzo), Marco Luca Frattini (Varese), Santino Frison (Taino), Claudia Fuccillova (Bregano), Karen Fullerton (Sangiano), Salvatore Furfaro (Taino), Alberto Fusari (Malgesso), Nathalie Galfre’ Dumont (Varese), Roberto Galleano (Besozzo), Francisco Javier Gallego Pinilla (Laveno-Mombello, Itaalia), Ana Gallego Romero (Barasso), Paola Galmarini (Tradate, Itaalia), Stefano Galmarini (Porto Valtravaglia), Marco Galparoli (Tradate), Anabela Galvao Saraiva (Ranco), Gino Gangale (Caravate), Maurizio Garbin (Comignago, Itaalia), Garcia Luis Garcia Centeno (Ispra), Teofilo Garcia Domingo (Varese), Maurizio Gastaldello (Casciago), Simone Gatti (Milano), Bernd Manfred Gawlik (Sarrebruck, Allemagne), Marco Gemelli (Massino Visconti, Itaalia), Cristina Gemo (Varese), Tommaso Genovese (Cocquio Trevisago), Michel Gerboles (Gavirate), Stefania Gerli (Comerio, Itaalia), Eugenio Gervasini (Varese), Alessia Ghezzi (Varese), Michela Ghiani (Laveno M., Itaalia), Georgios Giannopoulos (Taino), Peter Neil Gibson (Ispra), Sabrina Gioria (Veruno, Itaalia), Raimondo Giuliani (Bologna, Itaalia), Davide Giussani (Leggiuno), Marusca Gnecchi (Gavirate), Joao Gonçalves (Orino), Eddy Gorts (Varese), Caterina Gozzi (Ranco), Jean-Marie Gregoire (Besozzo), Claudius Griesinger (Orino), Carsten Gruenig (Leggiuno), Claude Guillou (Ispra), Jean-Philippe Guisset (Comerio), Laurence Guy-Mikkelsen (Angera), Maria Elizabeth Halder (Besozzo), Stamatia Halkia (Varese), George Ranke (Ranco), Philippe Hannaert (Cittiglio), Isabelle Hariga (Brebbia), Carina Henriksson (Vernazza, Itaalia), Pierette Henuset Chambefort (Besozzo), Francisco Javier Hervas de Diego (Ispra), Michel Hick (Besozzo), Jens Liengaard Hjorth (Laveno Mombello), Eddo J. Hoekstra (Leggiuno), Johann Hofberr (Laveno Mombello), Marc Charles Hohenadel (Azzate, Itaalia), Uwe Holzwarth (Taino), Wijbe Horstmann (Ispra), Tania Huber (Cadrezzate), Philippe Hubert (Besozzo), Bogdan Ionescu (Reno di Leggiuno), Henrique Jaecques (Ranco), Kathleen James (Angera), Annett Janunsch Roi (Laveno Mombello), Dominique Jassogne (Angera), Niels Roland Jensen (Ispra), Francesco Joudioux (Varese), Ilmo Kalkas (Cadrezzate), Kristina Kalkas (Cadrezzate), Ioannis Kannellopoulos (Besozzo), Simon Kay (Besozzo), Robert Kenny (Cittiglio), Hervè Kerdiles (Monvalle), Raoul Kiefer (Varese), Françoise Kievits (Luvinate), Agnieszka Kinsner Ovaskainen (Travedona Monate), Manfred Kohl (Cadrezzate), Jan Kozempel (Uhersky Brod, Tšehhi Vabariik), Elisabeth Krausmann (Angera), Pascal Kupper (Brebbia), Jurgita Kurganiene (Ispra), Donato Lacerenza (Ternate, Itaalia), Salvatore Laganga (Ispra), Friedrich Lagler (Besozzo), Izabella Lahodynsky (Leggiuno), Gaston Francisco Lanappe (Varese), Ingrid Langezaal (Orino), Eric Yann Lazarus (Ispra), Peter Lazzari (Laveno Mombello), Philippe Le Lijour (Leggiuno), Bernadette Legros (Taino), Massimo L’Episcopo (Ispra), Dominique Leriche (Laveno Mombello), Dominique Lesueur (Varese), An Lievens (Brebbia), Amin Lievens (Angera), Jacobus Ligthart (Luino, Itaalia), Jens Patrick Linge (Gavirate), Giovanni Locoro (Lonate Ceppino, Itaalia), Per Andreas Loekkemyhr (Brebbia), Giovanna Lombardo (Besozzo), Robert Loos (Laveno Mombello), Maciej Lopatka (Angera), Francisco Lopes (Brebbia), Manuel Lozano (Sesto Calende), Luigi Lunardi Bizzarri (Bregano), Shirley Lutz (Ispra), Egidio Macavero (Ispra), Giovanni Macchi (Gavirate), Girolamo Maddi (Laveno Mombello), Carmela Maddi Brunoni (Malgesso), Georges Magonette (Besozzo), Vincent Mahieu (Brüssel, Belgia), Giuseppe Angelo Mainardi (Brovello Carpugnino, Itaalia), Sergio Mainetti (Ispra), Francesca Malgaroli (Paruzzaro, Itaalia), Rosemarie Marabelli (Gavirate), Barbara Marchetti (Brenta, Itaalia), Giulio Mariani (Ispra), Alessandro Marotta (Varese), Sebastiao Martins Dos Santos (Cittiglio), Osvaldo Mattana (Lavena Ponte Tresa, Itaalia), Philippe Mayaux (Laveno, Itaalia), Matteo Mazzuccato (Legnano, Itaalia), Wolfgang Mehl (Angera), Frederic Melin (Taino), Katia Menegon (Montebelluna, Itaalia), Giovanni Mercurio (Varese), Eva Merglova (Laveno Mombello), Giuseppe Merlo (Cerretto Langhe, Itaalia), Fabio Micale (Ispra), Roberto Miglini (Monvalle), Anne Milcamps (Gavirate), Pascal Millan (Varese), Michel Millot (Orino), G. Franco Minchillo (Varese), Apollonia Miola (Varese), Silvana Mistri (Brebbia), Javier Molina Ruiz (Osmate), Umberto Montaretto Marullo (Castel Rozzone, Itaalia), François Montigny (Barasso), Giuseppe Morelli (Besozzo), Sergio Mota (Ispra), Paolo Mozzaglia (Ranco), Friedrich Muehlbauer (Varese), Harald Muellejans (Induno Olona, Itaalia), Sharon Munn (Besozzo), Rino Tiziano Nangeroni (Malgesso), Luciano Nannucci (Ranco), Vito Nardo (Angera), Fabrizio Natale (Gavirate), Paul Nauwelaers (Casciago), Remedios Navas Castro (Cocquio Trevisago), Paolo Negro (Sesto Calende), Francesca Neviani (Varese), Nicholas Charles Nicholson (Laveno Mombello), Birgit Nickel (Monvalle), George Nicol (Cuvio), Tonny Nielsson (Taino), Hans Nieman (Brebbia), Ole Norager (Laveno Mombello), Jean-Pierre Nordvik (Cocquio Trevisago), Francesco Noseda (Leggiuno), Gianni Novello (Cominago, Itaalia), Leo Nykjaer (Laveno Mombello), Franco Oliveri (Genova, Itaalia), Marco Ooms (Sesto Calende), Marie Oskarsson (Leggiuno), Juha Ovaskainen (Travedona Monate), Ramona Pagnottaro (Parme, Itaalia), Rita Paiola (Ranco), Sazan Pakalin (Varese), Panagiotis Panagos (Monvalle), Arrigo Panizza (Brebbia), Antonio Pannunzio (Besozzo), Rana Pant (Leggiuno), Bruno Paracchini (Ispra), Sergio Paris (Azzio), Alberto Paris (Taino), Rosanna Passarella (Laveno Mombello), Marco Pastori (Brugherio, Itaalia), Alexandre Patak Dennstedt (Sangiano), Valerio Pedroni (Besozzo), Paolo Peerani (Caravate), Pierre Pegon (Varese), Paolo Pellegrini (Ghiffa, Itaalia), Grazia Pellegrini (Brebbia), Rogerio Peralta (Gavirate), Domenico Perrotta (Malnate, Itaalia), Ugo Pesee (Cadrezzate), Georg Peter (Castelletto Ticino, Itaalia), Paola Piccinini (Turin), Fabio Pieri (Vasanello, Itaalia), Ronald Piers de Raveshoot (Leggiuno), Tiziano Pinato (Besozzo), Gregor Pinski (Castelletto Ticino), Giuliano Pirelli (Lecce, Itaalia), Antonio Piscia (Cadrezzate), Paolo Pizziol (Varese), Maria Carmen Pombo Lopez (Casciago), Wietse Post (Taino), Jesus Felix Pozuelo Moreno (Varese), Marsia Pozzato (Sesto Calende), Steven Price (Taino), Pilar Prieto Peraita (Angera), Gioacchino Puccia (Besozzo) Michel Quicheron (Angera), Maria-Antonella Rafaele (Bregano), Alessandra Ravagli (Varese), Diana Rembges (Travedona Monate), Graziano Renaldi (Porto Ceresio, Itaalia), Fabiano Reniero (Taino), Patrice Richir (Leggiuno), Alessandra Rigamonti (Arcisate, Itaalia), Maurizio Ristori (Comerio), Luca Riva (Besozzo), Paolo Roggeri (Travedona Monate), Francesco Rossi (Veruno), François Rossi (Cittiglio), Carlo Rovei (Leggiuno), Mauro Roveri (Taino), Espedito Ruotolo (Ispra), Pasquale Salvatore (Angera), Francesco Salvi (Angera), Ilario Santangelo (Osmate), Juan Jose Sanz Ortega (Besozzo), Juan Ignacio Saracho (Ranco), Gianpio Sartorio (Cadrezzate), Antonio Scanga (Dumenza, Itaalia), Rita Scardigli (Ispra), Stefan Scheer (Caravate), Hans Guenther Schneider (Laveno Mombello), Christiane Schwartz (Varese), Dario Scotto (Varese), Mirco Sculati (Angera), Arcadio Segura Arnau (Ispra), Gianfranco Selvagio (Gallarate, Itaalia), Fabrizio Sena (Ispra), Chiara Senaldi (Somma Lombardo), Natalia Serra Francisco (Brebbia), René Seynaeve (Besozzo), David Shaw (Cittiglio), Christos Siaterlis (Taino), Gilles Siccardi (Ispra), Anna Maria Silvano (Casciago), Federica Simonelli (Besozzo), Maria Carmen Simonetta (Sesto Calende), Susanna Simonetta (Sesto Calende), Philippe Simons (Sesto Calende), Helle Skejo (Orino), Birgit Sokull-Kluettgen (Ranco), Piero Soldo (Cadrezzate), Pere Soler Legresa (Besozzo), George Solomos (Barasso), Michel Sondag (Ispra), Sandra Sottocorno (Ispra), Peter Spruyt (Castelveccana), Valeria Staltari (Laveno Mombello), Hermann Stamm (Castelveccana), Hans Jürgen Stibig (Freiburg, Saksamaa), Nikolaos Stilianakis (Varese), Adolf Stips (Besozzo), Elena Stringa (Besozzo), Peter Strobl (Besozzo), Marinus Stroosnijder (Cittiglio), Marco Stuani (Cadrezzate), Luc Suetens (Leggiuno), Ewelina Sujka (Varese), Carmen Helena Suleau (Monvalle), Fabio Tamborini (Sesto Calende), Cristina Tarabugi (Cadrezzate), Pietro Tarateo (Comabbio), Vittorio Tarditi (Galliate Lombardo, Itaalia), G. Piero Tartaglia (Varese), Adrien Taruffi (Leggiuno), Fabio Taucer (Milano), Simona Tavazzi (Ispra), Nigel Georg Taylor (Varese), Roberto Tedeschi (Gavirate), Pierluigi Tenuta (Cadrezzate), An Thijs (Bardello), Mary Claude Thiriat (Ispra), Lionel Thoquer (Leggiuno), Philippe Thunis (Besozzo), Friedemann Timm (Castelveccana), Paolo Timossi (Arquata Scrivia, Itaalia), Daniel Tirelli (Taino), Salvatore Tirendi (Travedona Monate), Charles Edouard Tixier (Ranco), Daniela Toccafondi (Ispra), Andrea Tognoli (Varese), Pilade Tonini (Ispra), Katalin Toth (Cittiglio), Jutta Triebe (Varano Borghi), Georgios Tzamalis (Ateena, Kreeka), Enrico Vaccarezza (Mercallo, Itaalia), Ioannis Vakalis (Luvinate), Nadia Valentini (Varese), Angelo Valli (Biandronno), Massimo Valsesia (Paruzzaro), Geertruida Van Os (Varese), Diederik Van Regenmortel (Leggiuno), Serge Vanacker (Besozzo), Sabrina Vanelli (Vergiate), Ludo Vanvolsem (Halle, Belgia), Antonio Vargiu (Cagliari, Itaalia), Roberto Vasselli (Varese), Patricia Vedovatto (Besozzo), Stefano Venanzi (Bologna), Stefano Venturini (Brenta), Jean Verdebout (Ixelles, Belgia), Cristina Versino (Varese), Ana Lisa Vetere Arellano (Taino), Christina Vlassis (Taino), Vincenzo Vocino (Varese), Jürgen Vogt (Brebbia), Massimiliano Voinich (Besozzo), David Walker (Ranco), Uwe Weng (Besozzo), Helmuth Willers (Besozzo), Ulrike Winter (Ispra), Clemens Wittwehr (Laveno Mombello), Jan Wollgast (Travedona Monate), Maureen Wood (Cuveglio, Itaalia), Nikolaos Zampoukas (Sesto Calende), Marco Zanni, (Sovere, Itaalia), Giuseppe Zibordi (Gavirate), Carlo Zonca (Arona, Itaalia), Salvatore Zoppeddu (Sangiano), Antonio Zorzan (Leggiuno) ja Valerie Zuang (Casciago) esindajad: advokaadid S. Orlandi, D. Abreu Caldas et J.-N. Louis)

Teised menetluspooled: Euroopa Komisjon ja Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Apellatsioonkaebuse esitajad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada






  — | Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (kolmas koda) 21. märtsi 2013. aasta otsus kohtuasjas F-111/11: Chris Van der Aat jt vs. komisjon; |
| --- | --- | --- |

—

tühistada

—

Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (kolmas koda) 21. märtsi 2013. aasta otsus kohtuasjas F-111/11: Chris Van der Aat jt vs. komisjon;

| — | teha uus otsus ning






  — | tunnistada personalieeskirjade XI lisa artikkel 1 ning 11. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1445/2007 I lisas sisalduv metoodika käsiraamat õigusvastaseks; |
| --- | --- | --- |

—

teha uus otsus ning

—

tunnistada personalieeskirjade XI lisa artikkel 1 ning 11. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1445/2007 I lisas sisalduv metoodika käsiraamat õigusvastaseks;

| — | tunnistada nõukogu 20 detsembri 2010. aasta (EL) määrus nr 1239/2010, millega määratakse Varesese teenistujate töötasude suhtes kohaldatavaks paranduskoefitsiendiks 92,3, õigusvastaseks; |
| --- | --- |

—

tunnistada nõukogu 20 detsembri 2010. aasta (EL) määrus nr 1239/2010, millega määratakse Varesese teenistujate töötasude suhtes kohaldatavaks paranduskoefitsiendiks 92,3, õigusvastaseks;

| — | tühistada otsused hagejate töötasude teatiste koostamise kohta Varese linnale kohaldatava paranduskoefitsienti alusel, mis on ette nähtud nõukogu 20 detsembri 2010. aasta (EL) määruses nr 1239/2010 ja mida kohaldatakse alates 1. juulist 2010; |
| --- | --- |

—

tühistada otsused hagejate töötasude teatiste koostamise kohta Varese linnale kohaldatava paranduskoefitsienti alusel, mis on ette nähtud nõukogu 20 detsembri 2010. aasta (EL) määruses nr 1239/2010 ja mida kohaldatakse alates 1. juulist 2010;

| — | mõista mõlema astme kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista mõlema astme kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Apellatsioonkaebuse põhjenduseks esitavad apellandid järgmised väited.

| 1. | Esimene väide, et Avaliku Teenistuse Kohus rikkus õigusnormi, kui ta analüüsis põhjendamiskohustuse kohta käivat väidet, kuna ta asus seisukohale, et komisjon võis piirduda viitega määrusele nr 1239/2010 (1) selleks, et põhjendada otsust kohaldada Vareses töötavate apellantide töötasu arvutamiseks 4,8 protsendipunkti võrra vähendatud, 92,3% paranduskoefitsienti, samas kui komisjonil oli otsustav roll paranduskoefitsientide kindlaksmääramisel, kui ta hindas statistilisi andmeid ja nende koefitsientide kindlaksmääramises kasutavat meetodit. Seega ei ole komisjon kohaldanud ainult üldkohaldatavat akti ilma kaalutlusõigust kasutamata (puudutab vaidlustatud kohtuotsuse punkte 27 ja 28). |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et Avaliku Teenistuse Kohus rikkus õigusnormi, kui ta analüüsis põhjendamiskohustuse kohta käivat väidet, kuna ta asus seisukohale, et komisjon võis piirduda viitega määrusele nr 1239/2010 (1) selleks, et põhjendada otsust kohaldada Vareses töötavate apellantide töötasu arvutamiseks 4,8 protsendipunkti võrra vähendatud, 92,3% paranduskoefitsienti, samas kui komisjonil oli otsustav roll paranduskoefitsientide kindlaksmääramisel, kui ta hindas statistilisi andmeid ja nende koefitsientide kindlaksmääramises kasutavat meetodit. Seega ei ole komisjon kohaldanud ainult üldkohaldatavat akti ilma kaalutlusõigust kasutamata (puudutab vaidlustatud kohtuotsuse punkte 27 ja 28).

| 2. | Teine väide, et Avaliku Teenistuse Kohus rikkus õigusnormi, kui ta analüüsis dokumentidega tutvumise kohta käivat väidet, kuna ta asus seisukohale, et komisjonil ei ole kohustust edastada teavet, mida taotlesid personali esindajad, kes olid töötasuküsimusi puudutava töögrupi (edaspidi „töögrupp”) liikmed, ning seejärel apellandid. Apellandid väidavad muu hulgas järgmist:






  — | Avaliku Teenistuse Kohus on nii tehes eiranud eelkõige vaidlusaluste aktide olemust, paranduskoefitsientide kindlaksmääramise keerulist menetlust, mis põhjendab töögrupi loomist, selle töögrupi olemasolu kui sellist ning kohtueelse menetluse eesmärki; |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et Avaliku Teenistuse Kohus rikkus õigusnormi, kui ta analüüsis dokumentidega tutvumise kohta käivat väidet, kuna ta asus seisukohale, et komisjonil ei ole kohustust edastada teavet, mida taotlesid personali esindajad, kes olid töötasuküsimusi puudutava töögrupi (edaspidi „töögrupp”) liikmed, ning seejärel apellandid. Apellandid väidavad muu hulgas järgmist:

—

Avaliku Teenistuse Kohus on nii tehes eiranud eelkõige vaidlusaluste aktide olemust, paranduskoefitsientide kindlaksmääramise keerulist menetlust, mis põhjendab töögrupi loomist, selle töögrupi olemasolu kui sellist ning kohtueelse menetluse eesmärki;

| — | Avaliku Teenistuse Kohtu soovitatud meetod, mille tulemusel asjaomased isikud peavad dokumentidega tutvumise taotluse esitama väljaspool töögruppi ning kasutama neile kättesaadavaid õiguskaitsevahendeid, rikuks õigust tõhusale õiguskaitsevahendile, arvestades tähtaega, mille jooksul dokumentidega saaks tutvuda, ning seda, et tehniliste andmete analüüsimine oleks individuaalselt puudutatud sadadele teenistujatele raske; |
| --- | --- |

—

Avaliku Teenistuse Kohtu soovitatud meetod, mille tulemusel asjaomased isikud peavad dokumentidega tutvumise taotluse esitama väljaspool töögruppi ning kasutama neile kättesaadavaid õiguskaitsevahendeid, rikuks õigust tõhusale õiguskaitsevahendile, arvestades tähtaega, mille jooksul dokumentidega saaks tutvuda, ning seda, et tehniliste andmete analüüsimine oleks individuaalselt puudutatud sadadele teenistujatele raske;

| — | see seisukoht eirab lisaks töögrupi loomise „kasulikku mõju” ning töötasu puudutava paranduskoefitsiendi vaidlustamiseks personalieeskirjadega kehtestatud õiguskaitsevahendite lex specialis olemust. |
| --- | --- |

—

see seisukoht eirab lisaks töögrupi loomise „kasulikku mõju” ning töötasu puudutava paranduskoefitsiendi vaidlustamiseks personalieeskirjadega kehtestatud õiguskaitsevahendite lex specialis olemust.

| 3. | Kolmas väide, et Avaliku Teenistus Kohus rikkus õigusnormi, kui ta analüüsis ilmset hindamisviga puudutavat väidet:






  — | asudes seisukohale, et ühelt poolt Brüsseli ja Varese elukalliduse vahe ning teiselt poolt määrusega nr 1239/2010 kehtestatud Varese paranduskoefitsiendi vähendamine ei ole piisav ilmse hindamisvea olemasolu tuvastamiseks ning |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, et Avaliku Teenistus Kohus rikkus õigusnormi, kui ta analüüsis ilmset hindamisviga puudutavat väidet:

—

asudes seisukohale, et ühelt poolt Brüsseli ja Varese elukalliduse vahe ning teiselt poolt määrusega nr 1239/2010 kehtestatud Varese paranduskoefitsiendi vähendamine ei ole piisav ilmse hindamisvea olemasolu tuvastamiseks ning

| — | nõudes, et apellandid esitavad sama asjakohased ja täpsed andmed, kui need, mis on ainult komisjoni käsutuses, samas kui kohtupraktika nõuab ainult nende tõendite esitamist, mis on piisavad tõendamiskoormise ja vaidlusaluse koefitsiendi õiguspärasuse eelduse ümberpööramiseks. |
| --- | --- |

—

nõudes, et apellandid esitavad sama asjakohased ja täpsed andmed, kui need, mis on ainult komisjoni käsutuses, samas kui kohtupraktika nõuab ainult nende tõendite esitamist, mis on piisavad tõendamiskoormise ja vaidlusaluse koefitsiendi õiguspärasuse eelduse ümberpööramiseks.

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1239/2010, millega kohandatakse alates 1. juulist 2010 Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente (ELT L 338, lk 1).

---

| 24.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 245/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 245/12

---

11. juunil 2013 esitatud hagi — Elmaghraby ja El Gazaerly versus nõukogu

(Kohtuasi T-319/13)

2013/C 245/14

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Ahmed Alaeldin Amin Abdelmaksoud Elmaghraby (Kairo, Egiptus) ja Naglaa Abdallah El Gazaerly (London, Ühendkuningriik) (esindajad: D. Pannick, QC, barrister M. Lester ja solicitor M. O’Kane,)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada hagejaid puudutavas osas nõukogu 21. märtsi 2013. aasta otsus, mis käsitleb seoses olukorraga Egiptuses piiravaid meetmeid teatud isikute, üksuste ja asutuste suhtes (ELT 2013 L 82, lk 54); |
| --- | --- |

—

tühistada hagejaid puudutavas osas nõukogu 21. märtsi 2013. aasta otsus, mis käsitleb seoses olukorraga Egiptuses piiravaid meetmeid teatud isikute, üksuste ja asutuste suhtes (ELT 2013 L 82, lk 54);

| — | kõrvaldama kahtlused, et kõik hagejad on vastutavad riigi vara omastamise eest ja kohtuliku uurimise all Egiptuses; ja |
| --- | --- |

—

kõrvaldama kahtlused, et kõik hagejad on vastutavad riigi vara omastamise eest ja kohtuliku uurimise all Egiptuses; ja

| — | mõista hagejate kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista hagejate kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad viis väidet.

| 1. | Esimene väide põhineb sellel, et nõukogu ei ole esitanud asjakohaseid ega piisavaid põhjendusi hagejatest ühegi sissekandmise kohta 2013. aasta meetmetesse. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide põhineb sellel, et nõukogu ei ole esitanud asjakohaseid ega piisavaid põhjendusi hagejatest ühegi sissekandmise kohta 2013. aasta meetmetesse.

| 2. | Teine väide puudutab seda, et nõukogu on ilmselgelt valesti leidnud, et loetellu kandmise kriteerium oli iga hageja suhtes täidetud, kuivõrd nende nimetamiseks puudub nii õiguslik kui faktiline alus. |
| --- | --- |

2.

Teine väide puudutab seda, et nõukogu on ilmselgelt valesti leidnud, et loetellu kandmise kriteerium oli iga hageja suhtes täidetud, kuivõrd nende nimetamiseks puudub nii õiguslik kui faktiline alus.

| 3. | Kolmas väide põhineb sellel, et nõukogu on rikkunud oma andmekaitsemäärusest (EÜ) nr 45/2001 (1) ja andmekaitsedirektiivist 95/46/EÜ (2) tulenevaid kohustusi. andmekaitsega seotud kohustusi. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide põhineb sellel, et nõukogu on rikkunud oma andmekaitsemäärusest (EÜ) nr 45/2001 (1) ja andmekaitsedirektiivist 95/46/EÜ (2) tulenevaid kohustusi. andmekaitsega seotud kohustusi.

| 4. | Neljas väide puudutab seda, et nõukogu ei ole suutnud tagada hagejate kaitseõigusi ega õigust tõhusale kohtulikule kontrollile. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide puudutab seda, et nõukogu ei ole suutnud tagada hagejate kaitseõigusi ega õigust tõhusale kohtulikule kontrollile.

| 5. | Viies väide põhineb sellel, et komisjon on põhjendamatult ja ebaproportsionaalselt rikkunud hagejate põhiõigusi, muu hulgas nende õigust omandi, äri ja maine kaitsele. |
| --- | --- |

5.

Viies väide põhineb sellel, et komisjon on põhjendamatult ja ebaproportsionaalselt rikkunud hagejate põhiõigusi, muu hulgas nende õigust omandi, äri ja maine kaitsele.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, lk 1; ELT eriväljaanne 13/26 lk 102).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, lk 31; ELT eriväljaanne 13/15 lk 355).

---

| 24.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 245/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 245/12

---

19. juunil 2013 esitatud hagi — BT Limited Belgian Branch versus komisjon

(Kohtuasi T-335/13)

2013/C 245/15

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: BT Limited Belgian Branch (Diegem, Belgia) (esindajad: solicitor T. Leeson ja barrister C. Stockford)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada hagejale 19. aprillil 2013 teatatud otsus, millega lükati tagasi hageja pakkumus piiratud menetluses DIGIT/R2/PR/2011/039 ja sõlmiti leping teise pakkujaga; |
| --- | --- |

—

tühistada hagejale 19. aprillil 2013 teatatud otsus, millega lükati tagasi hageja pakkumus piiratud menetluses DIGIT/R2/PR/2011/039 ja sõlmiti leping teise pakkujaga;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt; |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt;

| — | teise võimalusena nimetada erapooletu ekspert eesmärgiga hinnata teise pakkuja pakkumuse vastavust tehnilisele kirjeldusele ja lükata otsuse tegemine edasi kuni nimetatud ekspert on välja andnud oma raporti, ja seejärel tühistada informaatika peadirektoraadi („DIGIT”) otsus ja mõista kohtukulud välja komisjonilt; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena nimetada erapooletu ekspert eesmärgiga hinnata teise pakkuja pakkumuse vastavust tehnilisele kirjeldusele ja lükata otsuse tegemine edasi kuni nimetatud ekspert on välja andnud oma raporti, ja seejärel tühistada informaatika peadirektoraadi („DIGIT”) otsus ja mõista kohtukulud välja komisjonilt;

| — | juhul, kui DIGIT sõlmib üleeuroopalise valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteemi uue generatsiooni („TESTA-ng”) lepingu, kohustada komisjoni hüvitama hagejale kahju, mis on talle tekkinud DIGITi õigusvastasest otsusest. |
| --- | --- |

—

juhul, kui DIGIT sõlmib üleeuroopalise valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteemi uue generatsiooni („TESTA-ng”) lepingu, kohustada komisjoni hüvitama hagejale kahju, mis on talle tekkinud DIGITi õigusvastasest otsusest.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kuus väidet.

| 1. | Esimene väide puudutab DIGITi poolt läbipaistvuse põhimõtte ja finantsmääruse (1) artiklis 113 ja ELTL artiklis 296 sätestatud põhjendamiskohustuse rikkumist. Seda sellepärast, et hankija teise pakkuja hindamisaruande olulisel määral muutmise tõttu ei olnud BT-l võimalust kontrollida, kas hankija on eduka pakkuja pakkumust õiglaselt hinnanud.
  Hageja väidab veel, et DIGIT ei ole esiteks piisavalt põhjendanud teise pakkuja pakkumuse hindamisaruande suures osas muutmist ja teiseks, isegi kui DIGIT on avaldanud põhjuseid, on need põhjused vastuvõetamatud. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide puudutab DIGITi poolt läbipaistvuse põhimõtte ja finantsmääruse (1) artiklis 113 ja ELTL artiklis 296 sätestatud põhjendamiskohustuse rikkumist. Seda sellepärast, et hankija teise pakkuja hindamisaruande olulisel määral muutmise tõttu ei olnud BT-l võimalust kontrollida, kas hankija on eduka pakkuja pakkumust õiglaselt hinnanud.

Hageja väidab veel, et DIGIT ei ole esiteks piisavalt põhjendanud teise pakkuja pakkumuse hindamisaruande suures osas muutmist ja teiseks, isegi kui DIGIT on avaldanud põhjuseid, on need põhjused vastuvõetamatud.

| 2. | Teine väide põhineb sellel, et DIGITi pakkumuste hindamismetoodika rikub avalikele pakkumismenetlustele kohalduvaid üldpõhimõtteid, muu hulgas läbipaistvuse ja õiglase ning võrdse kohtlemise põhimõtteid. Seda eriti, kuna (i) DIGITi punktitabel ei olnud teatavaks tehtud enne pakkumismenetlust ja (ii) selle ebatavaline ülesehitus andis teisele pakkujale õigusvastase eelise. |
| --- | --- |

2.

Teine väide põhineb sellel, et DIGITi pakkumuste hindamismetoodika rikub avalikele pakkumismenetlustele kohalduvaid üldpõhimõtteid, muu hulgas läbipaistvuse ja õiglase ning võrdse kohtlemise põhimõtteid. Seda eriti, kuna (i) DIGITi punktitabel ei olnud teatavaks tehtud enne pakkumismenetlust ja (ii) selle ebatavaline ülesehitus andis teisele pakkujale õigusvastase eelise.

| 3. | Kolmas väide põhineb sellel, et DIGITi kommentaarid hindamisaruandes ja teisele pakkuja pakkumusele antud punktid ei ole omavahel kooskõlas. Need vastuolud muudavad otsuse õigusvastaseks, kuna nendest tulenevalt on otsust toetav põhjendav osa tühine. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide põhineb sellel, et DIGITi kommentaarid hindamisaruandes ja teisele pakkuja pakkumusele antud punktid ei ole omavahel kooskõlas. Need vastuolud muudavad otsuse õigusvastaseks, kuna nendest tulenevalt on otsust toetav põhjendav osa tühine.

| 4. | Neljas väide põhineb sellel, et DIGIT võttis vastu teise pakkuja pakkumuse vaatamata sellele, et ebaharilikult madala hinnaga pakkumus oleks pidanud viima selle pakkumismenetlusest kõrvaldamiseni. Sellega seoses leiab hageja, et seda väidet ei sea kahtluse alla ka DIGITi väide, et ta hindas seda pakkumust ebaharilikult madalate pakkumuste kohta käivate eeskirjade kohaselt. Üldine viide kohaldatavatele normidele ei saa asendada konkreetseid põhjendusi, miks DIGIT oma analüüsi kontekstis otsustas siiski seda pakkumust pakkumismenetlusest mitte kõrvaldada.
  Selle väite toetuseks leiab hageja, et teise pakkuja esitatud pakkumuse hind on ebarealistlik ja ei saa vastata pakkumusele, mis oleks hanketingimustega kooskõlas. Sellega seoses palub hageja Üldkohtul määrata sõltumatu ekspert hindamaks, kas kõnealune pakkumus on tõepoolest teatud tehniliste tingimustega kooskõlas. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide põhineb sellel, et DIGIT võttis vastu teise pakkuja pakkumuse vaatamata sellele, et ebaharilikult madala hinnaga pakkumus oleks pidanud viima selle pakkumismenetlusest kõrvaldamiseni. Sellega seoses leiab hageja, et seda väidet ei sea kahtluse alla ka DIGITi väide, et ta hindas seda pakkumust ebaharilikult madalate pakkumuste kohta käivate eeskirjade kohaselt. Üldine viide kohaldatavatele normidele ei saa asendada konkreetseid põhjendusi, miks DIGIT oma analüüsi kontekstis otsustas siiski seda pakkumust pakkumismenetlusest mitte kõrvaldada.

Selle väite toetuseks leiab hageja, et teise pakkuja esitatud pakkumuse hind on ebarealistlik ja ei saa vastata pakkumusele, mis oleks hanketingimustega kooskõlas. Sellega seoses palub hageja Üldkohtul määrata sõltumatu ekspert hindamaks, kas kõnealune pakkumus on tõepoolest teatud tehniliste tingimustega kooskõlas.

| 5. | Viies väide puudutab seda, et selle otsuse muudab õigusvastaseks asjaolu, et selles dokumendis arvutatud lepingu väärtust ei ole piisavalt põhjendatud. |
| --- | --- |

5.

Viies väide puudutab seda, et selle otsuse muudab õigusvastaseks asjaolu, et selles dokumendis arvutatud lepingu väärtust ei ole piisavalt põhjendatud.

| 6. | Kuues väide põhineb sellel, et DIGITil puudub pädevus vaidlustatud otsuse vastuvõtmiseks, kuna tal puudub vajalik delegeeritud volitus. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide põhineb sellel, et DIGITil puudub pädevus vaidlustatud otsuse vastuvõtmiseks, kuna tal puudub vajalik delegeeritud volitus.

---

(1)  Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT 2002 L 248, lk 1; ELT eriväljaanne 01/04, lk 74)

---

| 24.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 245/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 245/13

---

25. juunil 2013 esitatud hagi — Federación Española de Hostelería versus EACEA

(Kohtuasi T-340/13)

2013/C 245/16

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Federación Española de Hostelería (Madrid, Hispaania) (esindajad: advokaadid F. del Nogal Méndez ja R. Fernández Flores)

Kostja: Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (EACEA)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada otsus 2007-19641 134736-LLP-I-2007-1-ES -leonardo-LMP; |
| --- | --- |

—

tühistada otsus 2007-19641 134736-LLP-I-2007-1-ES -leonardo-LMP;

| — | teise võimalusena nõuda, et hagejale tagastataks dokumendid alates sellest kuupäevast, mil audiitorid saatsid need valele aadressile, et hageja saaks esitada asjakohased väited; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena nõuda, et hagejale tagastataks dokumendid alates sellest kuupäevast, mil audiitorid saatsid need valele aadressile, et hageja saaks esitada asjakohased väited;

| — | kolmanda võimalusena vähendada vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele tagasinõutava summa suurust; |
| --- | --- |

—

kolmanda võimalusena vähendada vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele tagasinõutava summa suurust;

| — | mõista õigusabiteenuste pakkumisega seotud töötasud ja muud käesoleva kohtuastme kulud välja komisjonilt; |
| --- | --- |

—

mõista õigusabiteenuste pakkumisega seotud töötasud ja muud käesoleva kohtuastme kulud välja komisjonilt;

| — | nõuda komisjonilt tagasi saadud summad koos intressiga. |
| --- | --- |

—

nõuda komisjonilt tagasi saadud summad koos intressiga.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

| 1. | Esimene väide, et rikutud on ettenähtud korda.






  — | Hageja väidab selles küsimuses, et auditiaruannet puudutavad teatised edastati kolmandale isikule, kes ei ole hageja ja kostjaks oleva täitevasutuse vahelise suhtega seotud. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikutud on ettenähtud korda.

—

Hageja väidab selles küsimuses, et auditiaruannet puudutavad teatised edastati kolmandale isikule, kes ei ole hageja ja kostjaks oleva täitevasutuse vahelise suhtega seotud.

| 2. | Teine väide, et rikutud on aktide põhjendamise kohustust.






  — | Hageja väidab sellega seoses, et tagasimaksmisotsust ei ole piisavalt põhjendatud, kuna täitevasutus piirdus vaid hagejale võlateate edastamisega, millega oli kaasas auditiaruanne. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et rikutud on aktide põhjendamise kohustust.

—

Hageja väidab sellega seoses, et tagasimaksmisotsust ei ole piisavalt põhjendatud, kuna täitevasutus piirdus vaid hagejale võlateate edastamisega, millega oli kaasas auditiaruanne.

| 3. | Kolmas väide, et rikutud on kaitseõigusi.






  — | Hageja väidab selles osas, et ta ei saanud haldusmenetluses mingil hetkel esitada oma seisukohta väidetavate asjaolude tegelikkuselevastavuse ja asjakohasuse kohta ning kõigi nende dokumentide kohta, mida komisjon võttis arvesse liidu õiguse rikkumise olemasolu väite põhjendamiseks. |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, et rikutud on kaitseõigusi.

—

Hageja väidab selles osas, et ta ei saanud haldusmenetluses mingil hetkel esitada oma seisukohta väidetavate asjaolude tegelikkuselevastavuse ja asjakohasuse kohta ning kõigi nende dokumentide kohta, mida komisjon võttis arvesse liidu õiguse rikkumise olemasolu väite põhjendamiseks.

| 4. | Neljas väide, et rikutud on õiguspärase ootuse kaitse põhimõtet.






  — | Hageja väidab sellega seoses, et kuigi projekt lõppes 2009. aasta aprillis, ei väljendanud täitevasutus 2013. aasta aprillini mingisugust erimeelsust selle läbiviimise ja täitmise üksikasjade osas. |
| --- | --- | --- |

4.

Neljas väide, et rikutud on õiguspärase ootuse kaitse põhimõtet.

—

Hageja väidab sellega seoses, et kuigi projekt lõppes 2009. aasta aprillis, ei väljendanud täitevasutus 2013. aasta aprillini mingisugust erimeelsust selle läbiviimise ja täitmise üksikasjade osas.

| 5. | Viies väide, et võimu on kuritarvitatud.






  — | Hageja väidab sellega seoses, et komisjon ei teavitanud teda asjaoludest, mida võidakse ette heita ning ei andnud talle võimalust olla enne karistuse kohaldamist ära kuulatud. |
| --- | --- | --- |

5.

Viies väide, et võimu on kuritarvitatud.

—

Hageja väidab sellega seoses, et komisjon ei teavitanud teda asjaoludest, mida võidakse ette heita ning ei andnud talle võimalust olla enne karistuse kohaldamist ära kuulatud.

| 6. | Viimaseks viitab hageja proportsionaalsuse põhimõtte rikkumisele. |
| --- | --- |

6.

Viimaseks viitab hageja proportsionaalsuse põhimõtte rikkumisele.

---

| 24.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 245/14 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 245/14

---

28. juunil 2013 esitatud hagi — CN versus parlament

(Kohtuasi T-343/13)

2013/C 245/17

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: CN (Brumath, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat M. Velardo)

Kostja: Euroopa Parlament

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | mõista hagejale tekitatud varalise kahju eest Euroopa Liidult ja Euroopa Parlamendilt solidaarselt hageja kasuks välja 1 000 euro suurune hüvitis, millele lisandub 6,75 %-line intress; |
| --- | --- |

—

mõista hagejale tekitatud varalise kahju eest Euroopa Liidult ja Euroopa Parlamendilt solidaarselt hageja kasuks välja 1 000 euro suurune hüvitis, millele lisandub 6,75 %-line intress;

| — | mõista hagejale tekitatud mittevaralise kahju eest Euroopa Liidult ja Euroopa Parlamendilt solidaarselt hageja kasuks välja 40 000 euro suurune hüvitis, millele lisandub 6,75 %-line intress; |
| --- | --- |

—

mõista hagejale tekitatud mittevaralise kahju eest Euroopa Liidult ja Euroopa Parlamendilt solidaarselt hageja kasuks välja 40 000 euro suurune hüvitis, millele lisandub 6,75 %-line intress;

| — | mõista õigusabi- ja kohtukulud välja Euroopa Liidult ja Euroopa Parlamendilt. |
| --- | --- |

—

mõista õigusabi- ja kohtukulud välja Euroopa Liidult ja Euroopa Parlamendilt.

Väited ja peamised argumendid

Endine nõukogu ametnik CN soovib käesoleva hagiga saavutada sellest tekkinud varalise ja mittevaralise kahju hüvitamist, et Euroopa Parlamendi veebilehel, millele on üldsusel juurdepääs, avaldati hageja esitatud petitsioon, mis sisaldas rea isikuandmeid, sealhulgas teavet tema tervisliku seisundi ja selle kohta, et üks pereliige on puudega.

Andmete avaldamine oli laiaulatuslik, kuna Google’i otsingumootori abil oli üldsusel võimalik parlamendi avaldatud petitsioonile ligi pääseda.

Vaatamata hageja vaietele ei eemaldanud parlament avaldatud isikuandmeid ning lõpetas nende avaldamise alles siis, kui oli algatatud õiguskaitsemenetlus.

Hageja esitab Euroopa Parlamendi õigusvastase käitumise esiletoomiseks järgmised väited:

| 1. | Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 rikkumine; |
| --- | --- |

1.

Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 rikkumine;

| 2. | põhiõiguste harta artikli 8 rikkumine; |
| --- | --- |

2.

põhiõiguste harta artikli 8 rikkumine;

| 3. | 13. detsembril 2006 vastu võetud ja Euroopa Liidu poolt 23. detsembril 2010 ratifitseeritud puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 22 rikkumine; |
| --- | --- |

3.

13. detsembril 2006 vastu võetud ja Euroopa Liidu poolt 23. detsembril 2010 ratifitseeritud puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 22 rikkumine;

| 4. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, lk 1) rikkumine. |
| --- | --- |

4.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, lk 1) rikkumine.

---

| 24.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 245/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 245/15

---

2. juulil 2013 esitatud hagi — Construcción, Promociones e Instalaciones versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Copisa Proyectos y Mantenimientos Industriales (CPI COPISA INDUSTRIAL)

(Kohtuasi T-345/13)

2013/C 245/18

Hagiavalduse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Construcción, Promociones e Instalaciones, SA (Madrid, Hispaania) (esindajad: advokaadid E. Seijo Veiguela ja J. L. Rivas Zurdo)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Copisa Proyectos y Mantenimientos Industriales, SL (L’Hospitalet de Llobregat, Hispaania)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 10. aprilli 2013. aasta otsus asjas R 1935/2012-2, millega lubati registreerida ühenduse kaubamärk nr 9 600 313„CPI COPISA INDUSTRIAL” (MIXTA), ning mõista kohtukulud välja kostjalt ja menetlusse astujalt, kui ta astub hageja vastu menetlusse. |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 10. aprilli 2013. aasta otsus asjas R 1935/2012-2, millega lubati registreerida ühenduse kaubamärk nr 9 600 313„CPI COPISA INDUSTRIAL” (MIXTA), ning mõista kohtukulud välja kostjalt ja menetlusse astujalt, kui ta astub hageja vastu menetlusse.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: Copisa Proyectos y Mantenimientos Industriales, SL

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnalist osa sisaldav kujutismärk „CPI COPISA INDUSTRIAL” klassi 37 kuuluvate teenuste jaoks — ühenduse kaubamärgi taotlus nr 9 600 313

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: hageja

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: sõnalist osa sisaldav siseriiklik kujutismärk „Cpi construcción promociones e instalaciones, s.a.” ja siseriiklik kaubanimi nr 85 647„Construcción, Promociones e Instalaciones, S.A. — C.P.I.” klassi 37 kuuluvate teenuste jaoks

Vastulausete osakonna otsus: lükata vastulause tagasi

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata

Väited:

| — | Rikutud on määruse nr 207/2009 artikli 42 lõikeid 2 ja 3; |
| --- | --- |

—

Rikutud on määruse nr 207/2009 artikli 42 lõikeid 2 ja 3;

| — | määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkti b ja |
| --- | --- |

—

määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkti b ja

| — | määruse nr 207/2009 artikli 8 lõiget 4. |
| --- | --- |

—

määruse nr 207/2009 artikli 8 lõiget 4.

---

| 24.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 245/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 245/15

---

2. juulil 2013 esitatud hagi — Kreeka Vabariik versus komisjon

(Kohtuasi T-346/13)

2013/C 245/19

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Kreeka Vabariik (esindajad: I. Chalkias, X. Basakou ja A. Vasilopoulou)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 2. mai 2013. aasta rakendusotsus 2013/214/EL, mille kohaselt Euroopa Liidu rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames (teatavaks tehtud numbri C(2013) 2436 all) (ELT L 123, lk 11), niivõrd, kuivõrd see puudutab Kreeka Vabariiki; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 2. mai 2013. aasta rakendusotsus 2013/214/EL, mille kohaselt Euroopa Liidu rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames (teatavaks tehtud numbri C(2013) 2436 all) (ELT L 123, lk 11), niivõrd, kuivõrd see puudutab Kreeka Vabariiki;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Kreeka Vabariik esitab seoses sellega, et komisjoni 2. mai 2013. aasta rakendusotsusega 2013/214/EL, mille kohaselt Euroopa Liidu rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames (teatavaks tehtud numbri C(2013) 2436 all) (ELT L 123, lk 11), määrati talle finantskorrektsioon 6 175 094,49 eurot osas, mis puudutab Kreeka Vabariigi poolt Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu raames tehtud kulutusi maaelu arenguks, 2. telg, 2007–2013 ning pindalapõhiseid meetmeid eelarveaastatel 2009 ja 2010 (taotluse esitamise aastad 2008 ja 2009), järgmised tühistamisväited:

| | Esimeses tühistamisväites väidab Kreeka Vabariik, et 5 %-lise kindlamääralise korrektsiooni ettenägemise kohta puudub otsuses õiguslik alus ja põhjendus selles osas, et kõigi määratud kohustuste kohapealseid kontrolle ei viidud läbi kõigil põldudel, mida abikõlblikuks tunnistatud majandusaastate kohta esitatud abitaotlused puudutasid. |
| --- | --- |

Esimeses tühistamisväites väidab Kreeka Vabariik, et 5 %-lise kindlamääralise korrektsiooni ettenägemise kohta puudub otsuses õiguslik alus ja põhjendus selles osas, et kõigi määratud kohustuste kohapealseid kontrolle ei viidud läbi kõigil põldudel, mida abikõlblikuks tunnistatud majandusaastate kohta esitatud abitaotlused puudutasid.

| | Teises tühistamisväites vaidlustab Kreeka Vabariik selle, et otsus määrata talle 2 %-line kindlasummaline korrektsioon selle eest, et üldiselt tuvastati puudused põllumajanduse keskkonnameetmega seotud kontrolli jälgitavuses, mis rikub komisjoni määruse nr 796/2004 (1) artikli 28 lõiget 1, võeti vastu faktivigade alusel ning on igal juhul põhjendamata. |
| --- | --- |

Teises tühistamisväites vaidlustab Kreeka Vabariik selle, et otsus määrata talle 2 %-line kindlasummaline korrektsioon selle eest, et üldiselt tuvastati puudused põllumajanduse keskkonnameetmega seotud kontrolli jälgitavuses, mis rikub komisjoni määruse nr 796/2004 (1) artikli 28 lõiget 1, võeti vastu faktivigade alusel ning on igal juhul põhjendamata.

| | Kolmandas tühistamisväites väidab Kreeka Vabariik, et eraldiseisvate „mahepõllumajanduse” ja „mahepõllumajandusliku loomakasvatuse” sektorites 2 %-lise kindlamääralise korrektsiooni ettenägemise kohta puudub otsuses õiguslik alus ja põhjendus, kuna vaatamata tõenditele selle kohta, kuidas viivad kõnealuste meetmetega seoses menetluse ajal konkreetseid kontrolle läbi tunnustatud kontrolliasutused, oli makseasutus kohustatud ka ise kontrolle läbi viima. |
| --- | --- |

Kolmandas tühistamisväites väidab Kreeka Vabariik, et eraldiseisvate „mahepõllumajanduse” ja „mahepõllumajandusliku loomakasvatuse” sektorites 2 %-lise kindlamääralise korrektsiooni ettenägemise kohta puudub otsuses õiguslik alus ja põhjendus, kuna vaatamata tõenditele selle kohta, kuidas viivad kõnealuste meetmetega seoses menetluse ajal konkreetseid kontrolle läbi tunnustatud kontrolliasutused, oli makseasutus kohustatud ka ise kontrolle läbi viima.

| | Neljandas tühistamisväites väidab Kreeka Vabariik, et 5 %-lise kindlamääralise korrektsiooni ettenägemisega rikuti proportsionaalsuse põhimõtet, mõned kohustused, eriti need, mis puudutavad väetiste, taimekaitsevahendite, pestitsiidide jmt ainete kasutamist kontrollitakse peamiselt visuaalselt. Komisjoni otsus ei ole põhjendatud mitte adekvaatselt vaid pigem vastuoluliselt. |
| --- | --- |

Neljandas tühistamisväites väidab Kreeka Vabariik, et 5 %-lise kindlamääralise korrektsiooni ettenägemisega rikuti proportsionaalsuse põhimõtet, mõned kohustused, eriti need, mis puudutavad väetiste, taimekaitsevahendite, pestitsiidide jmt ainete kasutamist kontrollitakse peamiselt visuaalselt. Komisjoni otsus ei ole põhjendatud mitte adekvaatselt vaid pigem vastuoluliselt.

---

(1)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 796/2004, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ette nähtud nõuetele vastavuse, toetuste ümbersuunamise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi üksikasjalikud reeglid (ELT L 141, lk 18; ELT eriväljaanne 3/44, lk 243).

---