# Uradni list C 249E/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.CE2013.249.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 249E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5630. avgust 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.CE2013.249.slv

Uradni list

Evropske unije

C 249E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5630. avgust 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2011–2012Seje: 14.–16. februarja 2012Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 127 E, 1.5.2012.SPREJETA BESEDILA |
| | Torek, 14. februar 2012 |
| 2013/C 249E/01 | Vrnitev zaprtega območja Famaguste njegovim zakonitim prebivalcemIzjava Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2012 o vrnitvi zaprtega območja Famaguste njegovim zakonitim prebivalcem | 1 |
| | Sreda, 15. februar 2012 |
| 2013/C 249E/02 | Izvedljivost uvedbe obveznic za stabilnostResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2012 o izvedljivosti uvedbe obveznic za stabilnost (2011/2959(RSP)) | 2 |
| 2013/C 249E/03 | Zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti 2012Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2012 o zaposlovanju in socialnih vidikih v letnem pregledu rasti 2012 (2011/2320(INI)) | 4 |
| 2013/C 249E/04 | Prispevek k letnemu pregledu rasti 2012Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2012 o prispevku k letnemu pregledu rasti 2012 (2011/2319(INI)) | 12 |
| | Četrtek, 16. februar 2012 |
| 2013/C 249E/05 | Smernice za proračun za leto 2013: drugi oddelki (razen Komisije)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o smernicah za proračunski postopek za leto 2013, oddelek I – Evropski parlament, oddelek II – Svet, oddelek IV – Sodišče, oddelek V – Računsko sodišče, oddelek VI – Evropski ekonomsko-socialni odbor, oddelek VII – Odbor regij, oddelek VIII – Evropski varuh človekovih pravic, oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov, oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje (2012/2001(BUD)) | 18 |
| 2013/C 249E/06 | Dolgoročni načrt za zahodni stalež šuraResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o trenutnem stanju v zvezi s predlaganim dolgoročnim načrtom za zahodni stalež šura in ribištvo, ki izkorišča ta stalež (2011/2937(RSP)) | 20 |
| 2013/C 249E/07 | Prispevek skupne ribiške politike k ustvarjanju javnih dobrinResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o prispevku skupne ribiške politike k proizvodnji javnih dobrin (2011/2899(RSP)) | 22 |
| 2013/C 249E/08 | Nedavni politični dogodki na MadžarskemResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o nedavnih političnih dogodkih na Madžarskem (2012/2511(RSP)) | 27 |
| 2013/C 249E/09 | Razmere v RusijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o bližnjih predsedniških volitvah v Rusiji (2012/2505(RSP)) | 30 |
| 2013/C 249E/10 | Sporazum med EU in Marokom o vzajemnih ukrepih liberalizacije v zvezi s kmetijskimi in ribiškimi proizvodiResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o sporazumu med EU in Marokom o vzajemnih ukrepih liberalizacije v zvezi s kmetijskimi in ribiškimi proizvodi (2012/2522(RSP)) | 34 |
| 2013/C 249E/11 | Razmere v SirijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o razmerah v Siriji (2012/2543(RSP)) | 37 |
| 2013/C 249E/12 | Devetnajsto zasedanje sveta OZN za človekove praviceResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 k stališču Parlamenta o zasedanju Sveta ZN za človekove pravice (2012/2530(RSP)) | 41 |
| 2013/C 249E/13 | Dostop slepih do knjigResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o peticiji št. 0924/2011 vlagatelja Dana Pescoda (britanskega državljana) v imenu Evropske zveze slepih/Kraljevega državnega inštituta za slepe o dostopu slepih do knjig in drugega tiskanega gradiva (2011/2894(RSP)) | 49 |
| 2013/C 249E/14 | Regionalna Konvencija o vseevropsko-sredozemskih preferencialnih pravilih o porekluResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi regionalne Konvencije o vseevropsko-sredozemskih preferencialnih pravilih o poreklu (2012/2519(RSP)) | 50 |
| 2013/C 249E/15 | Prihodnost programa Globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o prihodnosti programa Globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES) (2012/2509(RSP)) | 56 |
| 2013/C 249E/16 | Smrtna kazen v Belorusiji, zlasti primer Dimitrija Kanavaljava in Vladislava KavaljovaResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o smrtni kazni v Belorusiji, zlasti primeru Dimitrija Kanavalava in Vladislava Kavaljova (2012/2539(RSP)) | 57 |
| 2013/C 249E/17 | Egipt: nedavni dogodkiResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o nedavnih dogodkih v Egiptu (2012/2541(RSP)) | 60 |
| 2013/C 249E/18 | Smrtna kazen na JaponskemResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o smrtni kazni na Japonskem (2012/2542(RSP)) | 63 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2011–2012Seje: 14.–16. februarja 2012Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 127 E, 1.5.2012.SPREJETA BESEDILA

Torek, 14. februar 2012

2013/C 249E/01

Vrnitev zaprtega območja Famaguste njegovim zakonitim prebivalcemIzjava Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2012 o vrnitvi zaprtega območja Famaguste njegovim zakonitim prebivalcem

1

Sreda, 15. februar 2012

2013/C 249E/02

Izvedljivost uvedbe obveznic za stabilnostResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2012 o izvedljivosti uvedbe obveznic za stabilnost (2011/2959(RSP))

2

2013/C 249E/03

Zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti 2012Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2012 o zaposlovanju in socialnih vidikih v letnem pregledu rasti 2012 (2011/2320(INI))

4

2013/C 249E/04

Prispevek k letnemu pregledu rasti 2012Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2012 o prispevku k letnemu pregledu rasti 2012 (2011/2319(INI))

12

Četrtek, 16. februar 2012

2013/C 249E/05

Smernice za proračun za leto 2013: drugi oddelki (razen Komisije)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o smernicah za proračunski postopek za leto 2013, oddelek I – Evropski parlament, oddelek II – Svet, oddelek IV – Sodišče, oddelek V – Računsko sodišče, oddelek VI – Evropski ekonomsko-socialni odbor, oddelek VII – Odbor regij, oddelek VIII – Evropski varuh človekovih pravic, oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov, oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje (2012/2001(BUD))

18

2013/C 249E/06

Dolgoročni načrt za zahodni stalež šuraResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o trenutnem stanju v zvezi s predlaganim dolgoročnim načrtom za zahodni stalež šura in ribištvo, ki izkorišča ta stalež (2011/2937(RSP))

20

2013/C 249E/07

Prispevek skupne ribiške politike k ustvarjanju javnih dobrinResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o prispevku skupne ribiške politike k proizvodnji javnih dobrin (2011/2899(RSP))

22

2013/C 249E/08

Nedavni politični dogodki na MadžarskemResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o nedavnih političnih dogodkih na Madžarskem (2012/2511(RSP))

27

2013/C 249E/09

Razmere v RusijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o bližnjih predsedniških volitvah v Rusiji (2012/2505(RSP))

30

2013/C 249E/10

Sporazum med EU in Marokom o vzajemnih ukrepih liberalizacije v zvezi s kmetijskimi in ribiškimi proizvodiResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o sporazumu med EU in Marokom o vzajemnih ukrepih liberalizacije v zvezi s kmetijskimi in ribiškimi proizvodi (2012/2522(RSP))

34

2013/C 249E/11

Razmere v SirijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o razmerah v Siriji (2012/2543(RSP))

37

2013/C 249E/12

Devetnajsto zasedanje sveta OZN za človekove praviceResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 k stališču Parlamenta o zasedanju Sveta ZN za človekove pravice (2012/2530(RSP))

41

2013/C 249E/13

Dostop slepih do knjigResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o peticiji št. 0924/2011 vlagatelja Dana Pescoda (britanskega državljana) v imenu Evropske zveze slepih/Kraljevega državnega inštituta za slepe o dostopu slepih do knjig in drugega tiskanega gradiva (2011/2894(RSP))

49

2013/C 249E/14

Regionalna Konvencija o vseevropsko-sredozemskih preferencialnih pravilih o porekluResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi regionalne Konvencije o vseevropsko-sredozemskih preferencialnih pravilih o poreklu (2012/2519(RSP))

50

2013/C 249E/15

Prihodnost programa Globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o prihodnosti programa Globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES) (2012/2509(RSP))

56

2013/C 249E/16

Smrtna kazen v Belorusiji, zlasti primer Dimitrija Kanavaljava in Vladislava KavaljovaResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o smrtni kazni v Belorusiji, zlasti primeru Dimitrija Kanavalava in Vladislava Kavaljova (2012/2539(RSP))

57

2013/C 249E/17

Egipt: nedavni dogodkiResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o nedavnih dogodkih v Egiptu (2012/2541(RSP))

60

2013/C 249E/18

Smrtna kazen na JaponskemResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o smrtni kazni na Japonskem (2012/2542(RSP))

63

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Sreda, 15. februar 2012 |
| 2013/C 249E/19 | Sprememba člena 48(2) o samoiniciativnih poročilihSklep Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2012 o spremembi člena 48(2) Poslovnika Parlamenta o samoiniciativnih poročilih (2011/2168(REG)) | 66 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Sreda, 15. februar 2012

2013/C 249E/19

Sprememba člena 48(2) o samoiniciativnih poročilihSklep Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2012 o spremembi člena 48(2) Poslovnika Parlamenta o samoiniciativnih poročilih (2011/2168(REG))

66

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 14. februar 2012 |
| 2013/C 249E/20 | Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) in varstvo pravic intelektualne lastnine ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pooblastitvi Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) za nekatere naloge v zvezi z varstvom pravic intelektualne lastnine, vključno z organiziranjem srečanj predstavnikov javnega in zasebnega sektorja v okviru Evropskega opazovalnega urada za ponarejanje in piratstvo (COM(2011)0288 – C7-0136/2011 – 2011/0135(COD)) | 68 |
| P7_TC1-COD(2011)0135Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o pooblastitvi Urada za usklajevanje na notranjem trgu (blagovne znamke in modeli) za naloge v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine, vključno z organiziranjem srečanj predstavnikov javnega in zasebnega sektorja v okviru Evropskega opazovalnega urada za kršitve pravic intelektualne lastnine | 69 |
| 2013/C 249E/21 | Povezovanje centralnih in trgovinskih registrov ter registrov družb ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2012 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 89/666/EGS, 2005/56/ES in 2009/101/ES glede povezovanja centralnih in trgovinskih registrov ter registrov družb (COM(2011)0079 – C7-0059/2011 – 2011/0038(COD)) | 69 |
| P7_TC1-COD(2011)0038Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2012 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 89/666/EGS ter direktiv 2005/56/ES in 2009/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede povezovanja centralnih in trgovinskih registrov ter registrov družb | 70 |
| 2013/C 249E/22 | Protokol med Evropsko unijo in Gvinejo Bissau o ribolovnih možnostih ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola, dogovorjenega med Evropsko unijo in Republiko Gvinejo Bissau, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki se uporablja med pogodbenicama (15178/2011 – C7-0003/2012 – 2011/0257(NLE)) | 70 |
| 2013/C 249E/23 | Sodelovanje Maroka v programih Unije ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Evro-sredozemskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o splošnih načelih za sodelovanje Kraljevine Maroko v programih Unije (12712/2010 – C7-0430/2010 – 2010/0125(NLE)) | 71 |
| 2013/C 249E/24 | Cepljenje proti bolezni modrikastega jezika ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2012 o stališču Sveta iz prve obravnave z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 2000/75/ES glede cepljenja proti bolezni modrikastega jezika (16696/1/2011 – C7-0011/2012 – 2010/0326(COD)) | 72 |
| 2013/C 249E/25 | Tehnične zahteve za kreditne prenose in neposredne bremenitve v eurih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvajanju tehničnih zahtev za kreditne prenose in neposredne bremenitve v eurih in o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009 (KOM(2010)0775 – C7-0434/2010 – 2010/0373(COD)) | 73 |
| P7_TC1-COD(2010)0373Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uvajanju tehničnih in poslovnih zahtev za kreditne prenose in direktne bremenitve v eurih in o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009 | 74 |
| Priloga k zakonodajni resoluciji | 74 |
| 2013/C 249E/26 | Imenovanje Baudilia Toméja Muguruze za člana Računskega sodiščaSklep Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2012 o imenovanju Baudilia Toméja Muguruze za člana Računskega sodišča (C7-0015/2012 – 2012/0801(NLE)) | 75 |
| | Sreda, 15. februar 2012 |
| 2013/C 249E/27 | Islandija, Lihtenštajn, Norveška in Švica ter schengenski pravni red ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Dogovora v imenu Unije med Evropsko unijo ter Republiko Islandijo, Kneževino Lihtenštajn, Kraljevino Norveško in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju teh držav pri delu odborov, ki Evropski komisiji pomagajo pri izvajanju njenih izvršilnih pooblastil v zvezi z izvajanjem, uporabo in razvojem schengenskega pravnega reda (07763/2010 – C7-0272/2011 – 2009/0168(NLE)) | 76 |
| 2013/C 249E/28 | Smernice za politike zaposlovanja držav članic *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2012 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (COM(2011)0813 – C7-0500/2011 – 2011/0390(CNS)) | 76 |
| 2013/C 249E/29 | Razdeljevanje hrane najbolj ogroženim osebam v Uniji ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2012 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 1234/2007 glede razdeljevanja prehrambnih proizvodov najbolj ogroženim osebam v Uniji (18733/1/2011 – C7-0022/2012 – 2008/0183(COD)) | 77 |
| 2013/C 249E/30 | Politika radijskega spektra ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2012 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega programa politike radijskega spektra (16226/1/2011 – C7-0012/2012 – 2010/0252(COD)) | 78 |
| 2013/C 249E/31 | Pogodbena razmerja v sektorju mleka in mlečnih izdelkov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1234/2007 glede pogodbenih razmerij v sektorju mleka in mlečnih izdelkov (KOM(2010)0728 – C7-0408/2010 – 2010/0362(COD)) | 79 |
| P7_TC1-COD(2010)0362Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. februarja 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede pogodbenih razmerij v sektorju mleka in mlečnih izdelkov | 80 |
| | Četrtek, 16. februar 2012 |
| 2013/C 249E/32 | Sistemi zajamčenih vlog ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o sistemih zajamčenih vlog (prenovitev) (COM(2010)0368 – C7-0177/2010 – 2010/0207(COD)) | 81 |
| P7_TC1-COD(2010)0207Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. februarja 2012 z namenom sprejetja z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o sistemih zajamčenih vlog (prenova) (
  1
  ) | 82 |
| PRILOGA I | 114 |
| PRILOGA II | 115 |
| PRILOGA III | 117 |
| PRILOGA IV | 118 |
| PRILOGA V | 118 |
| 2013/C 249E/33 | Sporazum med EU in Marokom o vzajemnih ukrepih liberalizacije v zvezi s kmetijskimi in ribiškimi proizvodi ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o vzajemnih ukrepih liberalizacije v zvezi s kmetijskimi proizvodi, predelanimi kmetijskimi proizvodi ter ribami in ribiškimi proizvodi, nadomestitvi protokolov 1, 2 in 3 ter njihovih prilog ter spremembah Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (15975/2010 – C7-0432/2010 – 2010/0248(NLE)) | 120 |
| 2013/C 249E/34 | Regionalna konvencija o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Regionalne konvencije o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (11343/2010 – C7-0207/2011 – 2010/0093(NLE)) | 121 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 14. februar 2012

2013/C 249E/20

Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) in varstvo pravic intelektualne lastnine ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pooblastitvi Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) za nekatere naloge v zvezi z varstvom pravic intelektualne lastnine, vključno z organiziranjem srečanj predstavnikov javnega in zasebnega sektorja v okviru Evropskega opazovalnega urada za ponarejanje in piratstvo (COM(2011)0288 – C7-0136/2011 – 2011/0135(COD))

68

P7_TC1-COD(2011)0135Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o pooblastitvi Urada za usklajevanje na notranjem trgu (blagovne znamke in modeli) za naloge v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine, vključno z organiziranjem srečanj predstavnikov javnega in zasebnega sektorja v okviru Evropskega opazovalnega urada za kršitve pravic intelektualne lastnine

69

2013/C 249E/21

Povezovanje centralnih in trgovinskih registrov ter registrov družb ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2012 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 89/666/EGS, 2005/56/ES in 2009/101/ES glede povezovanja centralnih in trgovinskih registrov ter registrov družb (COM(2011)0079 – C7-0059/2011 – 2011/0038(COD))

69

P7_TC1-COD(2011)0038Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2012 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 89/666/EGS ter direktiv 2005/56/ES in 2009/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede povezovanja centralnih in trgovinskih registrov ter registrov družb

70

2013/C 249E/22

Protokol med Evropsko unijo in Gvinejo Bissau o ribolovnih možnostih ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola, dogovorjenega med Evropsko unijo in Republiko Gvinejo Bissau, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki se uporablja med pogodbenicama (15178/2011 – C7-0003/2012 – 2011/0257(NLE))

70

2013/C 249E/23

Sodelovanje Maroka v programih Unije ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Evro-sredozemskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o splošnih načelih za sodelovanje Kraljevine Maroko v programih Unije (12712/2010 – C7-0430/2010 – 2010/0125(NLE))

71

2013/C 249E/24

Cepljenje proti bolezni modrikastega jezika ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2012 o stališču Sveta iz prve obravnave z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 2000/75/ES glede cepljenja proti bolezni modrikastega jezika (16696/1/2011 – C7-0011/2012 – 2010/0326(COD))

72

2013/C 249E/25

Tehnične zahteve za kreditne prenose in neposredne bremenitve v eurih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvajanju tehničnih zahtev za kreditne prenose in neposredne bremenitve v eurih in o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009 (KOM(2010)0775 – C7-0434/2010 – 2010/0373(COD))

73

P7_TC1-COD(2010)0373Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uvajanju tehničnih in poslovnih zahtev za kreditne prenose in direktne bremenitve v eurih in o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009

74

Priloga k zakonodajni resoluciji

74

2013/C 249E/26

Imenovanje Baudilia Toméja Muguruze za člana Računskega sodiščaSklep Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2012 o imenovanju Baudilia Toméja Muguruze za člana Računskega sodišča (C7-0015/2012 – 2012/0801(NLE))

75

Sreda, 15. februar 2012

2013/C 249E/27

Islandija, Lihtenštajn, Norveška in Švica ter schengenski pravni red ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Dogovora v imenu Unije med Evropsko unijo ter Republiko Islandijo, Kneževino Lihtenštajn, Kraljevino Norveško in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju teh držav pri delu odborov, ki Evropski komisiji pomagajo pri izvajanju njenih izvršilnih pooblastil v zvezi z izvajanjem, uporabo in razvojem schengenskega pravnega reda (07763/2010 – C7-0272/2011 – 2009/0168(NLE))

76

2013/C 249E/28

Smernice za politike zaposlovanja držav članic *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2012 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (COM(2011)0813 – C7-0500/2011 – 2011/0390(CNS))

76

2013/C 249E/29

Razdeljevanje hrane najbolj ogroženim osebam v Uniji ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2012 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 1234/2007 glede razdeljevanja prehrambnih proizvodov najbolj ogroženim osebam v Uniji (18733/1/2011 – C7-0022/2012 – 2008/0183(COD))

77

2013/C 249E/30

Politika radijskega spektra ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2012 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega programa politike radijskega spektra (16226/1/2011 – C7-0012/2012 – 2010/0252(COD))

78

2013/C 249E/31

Pogodbena razmerja v sektorju mleka in mlečnih izdelkov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1234/2007 glede pogodbenih razmerij v sektorju mleka in mlečnih izdelkov (KOM(2010)0728 – C7-0408/2010 – 2010/0362(COD))

79

P7_TC1-COD(2010)0362Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. februarja 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede pogodbenih razmerij v sektorju mleka in mlečnih izdelkov

80

Četrtek, 16. februar 2012

2013/C 249E/32

Sistemi zajamčenih vlog ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o sistemih zajamčenih vlog (prenovitev) (COM(2010)0368 – C7-0177/2010 – 2010/0207(COD))

81

P7_TC1-COD(2010)0207Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. februarja 2012 z namenom sprejetja z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o sistemih zajamčenih vlog (prenova) (
  1
  )

1

82

PRILOGA I

114

PRILOGA II

115

PRILOGA III

117

PRILOGA IV

118

PRILOGA V

118

2013/C 249E/33

Sporazum med EU in Marokom o vzajemnih ukrepih liberalizacije v zvezi s kmetijskimi in ribiškimi proizvodi ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o vzajemnih ukrepih liberalizacije v zvezi s kmetijskimi proizvodi, predelanimi kmetijskimi proizvodi ter ribami in ribiškimi proizvodi, nadomestitvi protokolov 1, 2 in 3 ter njihovih prilog ter spremembah Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (15975/2010 – C7-0432/2010 – 2010/0248(NLE))

120

2013/C 249E/34

Regionalna konvencija o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Regionalne konvencije o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (11343/2010 – C7-0207/2011 – 2010/0093(NLE))

121

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2011–2012 Seje: 14.–16. februarja 2012 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 127 E, 1.5.2012. SPREJETA BESEDILA

Torek, 14. februar 2012

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/1

---

Torek, 14. februar 2012Vrnitev zaprtega območja Famaguste njegovim zakonitim prebivalcem

P7_TA(2012)0039

Izjava Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2012 o vrnitvi zaprtega območja Famaguste njegovim zakonitim prebivalcem

2013/C 249 E/01

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije o Cipru iz leta 1993, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije o Cipru iz leta 1993,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije o poročilu o napredku Turčije iz leta 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije o poročilu o napredku Turčije iz leta 2009,

| — | ob upoštevanju člena 123 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123 Poslovnika,

| A. | ker je turška vojska avgusta 1974 zasedla mesto Famagusta v Republiki Ciper, |
| --- | --- |

A.

ker je turška vojska avgusta 1974 zasedla mesto Famagusta v Republiki Ciper,

| B. | ker je turška vojska takrat zaprla del Famaguste, ki ga neposredno nadzoruje in je še danes nenaseljen, |
| --- | --- |

B.

ker je turška vojska takrat zaprla del Famaguste, ki ga neposredno nadzoruje in je še danes nenaseljen,

| C. | ker bi vrnitev zaprtega območja Famaguste njegovim zakonitim prebivalcem olajšala prizadevanja, da bi se našla celovita rešitev za ciprsko vprašanje, |
| --- | --- |

C.

ker bi vrnitev zaprtega območja Famaguste njegovim zakonitim prebivalcem olajšala prizadevanja, da bi se našla celovita rešitev za ciprsko vprašanje,

| D. | ob upoštevanju sporazuma na visoki ravni iz leta 1979 in resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 550(1984) in 789(1992), |
| --- | --- |

D.

ob upoštevanju sporazuma na visoki ravni iz leta 1979 in resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 550(1984) in 789(1992),

| E. | ob upoštevanju poročila Odbora za peticije o peticiji 733/2004 iz leta 2008, |
| --- | --- |

E.

ob upoštevanju poročila Odbora za peticije o peticiji 733/2004 iz leta 2008,

| 1. | poziva turško vlado, naj ravna skladno z navedenima resolucijama varnostnega sveta Združenih narodov in priporočili iz poročila ter naj zaprto območje Famaguste vrne zakonitim prebivalcem, ki jim je treba omogočiti ponovno naselitev v varnih in mirnih pogojih; |
| --- | --- |

1.

poziva turško vlado, naj ravna skladno z navedenima resolucijama varnostnega sveta Združenih narodov in priporočili iz poročila ter naj zaprto območje Famaguste vrne zakonitim prebivalcem, ki jim je treba omogočiti ponovno naselitev v varnih in mirnih pogojih;

| 2. | poziva institucije EU, naj svoja prizadevanja za boljše sodelovanje Turčije uskladijo s Parlamentom; |
| --- | --- |

2.

poziva institucije EU, naj svoja prizadevanja za boljše sodelovanje Turčije uskladijo s Parlamentom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Komisiji, Svetu, vladam držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov in vladi Turčije. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Komisiji, Svetu, vladam držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov in vladi Turčije.

---

(1)  Seznam podpisnikov je objavljen v Prilogi 1 k zapisniku z dne 14. februarja 2012 (P7_PV(2012)02-14(ANN1)).

---

Sreda, 15. februar 2012

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/2

---

Sreda, 15. februar 2012Izvedljivost uvedbe obveznic za stabilnost

P7_TA(2012)0046

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2012 o izvedljivosti uvedbe obveznic za stabilnost (2011/2959(RSP))

2013/C 249 E/02

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (1) (del „šesterca“); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (1) (del „šesterca“);

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 23. novembra 2011 o izvedljivosti uvedbe obveznic za stabilnost; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 23. novembra 2011 o izvedljivosti uvedbe obveznic za stabilnost;

| — | ob upoštevanju predstavitve podpredsednika Rehna v Odboru za ekonomske in monetarne zadeve dne 23. novembra 2011 in izmenjave stališč z nemškim svetom ekonomskih strokovnjakov o evropskem amortizacijskem skladu, ki je potekala dne 29. novembra 2011; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predstavitve podpredsednika Rehna v Odboru za ekonomske in monetarne zadeve dne 23. novembra 2011 in izmenjave stališč z nemškim svetom ekonomskih strokovnjakov o evropskem amortizacijskem skladu, ki je potekala dne 29. novembra 2011;

| — | ob upoštevanju vmesnega poročila predsednika Van Rompuya z dne 6. decembra 2011 z naslovom „Za močnejšo ekonomsko unijo“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega poročila predsednika Van Rompuya z dne 6. decembra 2011 z naslovom „Za močnejšo ekonomsko unijo“,

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je Parlament od Komisije zahteval, naj predloži poročilo o možnosti uvedbe euroobveznic, kar je del sporazuma med Parlamentom in Svetom o paketu gospodarskega upravljanja („šesterec“); |
| --- | --- |

A.

ker je Parlament od Komisije zahteval, naj predloži poročilo o možnosti uvedbe euroobveznic, kar je del sporazuma med Parlamentom in Svetom o paketu gospodarskega upravljanja („šesterec“);

| B. | ker so v euroobmočju edinstvene razmere, saj imajo države članice euroobmočja sicer isto valuto, vendar pa so brez skupne fiskalne politike in enotnega trga obveznic; |
| --- | --- |

B.

ker so v euroobmočju edinstvene razmere, saj imajo države članice euroobmočja sicer isto valuto, vendar pa so brez skupne fiskalne politike in enotnega trga obveznic;

| C. | ker bi izdaja obveznic na podlagi solidarnostnega jamstva zahtevala proces tesnejšega povezovanja; |
| --- | --- |

C.

ker bi izdaja obveznic na podlagi solidarnostnega jamstva zahtevala proces tesnejšega povezovanja;

| 1. | je zelo zaskrbljen, ker v zadnjih dveh letih na trgu državnih obveznic prihaja do nenehnih pritiskov, ki se kažejo v povečevanju razlik, velikih nihanjih in dovzetnosti za špekulativne napade; |
| --- | --- |

1.

je zelo zaskrbljen, ker v zadnjih dveh letih na trgu državnih obveznic prihaja do nenehnih pritiskov, ki se kažejo v povečevanju razlik, velikih nihanjih in dovzetnosti za špekulativne napade;

| 2. | meni, da je euroobmočje, kot izdajatelj druge najpomembnejše mednarodne valute, soodgovorno za stabilnost mednarodnega monetarnega sistema; |
| --- | --- |

2.

meni, da je euroobmočje, kot izdajatelj druge najpomembnejše mednarodne valute, soodgovorno za stabilnost mednarodnega monetarnega sistema;

| 3. | poudarja, da je v strateškem dolgoročnem interesu euroobmočja in njenih držav članic, da izkoristijo vse možnosti, ki jih ponuja izdaja evra, ki bi lahko postal svetovna rezervna valuta; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je v strateškem dolgoročnem interesu euroobmočja in njenih držav članic, da izkoristijo vse možnosti, ki jih ponuja izdaja evra, ki bi lahko postal svetovna rezervna valuta;

| 4. | zlasti opozarja, da sta trg državnih obveznic ZDA in celotni trg državnih obveznic euroobmočja primerljiva glede velikosti, ne pa glede likvidnosti, raznolikosti in cen; poudarja, da bi bilo lahko v interesu euroobmočja, da oblikuje skupni trg likvidnih in raznolikih obveznic, in da bi trg obveznic za stabilnost pomenil resnično alternativo trgu obveznic ameriškega dolarja in evro uveljavil kot varno naložbo za ves svet; |
| --- | --- |

4.

zlasti opozarja, da sta trg državnih obveznic ZDA in celotni trg državnih obveznic euroobmočja primerljiva glede velikosti, ne pa glede likvidnosti, raznolikosti in cen; poudarja, da bi bilo lahko v interesu euroobmočja, da oblikuje skupni trg likvidnih in raznolikih obveznic, in da bi trg obveznic za stabilnost pomenil resnično alternativo trgu obveznic ameriškega dolarja in evro uveljavil kot varno naložbo za ves svet;

| 5. | je prepričan, da so euroobmočje in njene države članice odgovorne za zagotavljanje dolgoročne stabilnosti valute, ki jo uporablja več kot 330 milijonov ljudi ter številna podjetja in vlagatelji, kar posredno vpliva tudi na preostali del sveta; |
| --- | --- |

5.

je prepričan, da so euroobmočje in njene države članice odgovorne za zagotavljanje dolgoročne stabilnosti valute, ki jo uporablja več kot 330 milijonov ljudi ter številna podjetja in vlagatelji, kar posredno vpliva tudi na preostali del sveta;

| 6. | poudarja, da bi se obveznice za stabilnost razlikovale od obveznic, ki jih izdajajo zvezne države, kot so ZDA in Nemčija, in jih ni možno strogo primerjati z državnimi obveznicami ZDA in nemškimi Bundesanleihen; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bi se obveznice za stabilnost razlikovale od obveznic, ki jih izdajajo zvezne države, kot so ZDA in Nemčija, in jih ni možno strogo primerjati z državnimi obveznicami ZDA in nemškimi Bundesanleihen;

| 7. | pozdravlja predložitev zelene knjige, ki pomeni odgovor na staro zahtevo Evropskega parlamenta, in meni, da je koristno izhodišče za nadaljnji razmislek; je odprt in pripravljen na dejavno razpravo o vseh vprašanjih, tako o prednostih kot o pomanjkljivostih, povezanih z izvedljivostjo uvedbe obveznic za stabilnost po različnih scenarijih; spodbuja Komisijo, naj po širši javni razpravi, v kateri bi moral sodelovati Evropski parlament in nacionalni parlamenti, po potrebi pa tudi Evropska centralna banka, še poglobi svojo analizo; meni, da nobena od treh možnosti, ki jih je predložila Komisija, sama po sebi ni odgovor na trenutno krizo javnega dolga; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja predložitev zelene knjige, ki pomeni odgovor na staro zahtevo Evropskega parlamenta, in meni, da je koristno izhodišče za nadaljnji razmislek; je odprt in pripravljen na dejavno razpravo o vseh vprašanjih, tako o prednostih kot o pomanjkljivostih, povezanih z izvedljivostjo uvedbe obveznic za stabilnost po različnih scenarijih; spodbuja Komisijo, naj po širši javni razpravi, v kateri bi moral sodelovati Evropski parlament in nacionalni parlamenti, po potrebi pa tudi Evropska centralna banka, še poglobi svojo analizo; meni, da nobena od treh možnosti, ki jih je predložila Komisija, sama po sebi ni odgovor na trenutno krizo javnega dolga;

| 8. | je seznanjen z oceno Komisije, ki je del njene zelene knjige o izvedljivosti uvedbe obveznic za stabilnost, da bi obveznice za stabilnost olajšale prenos monetarne politike v euroobmočju ter spodbujale učinkovitost na trgu obveznic ter v širšem finančnem sistemu euroobmočja; |
| --- | --- |

8.

je seznanjen z oceno Komisije, ki je del njene zelene knjige o izvedljivosti uvedbe obveznic za stabilnost, da bi obveznice za stabilnost olajšale prenos monetarne politike v euroobmočju ter spodbujale učinkovitost na trgu obveznic ter v širšem finančnem sistemu euroobmočja;

| 9. | ponovno poudarja svoje stališče, da je za skupno izdajo obveznic treba oblikovati trajnostni fiskalni okvir, katerega cilj je okrepljeno gospodarsko upravljanje in gospodarska rast v euroobmočju, in da je časovni razpored temeljno vprašanje, povezano z obvezujočim načrtom, podobnim maastrichtskim merilom za uvedbo enotne valute in upoštevanjem vseh pridobljenih izkušenj iz tega procesa; |
| --- | --- |

9.

ponovno poudarja svoje stališče, da je za skupno izdajo obveznic treba oblikovati trajnostni fiskalni okvir, katerega cilj je okrepljeno gospodarsko upravljanje in gospodarska rast v euroobmočju, in da je časovni razpored temeljno vprašanje, povezano z obvezujočim načrtom, podobnim maastrichtskim merilom za uvedbo enotne valute in upoštevanjem vseh pridobljenih izkušenj iz tega procesa;

| 10. | meni, da cilji, povezani s sklepi, sprejetimi na Evropskemu svetu dne 8. in 9. decembra 2011 glede nadaljnje okrepitve zdržnosti javnih financ prispevajo tudi k pogojem, ki morajo biti izpolnjeni za uvedbo obveznic za stabilnost; |
| --- | --- |

10.

meni, da cilji, povezani s sklepi, sprejetimi na Evropskemu svetu dne 8. in 9. decembra 2011 glede nadaljnje okrepitve zdržnosti javnih financ prispevajo tudi k pogojem, ki morajo biti izpolnjeni za uvedbo obveznic za stabilnost;

| 11. | meni, da bi obveznice za stabilnost lahko dodatno spodbudile upoštevanje pakta stabilnosti in rasti, če bodo povezane z moralnim tveganjem in vprašanjem skupne odgovornosti; ugotavlja, da je treba nadaljevati delo glede možnosti, predstavljenih v zeleni knjigi, v povezavi z:






  — | učinkovitimi tržnimi pobudami za zmanjšanje stopnje dolga; |
| --- | --- | --- |

11.

meni, da bi obveznice za stabilnost lahko dodatno spodbudile upoštevanje pakta stabilnosti in rasti, če bodo povezane z moralnim tveganjem in vprašanjem skupne odgovornosti; ugotavlja, da je treba nadaljevati delo glede možnosti, predstavljenih v zeleni knjigi, v povezavi z:

—

učinkovitimi tržnimi pobudami za zmanjšanje stopnje dolga;

| — | vstopnimi in izstopnimi merili, sporazumi o pogojenosti, sporazumi o zapadlosti, prerazporeditvijo financiranja za sedanje države z bonitetno oceno AAA; |
| --- | --- |

—

vstopnimi in izstopnimi merili, sporazumi o pogojenosti, sporazumi o zapadlosti, prerazporeditvijo financiranja za sedanje države z bonitetno oceno AAA;

| — | sistemom diferenciacije obrestnih mer med državami članicami z različnimi ocenami; |
| --- | --- |

—

sistemom diferenciacije obrestnih mer med državami članicami z različnimi ocenami;

| — | proračunsko disciplino in povečanjem konkurenčnosti, |
| --- | --- |

—

proračunsko disciplino in povečanjem konkurenčnosti,

| — | procikličnimi in dolžniško-deflacijskimi učinki; |
| --- | --- |

—

procikličnimi in dolžniško-deflacijskimi učinki;

| — | zadostno privlačnostjo za tržne vlagatelje, pri čemer je treba omejiti ali preprečiti pretirano koncentracijo ali prerazporeditev tveganj po državah, |
| --- | --- |

—

zadostno privlačnostjo za tržne vlagatelje, pri čemer je treba omejiti ali preprečiti pretirano koncentracijo ali prerazporeditev tveganj po državah,

| — | prednostjo obveznic za stabilnost pred nacionalnimi obveznicami, če bi država članica ustavila plačilo dolga; |
| --- | --- |

—

prednostjo obveznic za stabilnost pred nacionalnimi obveznicami, če bi država članica ustavila plačilo dolga;

| — | merili za dodelitev posojil državam članicam in sposobnostjo za odplačilo dolga, |
| --- | --- |

—

merili za dodelitev posojil državam članicam in sposobnostjo za odplačilo dolga,

| — | merljivimi in izvršljivimi programi za odplačilo dolga; |
| --- | --- |

—

merljivimi in izvršljivimi programi za odplačilo dolga;

| — | podrobnostmi obvezujočega načrta, podobnega maastrichtskim merilom za uvedbo enotne valute, |
| --- | --- |

—

podrobnostmi obvezujočega načrta, podobnega maastrichtskim merilom za uvedbo enotne valute,

| — | sodelovanjem z evropskim instrumentom za finančno stabilnost/evropskim mehanizmom za stabilnost za države, ki imajo težave z likvidnostjo; |
| --- | --- |

—

sodelovanjem z evropskim instrumentom za finančno stabilnost/evropskim mehanizmom za stabilnost za države, ki imajo težave z likvidnostjo;

| — | ustreznimi pravnimi zahtevami, vključno s spremembami pogodb in ustav; |
| --- | --- |

—

ustreznimi pravnimi zahtevami, vključno s spremembami pogodb in ustav;

| 12. | meni, da možnost uvedbe obveznic za stabilnost srednjeročno gledano lahko poveča stabilnost euroobmočja; vendar poziva Komisijo, naj hitro pripravi predloge za odločno reševanje trenutne krize javnega dolga, kot je evropski amortizacijski pakt, ki ga je predlagal nemški svet ekonomskih strokovnjakov, in/ali dokončno oblikovanje in ratifikacijo sporazuma o evropskem mehanizmu za stabilnost in/ali kratkoročnih euro obveznic, ter skupno upravljanje izdaje javnega dolga; |
| --- | --- |

12.

meni, da možnost uvedbe obveznic za stabilnost srednjeročno gledano lahko poveča stabilnost euroobmočja; vendar poziva Komisijo, naj hitro pripravi predloge za odločno reševanje trenutne krize javnega dolga, kot je evropski amortizacijski pakt, ki ga je predlagal nemški svet ekonomskih strokovnjakov, in/ali dokončno oblikovanje in ratifikacijo sporazuma o evropskem mehanizmu za stabilnost in/ali kratkoročnih euro obveznic, ter skupno upravljanje izdaje javnega dolga;

| 13. | poudarja, da je ta resolucija samo predhodni odgovor na zeleno knjigo Komisije, ki mu bo sledila obsežnejša resolucija v obliki poročila INI; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je ta resolucija samo predhodni odgovor na zeleno knjigo Komisije, ki mu bo sledila obsežnejša resolucija v obliki poročila INI;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Evropski centralni banki. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Evropski centralni banki.

---

(1)  UL L 306, 23.11.2011, str. 1.

---

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/4

---

Sreda, 15. februar 2012Zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti 2012

P7_TA(2012)0047

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2012 o zaposlovanju in socialnih vidikih v letnem pregledu rasti 2012 (2011/2320(INI))

2013/C 249 E/03

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju člena 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 145, 148, 152 in 153(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 145, 148, 152 in 153(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju evropskega pakta za enakost med spoloma (2011–2020), ki ga je Svet sprejel dne 7. marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega pakta za enakost med spoloma (2011–2020), ki ga je Svet sprejel dne 7. marca 2011,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. novembra 2011 z naslovom „Letni pregled rasti 2012“ (COM(2011)0815) ter priloženega osnutka skupnega poročila o zaposlovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. novembra 2011 z naslovom „Letni pregled rasti 2012“ (COM(2011)0815) ter priloženega osnutka skupnega poročila o zaposlovanju,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2011 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2011 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 8. septembra 2010 o predlogu Komisije za sklep Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic: del II integriranih smernic strategije Evropa 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 8. septembra 2010 o predlogu Komisije za sklep Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic: del II integriranih smernic strategije Evropa 2020 (2),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/707/EU z dne 21. oktobra 2010 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/707/EU z dne 21. oktobra 2010 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. novembra 2010 z naslovom „Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta: evropski prispevek k polni zaposlenosti“ (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. novembra 2010 z naslovom „Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta: evropski prispevek k polni zaposlenosti“ (COM(2010)0682),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2011 o programu za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2011 o programu za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2010 z naslovom „Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo“ (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2010 z naslovom „Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo“ (COM(2010)0758),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o Evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o Evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti (5),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije 2008/867/ES z dne 3. oktobra 2008 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (notificirano pod dokumentarno številko C(2008)5737) (6), in svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o njem (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije 2008/867/ES z dne 3. oktobra 2008 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (notificirano pod dokumentarno številko C(2008)5737) (6), in svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o njem (7),

| — | ob upoštevanju mnenja in poročila Odbora za socialno zaščito o socialni razsežnosti strategije Evropa 2020 (SPC/2010/10/7 konč.), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja in poročila Odbora za socialno zaščito o socialni razsežnosti strategije Evropa 2020 (SPC/2010/10/7 konč.),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. aprila 2011 z naslovom „Okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020“ (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. aprila 2011 z naslovom „Okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020“ (COM(2011)0173),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o strategiji EU o vključevanju Romov (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o strategiji EU o vključevanju Romov (8),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. septembra 2010 z naslovom „Pobuda Mladi in mobilnost: za izkoriščanje potenciala mladih pri doseganju pametne, trajnostne in vključujoče rasti v Evropski uniji“ (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. septembra 2010 z naslovom „Pobuda Mladi in mobilnost: za izkoriščanje potenciala mladih pri doseganju pametne, trajnostne in vključujoče rasti v Evropski uniji“ (COM(2010)0477),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o pobudi Mladi in mobilnost: okvir za izboljšanje sistema splošnega in poklicnega izobraževanja v Evropi (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o pobudi Mladi in mobilnost: okvir za izboljšanje sistema splošnega in poklicnega izobraževanja v Evropi (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o spodbujanju dostopa mladih na trg dela z okrepitvijo statusa med pripravništvom, delovno prakso in vajeništvom (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o spodbujanju dostopa mladih na trg dela z okrepitvijo statusa med pripravništvom, delovno prakso in vajeništvom (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o razvijanju zaposlitvenih možnosti novega trajnostnega gospodarstva (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o razvijanju zaposlitvenih možnosti novega trajnostnega gospodarstva (11),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/70/ES z dne 28. junija 1999 o okvirnem sporazumu o delu za določen čas, sklenjenem med ETUC, UNICE in CEEP (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/70/ES z dne 28. junija 1999 o okvirnem sporazumu o delu za določen čas, sklenjenem med ETUC, UNICE in CEEP (12),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 97/81/ES z dne 15. decembra 1997 o okvirnem sporazumu o delu s krajšim delovnim časom, sklenjenim med UNICE, CEEP in ETUC (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 97/81/ES z dne 15. decembra 1997 o okvirnem sporazumu o delu s krajšim delovnim časom, sklenjenim med UNICE, CEEP in ETUC (13),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (14),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0021/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0021/2012),

| A. | ker so socialne posledice krize daljnosežne in jih še povečuje učinek varčevalnih ukrepov v nekaterih državah kot odziv na krizo državnega dolga, zapiranje delovnih mest v zasebnem in v javnem sektorju, zmanjševanje socialnih prejemkov in javnih storitev ter vse večjo revščino v EU; |
| --- | --- |

A.

ker so socialne posledice krize daljnosežne in jih še povečuje učinek varčevalnih ukrepov v nekaterih državah kot odziv na krizo državnega dolga, zapiranje delovnih mest v zasebnem in v javnem sektorju, zmanjševanje socialnih prejemkov in javnih storitev ter vse večjo revščino v EU;

| B. | ker se je brezposelnost od leta 2008 bistveno povečala in dosegla raven 23 milijonov brezposelnih v EU, kar pomeni 10 % delovno zmožnega prebivalstva; ker bo morala EU za uresničitev svojega cilja na področju zaposlovanja do leta 2020 zagotoviti zaposlitev dodatnih 17,6 milijonov ljudi; |
| --- | --- |

B.

ker se je brezposelnost od leta 2008 bistveno povečala in dosegla raven 23 milijonov brezposelnih v EU, kar pomeni 10 % delovno zmožnega prebivalstva; ker bo morala EU za uresničitev svojega cilja na področju zaposlovanja do leta 2020 zagotoviti zaposlitev dodatnih 17,6 milijonov ljudi;

| C. | ker je stanje na trgu dela zlasti kritično za mlade, ne glede na stopnjo izobrazbe, saj se pogosto znajdejo v negotovih delovnih razmerjih in neplačanem pripravništvu; ker je stanje na trgu dela zlasti kritično za mlade, deloma zaradi neskladja med pridobljenimi znanji in potrebami na trgu dela; |
| --- | --- |

C.

ker je stanje na trgu dela zlasti kritično za mlade, ne glede na stopnjo izobrazbe, saj se pogosto znajdejo v negotovih delovnih razmerjih in neplačanem pripravništvu; ker je stanje na trgu dela zlasti kritično za mlade, deloma zaradi neskladja med pridobljenimi znanji in potrebami na trgu dela;

| D. | ker je kriza močno prizadela tudi ljudi, ki se približujejo upokojitvi, dolgotrajno brezposelne, delavce iz tretjih držav in nizkokvalificirane delavce; |
| --- | --- |

D.

ker je kriza močno prizadela tudi ljudi, ki se približujejo upokojitvi, dolgotrajno brezposelne, delavce iz tretjih držav in nizkokvalificirane delavce;

| E. | ker je vidik spola bistven za doseganje glavnih ciljev strategije EU 2020, saj so ženske najštevilčnejša še neuporabljena delovna sila, in ker je med tistih, ki v EU živijo v revščini, največ žensk; ker je treba med vsem procesom evropskega semestra nameniti posebno pozornost vključevanju načela enakosti spolov ter politikam, namenjenim ženskam; |
| --- | --- |

E.

ker je vidik spola bistven za doseganje glavnih ciljev strategije EU 2020, saj so ženske najštevilčnejša še neuporabljena delovna sila, in ker je med tistih, ki v EU živijo v revščini, največ žensk; ker je treba med vsem procesom evropskega semestra nameniti posebno pozornost vključevanju načela enakosti spolov ter politikam, namenjenim ženskam;

| F. | ker se v EU povečuje revščina kljub zaposlenosti poleg že tako visokega števila brezposelnih in podaljševanja povprečne dobe nezaposlenosti; ker je kriza ustvarila nove kategorije ljudi, ki jih ogroža revščina; ker Odbor za socialno zaščito opozarja, da vedno večje število ljudi ogrožajo dohodkovna revščina, revščina otrok, veliko materialno pomanjkanje in socialna izključenost, in sicer zaradi vpliva potencialno slabo usmerjenih in regresivnih ukrepov fiskalne konsolidacije na sisteme socialne zaščite, ter ker bi moralo biti zato izvajanje aktivnih strategij vključevanja osrednji element programa EU in nacionalnih socialnih politik; |
| --- | --- |

F.

ker se v EU povečuje revščina kljub zaposlenosti poleg že tako visokega števila brezposelnih in podaljševanja povprečne dobe nezaposlenosti; ker je kriza ustvarila nove kategorije ljudi, ki jih ogroža revščina; ker Odbor za socialno zaščito opozarja, da vedno večje število ljudi ogrožajo dohodkovna revščina, revščina otrok, veliko materialno pomanjkanje in socialna izključenost, in sicer zaradi vpliva potencialno slabo usmerjenih in regresivnih ukrepov fiskalne konsolidacije na sisteme socialne zaščite, ter ker bi moralo biti zato izvajanje aktivnih strategij vključevanja osrednji element programa EU in nacionalnih socialnih politik;

| G. | ker bi utegnili varčevalni ukrepi in ukrepi, namenjeni fiskalni konsolidaciji, nesorazmerno negativno učinkovati na položaj žensk na trgu dela in na revščino med njimi, na primer zaradi zmanjševanja stroškov v javnem sektorju, ki prizadene ženske, ali z omejevanjem fiskalnih ugodnosti za otroško varstvo; |
| --- | --- |

G.

ker bi utegnili varčevalni ukrepi in ukrepi, namenjeni fiskalni konsolidaciji, nesorazmerno negativno učinkovati na položaj žensk na trgu dela in na revščino med njimi, na primer zaradi zmanjševanja stroškov v javnem sektorju, ki prizadene ženske, ali z omejevanjem fiskalnih ugodnosti za otroško varstvo;

| H. | ker je napredek držav članic pri uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020 kljub nujnosti razmer pod pričakovanji; ker zaveze, določene v nacionalnih programih reform, ne zadostujejo za uresničevanje večine ciljev na ravni EU; |
| --- | --- |

H.

ker je napredek držav članic pri uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020 kljub nujnosti razmer pod pričakovanji; ker zaveze, določene v nacionalnih programih reform, ne zadostujejo za uresničevanje večine ciljev na ravni EU;

| I. | ker so socialni in zaposlovalni vidiki združeni samo v eno od petih prednostnih nalog letnega pregleda rasti, čeprav predstavljajo tri od petih krovnih ciljev strategije EU 2020; |
| --- | --- |

I.

ker so socialni in zaposlovalni vidiki združeni samo v eno od petih prednostnih nalog letnega pregleda rasti, čeprav predstavljajo tri od petih krovnih ciljev strategije EU 2020;

Osrednja sporočila za spomladansko zasedanje Evropskega sveta

| 1. | poziva Evropski svet, naj na svojem spomladanskem zasedanju zagotovi, da bodo spodnja sporočila sestavni del njegovih smernic politike za evropski semester 2012, ni pooblašča svojega predsednika, naj zagovarja to stališče med spomladanskim zasedanjem Evropskega sveta 1. in 2. marca 2012; |
| --- | --- |

1.

poziva Evropski svet, naj na svojem spomladanskem zasedanju zagotovi, da bodo spodnja sporočila sestavni del njegovih smernic politike za evropski semester 2012, ni pooblašča svojega predsednika, naj zagovarja to stališče med spomladanskim zasedanjem Evropskega sveta 1. in 2. marca 2012;

I.   Zagotavljanje skladnosti in povečevanje ambicioznosti za uresničevanje ciljev strategije EU 2020

| 2. | poziva Evropski svet, naj zagotovi, da bodo letne smernice politike, določene na podlagi letnega pregleda rasti, v celoti namenjene uresničevanju vseh ciljev strategije EU 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast; |
| --- | --- |

2.

poziva Evropski svet, naj zagotovi, da bodo letne smernice politike, določene na podlagi letnega pregleda rasti, v celoti namenjene uresničevanju vseh ciljev strategije EU 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast;

| 3. | poziva Evropski svet, naj v smernicah politike zagotovi usklajenost med različnimi prednostnimi nalogami, tako da bodo smernice na področju fiskalne konsolidacije temeljile na socialni pravičnosti in ne bodo povečevale revščine, ogrožale prizadevanj za obvladovanje brezposelnosti in slabšale socialnih posledic krize; verjame, da mora biti glavni poudarek na celovitih reformnih ukrepih, ki bodo spodbujali rast kratkoročno, pa tudi srednje- in dolgoročno; zato poudarja, da je treba ukrepe na področju proračuna, rasti in zaposlovanja izvajati skupaj, saj so vsi medsebojno odvisni in nujno potrebni za okrevanje po krizi; |
| --- | --- |

3.

poziva Evropski svet, naj v smernicah politike zagotovi usklajenost med različnimi prednostnimi nalogami, tako da bodo smernice na področju fiskalne konsolidacije temeljile na socialni pravičnosti in ne bodo povečevale revščine, ogrožale prizadevanj za obvladovanje brezposelnosti in slabšale socialnih posledic krize; verjame, da mora biti glavni poudarek na celovitih reformnih ukrepih, ki bodo spodbujali rast kratkoročno, pa tudi srednje- in dolgoročno; zato poudarja, da je treba ukrepe na področju proračuna, rasti in zaposlovanja izvajati skupaj, saj so vsi medsebojno odvisni in nujno potrebni za okrevanje po krizi;

| 4. | poziva Evropski svet, naj v smernicah politike zagotovi, da bodo sredstva EU namenjena doseganju ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

4.

poziva Evropski svet, naj v smernicah politike zagotovi, da bodo sredstva EU namenjena doseganju ciljev strategije Evropa 2020;

| 5. | je globoko zaskrbljen nad dejstvom, da sedanji nacionalni cilji ne zadostujejo, da bi mogli uresničiti krovne cilje strategije EU 2020 na področju zaposlovanja, izobraževanja in zmanjševanja revščine; poziva Evropski svet, naj zagotovi, da bodo države članice zvišale nacionalne cilje, jih dopolnile z oprijemljivimi in stvarnimi načrti za izvajanje ter jih ocenjevale na podlagi jasnih in doslednih kazalnikov v skladu s skupnim ocenjevalnim okvirom, tako da bo EU stopila na jasno in izvedljivo pot k uresničitvi vseh ciljev EU 2020 ter da bo mogoče napredek pregledno meriti; |
| --- | --- |

5.

je globoko zaskrbljen nad dejstvom, da sedanji nacionalni cilji ne zadostujejo, da bi mogli uresničiti krovne cilje strategije EU 2020 na področju zaposlovanja, izobraževanja in zmanjševanja revščine; poziva Evropski svet, naj zagotovi, da bodo države članice zvišale nacionalne cilje, jih dopolnile z oprijemljivimi in stvarnimi načrti za izvajanje ter jih ocenjevale na podlagi jasnih in doslednih kazalnikov v skladu s skupnim ocenjevalnim okvirom, tako da bo EU stopila na jasno in izvedljivo pot k uresničitvi vseh ciljev EU 2020 ter da bo mogoče napredek pregledno meriti;

II.   Podpiranje ustvarjanja trajnostnih delovnih mest z naložbeno in davčno reformo

| 6. | poziva Evropski svet, naj zagotovi potrebni proračunski manevrski prostor in spodbudi naložbe v ustvarjanje trajnostnih in dostojnih delovnih mest v različnih sektorjih ter nalože v usposabljanje delavcev in brezposelnih in zmanjševanje revščine; |
| --- | --- |

6.

poziva Evropski svet, naj zagotovi potrebni proračunski manevrski prostor in spodbudi naložbe v ustvarjanje trajnostnih in dostojnih delovnih mest v različnih sektorjih ter nalože v usposabljanje delavcev in brezposelnih in zmanjševanje revščine;

| 7. | poziva Evropski svet, naj podpre smernice politike za prenos davčnega bremena kot del neplačnih stroškov od dela, obenem pa spodbuja podjetja, ki bi bila upravičena do teh izvzetij/znižanj, naj v zameno ponudijo dostojne plače; je prepričan, da bi na ta način postalo zaposlovanje in obdržanje delavcev privlačnejše in bi se izboljšale splošne razmere na trgu, zlasti položaj ranljivih skupin; v skladu z načelom subsidiarnosti poziva Evropski svet, naj podpre smernice za povečanje prihodka s pravičnim, progresivnim, redistributivnim, dejanskim in učinkovitim obdavčevanjem ter boljšim davčnim usklajevanjem za boj proti utaji davkov, tako da bi zagotovili pravičnost tega sistema in ohranili socialno kohezijo; |
| --- | --- |

7.

poziva Evropski svet, naj podpre smernice politike za prenos davčnega bremena kot del neplačnih stroškov od dela, obenem pa spodbuja podjetja, ki bi bila upravičena do teh izvzetij/znižanj, naj v zameno ponudijo dostojne plače; je prepričan, da bi na ta način postalo zaposlovanje in obdržanje delavcev privlačnejše in bi se izboljšale splošne razmere na trgu, zlasti položaj ranljivih skupin; v skladu z načelom subsidiarnosti poziva Evropski svet, naj podpre smernice za povečanje prihodka s pravičnim, progresivnim, redistributivnim, dejanskim in učinkovitim obdavčevanjem ter boljšim davčnim usklajevanjem za boj proti utaji davkov, tako da bi zagotovili pravičnost tega sistema in ohranili socialno kohezijo;

III.   Izboljševanje kakovosti zaposlovanja in pogojev za večjo udeležbo na trgu dela

| 8. | obžaluje, da smernice politike, ki so namenjene povečanju privlačnosti dela, ne obravnavajo kakovosti delovnih mest in da posvečajo premalo pozornosti vzpostavljanju potrebnih pogojev za večjo udeležbo na trgu dela, zlasti žensk, invalidov in najbolj ogroženih, na primer dolgotrajno brezposelnih; poziva Evropski svet, naj zajame smernice za dostojno delo in prizadevanja v podporo usklajevanju poklicnega, družinskega in zasebnega življenja z dostopnim otroškim varstvom, oblikami družinskega dopusta in prožnimi delovnimi ureditvami; |
| --- | --- |

8.

obžaluje, da smernice politike, ki so namenjene povečanju privlačnosti dela, ne obravnavajo kakovosti delovnih mest in da posvečajo premalo pozornosti vzpostavljanju potrebnih pogojev za večjo udeležbo na trgu dela, zlasti žensk, invalidov in najbolj ogroženih, na primer dolgotrajno brezposelnih; poziva Evropski svet, naj zajame smernice za dostojno delo in prizadevanja v podporo usklajevanju poklicnega, družinskega in zasebnega življenja z dostopnim otroškim varstvom, oblikami družinskega dopusta in prožnimi delovnimi ureditvami;

| 9. | svari, da varčevalni ukrepi in zmanjševanje upravnega bremena ne bi smeli ogrožati socialnih, zdravstvenih in varnostnih standardov ali voditi k omiljenim pogojem ali odstopanjem od zakonodaje EU; |
| --- | --- |

9.

svari, da varčevalni ukrepi in zmanjševanje upravnega bremena ne bi smeli ogrožati socialnih, zdravstvenih in varnostnih standardov ali voditi k omiljenim pogojem ali odstopanjem od zakonodaje EU;

IV.   Zmanjševanje brezposelnosti med mladimi

| 10. | poudarja, da je pomembno, da ne izgubimo potenciala mlade generacije, in poziva Evropski svet, naj med prednostne naloge vključi zmanjševanje brezposelnosti mladih; poziva države članice, naj razvijejo celovite strategije za mlade, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, med drugim s ciljnimi ukrepi politike trga dela, ukrepi za reševanje neskladja znanj na trgu dela, s spodbujanjem podjetništva med mladimi in okviri za lažje prehajanje iz izobraževanja v svet dela, na primer z dualnim poklicnim usposabljanjem; poziva države članice, naj v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji uvedejo zaposlitveno jamstvo za mlade, ki bo vsem mladim v EU zagotavljalo, da bodo imeli po največ štirih mesecih brezposelnosti pravico do ponudbe za zaposlitev, vajeništvo, dodatno usposabljanje ali kombinacijo dela in usposabljanja; poudarja pomen zmanjševanja negotovih oblik zaposlitev med mladimi, kot so pogodbe za določen čas, nezaželene zaposlitve za skrajšani delovni čas in neplačano pripravništvo; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je pomembno, da ne izgubimo potenciala mlade generacije, in poziva Evropski svet, naj med prednostne naloge vključi zmanjševanje brezposelnosti mladih; poziva države članice, naj razvijejo celovite strategije za mlade, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, med drugim s ciljnimi ukrepi politike trga dela, ukrepi za reševanje neskladja znanj na trgu dela, s spodbujanjem podjetništva med mladimi in okviri za lažje prehajanje iz izobraževanja v svet dela, na primer z dualnim poklicnim usposabljanjem; poziva države članice, naj v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji uvedejo zaposlitveno jamstvo za mlade, ki bo vsem mladim v EU zagotavljalo, da bodo imeli po največ štirih mesecih brezposelnosti pravico do ponudbe za zaposlitev, vajeništvo, dodatno usposabljanje ali kombinacijo dela in usposabljanja; poudarja pomen zmanjševanja negotovih oblik zaposlitev med mladimi, kot so pogodbe za določen čas, nezaželene zaposlitve za skrajšani delovni čas in neplačano pripravništvo;

V.   Odprava revščine in socialne izključenosti s poudarkom na skupinah z neobstoječimi ali omejenimi povezavami do trga dela

| 11. | pozdravlja dejstvo, da letni pregled rasti prvič vključuje smernice s področja revščine in socialne izključenosti, ter poziva Evropski svet, naj potrdi te smernice kot prednostno nalogo ter zagotovi, da bo boj proti revščini in socialni izključenosti presegel zgolj ukrepe, namenjene vključevanju ljudi na trg dela, tako da bo posebej poudaril socialno varstvo in dejavno vključevanje ranljivih skupin z neobstoječimi ali omejenimi povezavami do trga dela; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja dejstvo, da letni pregled rasti prvič vključuje smernice s področja revščine in socialne izključenosti, ter poziva Evropski svet, naj potrdi te smernice kot prednostno nalogo ter zagotovi, da bo boj proti revščini in socialni izključenosti presegel zgolj ukrepe, namenjene vključevanju ljudi na trg dela, tako da bo posebej poudaril socialno varstvo in dejavno vključevanje ranljivih skupin z neobstoječimi ali omejenimi povezavami do trga dela;

| 12. | poudarja, da je treba člen 9 PDEU upoštevati v vsem evropskem semestru, tudi v priporočilih za posamezne države članice, ki jih morata spremljati predhodna in naknadna ocena socialnega vpliva; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba člen 9 PDEU upoštevati v vsem evropskem semestru, tudi v priporočilih za posamezne države članice, ki jih morata spremljati predhodna in naknadna ocena socialnega vpliva;

VI.   Krepitev demokratične legitimnosti, odgovornosti in lastništva

| 13. | opozarja, da mora biti pomembnejša evropska razsežnost gospodarskih politik držav članic povezana s povečanjem demokratične legitimnosti in ustrezno odgovornostjo Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov; meni, da ima Evropski svet, glede na pomanjkanje pravne podlage za redni zakonodajni postopek, ki bi veljal za letni pregled rasti, posebno odgovornost, da pri potrjevanju smernic politike upošteva parlamentarne pripombe, da bi zagotovil demokratično legitimnost smernic, in da nujnost pri izvajanju varčevalnih ukrepov in fiskalne discipline nikakor ne more preglasiti potrebe po demokratičnem procesu odločanja; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da mora biti pomembnejša evropska razsežnost gospodarskih politik držav članic povezana s povečanjem demokratične legitimnosti in ustrezno odgovornostjo Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov; meni, da ima Evropski svet, glede na pomanjkanje pravne podlage za redni zakonodajni postopek, ki bi veljal za letni pregled rasti, posebno odgovornost, da pri potrjevanju smernic politike upošteva parlamentarne pripombe, da bi zagotovil demokratično legitimnost smernic, in da nujnost pri izvajanju varčevalnih ukrepov in fiskalne discipline nikakor ne more preglasiti potrebe po demokratičnem procesu odločanja;

| 14. | poziva Evropski svet in države članice, naj zagotovijo temeljito udeležbo nacionalnih in regionalnih parlamentov, socialnih partnerjev, javnih organov in civilne družbe pri izvajanju in spremljanju smernic politike v okviru strategije Evropa 2020 in procesa gospodarskega upravljanja, da bi jima zagotovile lastništvo držav; |
| --- | --- |

14.

poziva Evropski svet in države članice, naj zagotovijo temeljito udeležbo nacionalnih in regionalnih parlamentov, socialnih partnerjev, javnih organov in civilne družbe pri izvajanju in spremljanju smernic politike v okviru strategije Evropa 2020 in procesa gospodarskega upravljanja, da bi jima zagotovile lastništvo držav;

| 15. | poziva Komisijo, naj leta 2013 preoblikuje letni pregled rasti v letne smernice za trajnostno rast, ga predstavi v obliki, ki bo Parlamentu omogočala predlaganje sprememb, ter zagotovi, da se bo ta pregledni proces medinstitucionalnega odločanja zaključil s sprejetjem skupno dogovorjenih smernic politike; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj leta 2013 preoblikuje letni pregled rasti v letne smernice za trajnostno rast, ga predstavi v obliki, ki bo Parlamentu omogočala predlaganje sprememb, ter zagotovi, da se bo ta pregledni proces medinstitucionalnega odločanja zaključil s sprejetjem skupno dogovorjenih smernic politike;

Dodatna prizadevanja, ki jih je treba izvajati na področju zaposlovanja in socialnih zadev

Višja stopnja zaposlenosti in izboljševanje kakovosti delovnih mest

| 16. | poziva države članice, naj podpirajo pobude, ki omogočajo razvoj sektorjev z največjimi možnostmi za zaposlovanje, zlasti preoblikovanje v trajnostno gospodarstvo (zelena delovna mesta), zdravstvene in socialne storitve (bela delovna mesta) in digitalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice, naj podpirajo pobude, ki omogočajo razvoj sektorjev z največjimi možnostmi za zaposlovanje, zlasti preoblikovanje v trajnostno gospodarstvo (zelena delovna mesta), zdravstvene in socialne storitve (bela delovna mesta) in digitalno gospodarstvo;

| 17. | poziva države članice, naj izboljšajo poslovno okolje, predvsem za mala in srednja podjetja, zlasti pa naj spodbujajo ustanavljanje podjetij in podpirajo mala in srednja podjetja pri dejavnostih za nova delovna mesta; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj izboljšajo poslovno okolje, predvsem za mala in srednja podjetja, zlasti pa naj spodbujajo ustanavljanje podjetij in podpirajo mala in srednja podjetja pri dejavnostih za nova delovna mesta;

| 18. | poziva Evropski svet, naj okrepi prizadevanja za izboljšanje enotnega trga, okrepitev digitalnega gospodarstva in osredotočenje na oblikovanje pametnih predpisov za zmanjšanje nepotrebne birokracije; |
| --- | --- |

18.

poziva Evropski svet, naj okrepi prizadevanja za izboljšanje enotnega trga, okrepitev digitalnega gospodarstva in osredotočenje na oblikovanje pametnih predpisov za zmanjšanje nepotrebne birokracije;

| 19. | poziva države članice, naj v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji povečajo doseg in učinkovitost zavodov za zaposlovanje in sprejmejo dejansko aktivno politiko trga dela, ki jo bodo vzajemno podpirale aktivacijske pobude, na primer socialni programi za vključevanje v delo, in ustrezni sistemi socialnih prejemkov, da bi ohranile zaposljivost, podpirale ljudi pri ponovnem vključevanju na trg dela in zaščitile dostojne življenjske pogoje; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice, naj v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji povečajo doseg in učinkovitost zavodov za zaposlovanje in sprejmejo dejansko aktivno politiko trga dela, ki jo bodo vzajemno podpirale aktivacijske pobude, na primer socialni programi za vključevanje v delo, in ustrezni sistemi socialnih prejemkov, da bi ohranile zaposljivost, podpirale ljudi pri ponovnem vključevanju na trg dela in zaščitile dostojne življenjske pogoje;

| 20. | poziva države članice, naj podpirajo in razvijajo pogoje za prožnejše oblike dela, zlasti za starejše in mlajše delavce, ter naj spodbujajo mobilnost delavcev; poudarja pomen povečevanja produktivnosti in učinkovitosti dela po vsej EU za ponovno konkurenčnost Evrope; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice, naj podpirajo in razvijajo pogoje za prožnejše oblike dela, zlasti za starejše in mlajše delavce, ter naj spodbujajo mobilnost delavcev; poudarja pomen povečevanja produktivnosti in učinkovitosti dela po vsej EU za ponovno konkurenčnost Evrope;

| 21. | poziva države članice, naj v celoti izkoristijo strukturne sklade za povečanje zaposljivosti in učinkovit boj proti strukturni in dolgoročni brezposelnosti; meni, da mora Komisija zagotoviti državam članicam nadaljnjo pomoč in usmerjanje pri uresničevanju tega cilja, zlasti v sedanjih časih recesije in družbenih izzivov; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, naj v celoti izkoristijo strukturne sklade za povečanje zaposljivosti in učinkovit boj proti strukturni in dolgoročni brezposelnosti; meni, da mora Komisija zagotoviti državam članicam nadaljnjo pomoč in usmerjanje pri uresničevanju tega cilja, zlasti v sedanjih časih recesije in družbenih izzivov;

| 22. | meni, da je mogoče krovni cilj strategije EU 2020 glede stopnje zaposlenosti doseči le, če se bistveno poveča udeležba žensk na trgu dela; poziva Komisijo, naj zagotovi državam članicam večje usmerjanje za vzpostavljanje potrebnih pogojev za višjo stopnjo zaposlenosti žensk, na primer cenovno dostopno otroško varstvo, ustrezne ureditve porodniškega, očetovskega in drugega starševskega dopusta ter prilagodljiv delovni čas in kraj dela; |
| --- | --- |

22.

meni, da je mogoče krovni cilj strategije EU 2020 glede stopnje zaposlenosti doseči le, če se bistveno poveča udeležba žensk na trgu dela; poziva Komisijo, naj zagotovi državam članicam večje usmerjanje za vzpostavljanje potrebnih pogojev za višjo stopnjo zaposlenosti žensk, na primer cenovno dostopno otroško varstvo, ustrezne ureditve porodniškega, očetovskega in drugega starševskega dopusta ter prilagodljiv delovni čas in kraj dela;

| 23. | poziva Evropski svet, naj oceni učinkovitost svojih priporočil politike pri podpiranju udeležbe vseh odraslih oseb v gospodinjstvu na trgu dela, pri zagotavljanju dostojnih plač in lajšanju prehoda na zahtevnejša delovna mesta za tiste, ki so se ujeli v začarani krog slabo plačanih ali negotovih zaposlitev, saj se da s temi mehanizmi zmanjšati revščino zaposlenih; poziva države članice, naj se borijo proti revščini zaposlenih z izvajanjem politik trga dela, namenjenih zagotavljanju dostojnih plač zaposlenim; |
| --- | --- |

23.

poziva Evropski svet, naj oceni učinkovitost svojih priporočil politike pri podpiranju udeležbe vseh odraslih oseb v gospodinjstvu na trgu dela, pri zagotavljanju dostojnih plač in lajšanju prehoda na zahtevnejša delovna mesta za tiste, ki so se ujeli v začarani krog slabo plačanih ali negotovih zaposlitev, saj se da s temi mehanizmi zmanjšati revščino zaposlenih; poziva države članice, naj se borijo proti revščini zaposlenih z izvajanjem politik trga dela, namenjenih zagotavljanju dostojnih plač zaposlenim;

| 24. | poziva Komisijo, naj v poročilih o napredku uporablja podatke, razvrščene glede na spol; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj v poročilih o napredku uporablja podatke, razvrščene glede na spol;

| 25. | poziva države članice, naj še naprej priznavajo resnično dodano vrednost starejših delavcev v podjetjih in naj ustvarijo potrebam starejših delavcev prilagojene delovne razmere, tako da bi tistim, ki bi se za to odločili, omogočile udeležbo in da bi ostali na trgu dela; poziva države članice, si za to prizadevajo z bojem proti diskriminaciji na podlagi starosti, nadomeščanjem spodbud za starejše delavce, da zapustijo trg dela, s spodbudami za vključujoč trg dela ter prilagajanjem delovnih pogojev potrebam starejših delavcev, npr. s pravico do prožnega delovnega časa in kraja dela, do usposabljanja in do prožnega prehoda v upokojitev, ob čemer bi morale zagotoviti ustrezne pokojnine za vse; meni, da je treba za zagotovitev aktivnega staranja med poklicnim življenjem in po njem uveljavljati zdravje pri delu; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice, naj še naprej priznavajo resnično dodano vrednost starejših delavcev v podjetjih in naj ustvarijo potrebam starejših delavcev prilagojene delovne razmere, tako da bi tistim, ki bi se za to odločili, omogočile udeležbo in da bi ostali na trgu dela; poziva države članice, si za to prizadevajo z bojem proti diskriminaciji na podlagi starosti, nadomeščanjem spodbud za starejše delavce, da zapustijo trg dela, s spodbudami za vključujoč trg dela ter prilagajanjem delovnih pogojev potrebam starejših delavcev, npr. s pravico do prožnega delovnega časa in kraja dela, do usposabljanja in do prožnega prehoda v upokojitev, ob čemer bi morale zagotoviti ustrezne pokojnine za vse; meni, da je treba za zagotovitev aktivnega staranja med poklicnim življenjem in po njem uveljavljati zdravje pri delu;

| 26. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo ljudje, zaposleni za določen čas ali s skrajšanim delovnim časom enako obravnavani, tudi pri odpuščanju in plači, skladno s primarnim in sekundarnim pravom EU, in da bo tem delavcem in samozaposlenim na voljo ustrezno socialno varstvo, dostop do usposabljanja in vseživljenjskega učenja ter da bodo določeni okvirni pogoji, ki jim bodo omogočali ustvarjanje kariere; poziva države članice, naj izvajajo okvirne sporazume o delu s skrajšanim delovnih časom in zaposlitvi za določen čas ter naj učinkovito izvršujejo direktivo o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo ljudje, zaposleni za določen čas ali s skrajšanim delovnim časom enako obravnavani, tudi pri odpuščanju in plači, skladno s primarnim in sekundarnim pravom EU, in da bo tem delavcem in samozaposlenim na voljo ustrezno socialno varstvo, dostop do usposabljanja in vseživljenjskega učenja ter da bodo določeni okvirni pogoji, ki jim bodo omogočali ustvarjanje kariere; poziva države članice, naj izvajajo okvirne sporazume o delu s skrajšanim delovnih časom in zaposlitvi za določen čas ter naj učinkovito izvršujejo direktivo o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu;

| 27. | meni, da je treba potrebne reforme na trgu dela, namenjene izboljševanju produktivnosti in konkurenčnosti, izvajati tako, da bodo zagotavljale socialno pravičnost in spodbujale kakovost delovnih mest, obenem pa spoštovale tudi nacionalne tradicije socialnega dialoga; |
| --- | --- |

27.

meni, da je treba potrebne reforme na trgu dela, namenjene izboljševanju produktivnosti in konkurenčnosti, izvajati tako, da bodo zagotavljale socialno pravičnost in spodbujale kakovost delovnih mest, obenem pa spoštovale tudi nacionalne tradicije socialnega dialoga;

| 28. | poziva države članice, naj z ukrepi izboljšajo mobilnost na trgih dela in med njimi ter naj odpravijo vse obstoječe pravne in upravne ovire, ki ovirajo prosto gibanje delavcev v Evropski uniji; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice, naj z ukrepi izboljšajo mobilnost na trgih dela in med njimi ter naj odpravijo vse obstoječe pravne in upravne ovire, ki ovirajo prosto gibanje delavcev v Evropski uniji;

| 29. | poziva Evropski svet, naj uvede davek na finančne transakcije, s katerim bi spodbudil ustvarjanje vzdržnih delovnih mest; |
| --- | --- |

29.

poziva Evropski svet, naj uvede davek na finančne transakcije, s katerim bi spodbudil ustvarjanje vzdržnih delovnih mest;

| 30. | obžaluje nezadostna prizadevanja za vključevanje načela enakosti spolov v prednostne naloge letnega pregleda rasti, čeprav Evropski pakt za enakost med spoloma 2011–2020 poziva Komisijo, naj vključi vidik enakosti spolov v letni pregled rasti; poziva Evropski svet, naj zagotovi, da bodo smernice politike obravnavale razlike med spoloma; poziva države članice, naj upoštevajo načelo enakosti spolov pri oblikovanju nacionalnih programov reform; poziva Komisijo, naj v primerih, ko države članice ne upoštevajo razsežnosti spolov, nanje naslovi priporočila po posameznih državah; |
| --- | --- |

30.

obžaluje nezadostna prizadevanja za vključevanje načela enakosti spolov v prednostne naloge letnega pregleda rasti, čeprav Evropski pakt za enakost med spoloma 2011–2020 poziva Komisijo, naj vključi vidik enakosti spolov v letni pregled rasti; poziva Evropski svet, naj zagotovi, da bodo smernice politike obravnavale razlike med spoloma; poziva države članice, naj upoštevajo načelo enakosti spolov pri oblikovanju nacionalnih programov reform; poziva Komisijo, naj v primerih, ko države članice ne upoštevajo razsežnosti spolov, nanje naslovi priporočila po posameznih državah;

Naložbe v izobraževanje in usposabljanje

| 31. | poziva države članice, naj prilagodijo in razširijo naložbe v izobraževanje, usposabljanje, uveljavljanje podjetniških veščin in vseživljenjsko učenje ua vse starostne skupine, ne samo v okviru formalnega učenja, ampak tudi z razvojem priložnostnega in neformalnega učenja, kar bi privedlo do večjih možnosti za rast, ter svari pred dolgoročnimi socialnimi in ekonomskimi posledicami zmanjševanja proračunov za izobraževanje; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, naj prilagodijo in razširijo naložbe v izobraževanje, usposabljanje, uveljavljanje podjetniških veščin in vseživljenjsko učenje ua vse starostne skupine, ne samo v okviru formalnega učenja, ampak tudi z razvojem priložnostnega in neformalnega učenja, kar bi privedlo do večjih možnosti za rast, ter svari pred dolgoročnimi socialnimi in ekonomskimi posledicami zmanjševanja proračunov za izobraževanje;

| 32. | poziva EU in države članice, naj odpravijo neskladja in pomanjkanje znanj in veščin ter naj povečajo sinergije med univerzami, izobraževalnimi in mladinskimi organizacijami ter podjetji z boljšim predvidevanjem potreb po znanjih in veščinah, prilagoditvijo sistemov izobraževanja in usposabljanja potrebam na trgu dela in s tem, da oborožijo delovno silo z novimi veščinami za spoprijemanje s strukturno brezposelnostjo in kot pripravo na prehod v trajnostno in vključujoče gospodarstvo; |
| --- | --- |

32.

poziva EU in države članice, naj odpravijo neskladja in pomanjkanje znanj in veščin ter naj povečajo sinergije med univerzami, izobraževalnimi in mladinskimi organizacijami ter podjetji z boljšim predvidevanjem potreb po znanjih in veščinah, prilagoditvijo sistemov izobraževanja in usposabljanja potrebam na trgu dela in s tem, da oborožijo delovno silo z novimi veščinami za spoprijemanje s strukturno brezposelnostjo in kot pripravo na prehod v trajnostno in vključujoče gospodarstvo;

| 33. | poziva države članice, naj ne dopustijo, da bi varčevalni ukrepi ogrozili rasti prijazne politike, in naj dajo prednost rasti prijaznim odhodkom, na primer za izobraževanje, vseživljenjsko učenje, raziskave in inovacije, ter naj hkrati zagotavljajo učinkovitost te porabe; |
| --- | --- |

33.

poziva države članice, naj ne dopustijo, da bi varčevalni ukrepi ogrozili rasti prijazne politike, in naj dajo prednost rasti prijaznim odhodkom, na primer za izobraževanje, vseživljenjsko učenje, raziskave in inovacije, ter naj hkrati zagotavljajo učinkovitost te porabe;

| 34. | opozarja, da je Komisija v vodilni pobudi „Mladi in mobilnost“ obljubila, da bo predlagala okvir kakovosti za pripravništva, ter jo poziva, naj ta okvir nemudoma predloži; |
| --- | --- |

34.

opozarja, da je Komisija v vodilni pobudi „Mladi in mobilnost“ obljubila, da bo predlagala okvir kakovosti za pripravništva, ter jo poziva, naj ta okvir nemudoma predloži;

| 35. | spodbuja odločno izvajanje nacionalnih okvirov kvalifikacij kot orodij za spodbujanje razvoja vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

35.

spodbuja odločno izvajanje nacionalnih okvirov kvalifikacij kot orodij za spodbujanje razvoja vseživljenjskega učenja;

| 36. | spodbuja Komisijo, države članice in delodajalce, naj ustvarijo več priložnosti za delavke v sektorjih novih tehnologij, da bi okrepili sektor visoke tehnologije v skladu s cilji strategije EU 2020; |
| --- | --- |

36.

spodbuja Komisijo, države članice in delodajalce, naj ustvarijo več priložnosti za delavke v sektorjih novih tehnologij, da bi okrepili sektor visoke tehnologije v skladu s cilji strategije EU 2020;

Boj proti revščini, spodbujanje socialnega vključevanja in kakovost javnih storitev

| 37. | poudarja, da je v novembrskem Eurobarometru 2011 kar 49 % evropskih državljanov kot prednostno politiko, ki naj bi jo uveljavljal Evropski parlament, navedlo zmanjševanje revščine in socialne izključenosti, torej je to njihov najpomembnejši pomislek, pred usklajevanjem gospodarske, proračunske in fiskalne politike; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je v novembrskem Eurobarometru 2011 kar 49 % evropskih državljanov kot prednostno politiko, ki naj bi jo uveljavljal Evropski parlament, navedlo zmanjševanje revščine in socialne izključenosti, torej je to njihov najpomembnejši pomislek, pred usklajevanjem gospodarske, proračunske in fiskalne politike;

| 38. | poziva države članice, naj izboljšajo ustreznost in učinkovitost sistemov socialnega varstva, vključno z dostopom do obema spoloma ustreznega pokojninskega sistema, ter zagotovijo, da bodo še naprej opravljali nalogo zaščite pred revščino in socialno izključenostjo; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice, naj izboljšajo ustreznost in učinkovitost sistemov socialnega varstva, vključno z dostopom do obema spoloma ustreznega pokojninskega sistema, ter zagotovijo, da bodo še naprej opravljali nalogo zaščite pred revščino in socialno izključenostjo;

| 39. | poziva države članice, naj izvajajo strategije dejavnega vključevanja ter ustrezne in cenovno dostopne visokokakovostne storitve, ustrezno minimalno dohodkovno podporo in načrtovanje poti do kakovostne zaposlitve, da bi preprečile marginalizacijo skupin z nizkim dohodkom in ranljivih skupin; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice, naj izvajajo strategije dejavnega vključevanja ter ustrezne in cenovno dostopne visokokakovostne storitve, ustrezno minimalno dohodkovno podporo in načrtovanje poti do kakovostne zaposlitve, da bi preprečile marginalizacijo skupin z nizkim dohodkom in ranljivih skupin;

| 40. | poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo poziv Odbora za socialno zaščito k pripravi participativnih nacionalnih socialnih poročil, da bi podprle nacionalne programe reform, ki temeljijo na skupnih ciljih socialne odprte metode usklajevanja in zagotavljajo večdimenzionalne rešitve za odpravo revščine, s katerimi se spodbuja dostop do pravic, virov in storitev; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo poziv Odbora za socialno zaščito k pripravi participativnih nacionalnih socialnih poročil, da bi podprle nacionalne programe reform, ki temeljijo na skupnih ciljih socialne odprte metode usklajevanja in zagotavljajo večdimenzionalne rešitve za odpravo revščine, s katerimi se spodbuja dostop do pravic, virov in storitev;

| 41. | poziva države članice in Komisijo, naj vzpostavijo, izvajajo in uveljavljajo učinkovite protidiskriminacijske ukrepe; poziva Komisijo, naj v priporočilih po posameznih državah obravnava pomanjkanje napredka pri izvajanju in uveljavljanju protidiskriminacijskih ukrepov; |
| --- | --- |

41.

poziva države članice in Komisijo, naj vzpostavijo, izvajajo in uveljavljajo učinkovite protidiskriminacijske ukrepe; poziva Komisijo, naj v priporočilih po posameznih državah obravnava pomanjkanje napredka pri izvajanju in uveljavljanju protidiskriminacijskih ukrepov;

| 42. | poziva države članice, naj v nacionalnih programih reform navedejo, kako se bodo uporabljala sredstva EU za podporo nacionalnim ciljem glede revščine ter drugim ciljem na področju socialnih zadev, zaposlovanja in izobraževanja, ki naj bi zagotovili uresničitev ciljev strategije EU 2020; |
| --- | --- |

42.

poziva države članice, naj v nacionalnih programih reform navedejo, kako se bodo uporabljala sredstva EU za podporo nacionalnim ciljem glede revščine ter drugim ciljem na področju socialnih zadev, zaposlovanja in izobraževanja, ki naj bi zagotovili uresničitev ciljev strategije EU 2020;

| 43. | opozarja, da pokojninske reforme, ki jih spodbuja letni pregled rasti, ne bi smele le višati starosti za upokojitev zaradi uravnovešanja primanjkljajev, temveč bi morale upoštevati delovno dobo, zagotavljati dostojno univerzalno kritje, zmanjševati revščino starejših in ne bi smele ogrožati javnih pokojninskih sistemov; |
| --- | --- |

43.

opozarja, da pokojninske reforme, ki jih spodbuja letni pregled rasti, ne bi smele le višati starosti za upokojitev zaradi uravnovešanja primanjkljajev, temveč bi morale upoštevati delovno dobo, zagotavljati dostojno univerzalno kritje, zmanjševati revščino starejših in ne bi smele ogrožati javnih pokojninskih sistemov;

| 44. | poziva EU in države članice, naj zagotovijo, da bodo vse reforme na področju zdravstvenih sistemov osredotočene na izboljševanje kakovosti ter zagotavljanje ustreznosti, razpoložljivosti in univerzalne dostopnosti; |
| --- | --- |

44.

poziva EU in države članice, naj zagotovijo, da bodo vse reforme na področju zdravstvenih sistemov osredotočene na izboljševanje kakovosti ter zagotavljanje ustreznosti, razpoložljivosti in univerzalne dostopnosti;

| 45. | je zaskrbljen nad socialnim vplivom krize na revščino med ženskami; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo fiskalna konsolidacija združljiva s socialno razsežnostjo strategije EU 2020 in s smernicami za zaposlovanje; poziva Komisijo, naj oceni tudi učinke varčevalnih ukrepov na enakost spolov in zaposlovanje žensk; |
| --- | --- |

45.

je zaskrbljen nad socialnim vplivom krize na revščino med ženskami; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo fiskalna konsolidacija združljiva s socialno razsežnostjo strategije EU 2020 in s smernicami za zaposlovanje; poziva Komisijo, naj oceni tudi učinke varčevalnih ukrepov na enakost spolov in zaposlovanje žensk;

| 46. | poziva Komisijo, naj razvije analizo na podlagi spola in naj vključuje načelo enakosti med spoloma, da bi zagotovila individualizacijo pokojninskih pravic ter sistemov socialne varnosti in davčnih sistemov; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj razvije analizo na podlagi spola in naj vključuje načelo enakosti med spoloma, da bi zagotovila individualizacijo pokojninskih pravic ter sistemov socialne varnosti in davčnih sistemov;

Dodatna prizadevanja, potrebna za okrepitev upravljanja, zavezanosti in demokratične legitimnosti

| 47. | je zaskrbljen nad dejstvom, da imajo Evropski parlament in nacionalni parlamenti še vedno omejeno vlogo v evropskem semestru; obžaluje, da pri smernicah politike v letnem pregledu rasti, ki jih je pripravila Komisija in ki jih mora potrditi Evropski svet, ni parlamentarne udeležbe in tako tudi ne demokratične legitimnosti; |
| --- | --- |

47.

je zaskrbljen nad dejstvom, da imajo Evropski parlament in nacionalni parlamenti še vedno omejeno vlogo v evropskem semestru; obžaluje, da pri smernicah politike v letnem pregledu rasti, ki jih je pripravila Komisija in ki jih mora potrditi Evropski svet, ni parlamentarne udeležbe in tako tudi ne demokratične legitimnosti;

| 48. | ugotavlja, da pet držav članic, ki so sklenile memorandum o soglasju s Komisijo, Mednarodnim denarnim skladom in Evropsko centralno banko, julija 2011 ni prejelo priporočil za posamezno državo članico; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo izvajanje memoranduma o soglasju popolnoma združljivo z uresničevanjem ciljev strategije EU 2020 glede povečevanja zaposlovanja in zmanjševanja revščine; meni, da mora Mednarodna organizacija dela sodelovati pri programih finančne pomoči Komisije, Mednarodnega denarnega sklada in Evropske centralne banke; poziva Evropski svet, naj zadevne države članice spodbudi za naložbe v ustvarjanje trajnostnih delovnih mest, izobraževanje in usposabljanje in zmanjševanje revščine, s čimer jim bo omogočil prispevek k uresničevanju krovnih ciljev EU na teh področjih; |
| --- | --- |

48.

ugotavlja, da pet držav članic, ki so sklenile memorandum o soglasju s Komisijo, Mednarodnim denarnim skladom in Evropsko centralno banko, julija 2011 ni prejelo priporočil za posamezno državo članico; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo izvajanje memoranduma o soglasju popolnoma združljivo z uresničevanjem ciljev strategije EU 2020 glede povečevanja zaposlovanja in zmanjševanja revščine; meni, da mora Mednarodna organizacija dela sodelovati pri programih finančne pomoči Komisije, Mednarodnega denarnega sklada in Evropske centralne banke; poziva Evropski svet, naj zadevne države članice spodbudi za naložbe v ustvarjanje trajnostnih delovnih mest, izobraževanje in usposabljanje in zmanjševanje revščine, s čimer jim bo omogočil prispevek k uresničevanju krovnih ciljev EU na teh področjih;

| 49. | poziva države članice, naj glede na najhujšo gospodarsko krizo v Evropski uniji doslej nemudoma izvedejo potrebne nacionalne reformne programe; |
| --- | --- |

49.

poziva države članice, naj glede na najhujšo gospodarsko krizo v Evropski uniji doslej nemudoma izvedejo potrebne nacionalne reformne programe;

*

* *

| 50. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

50.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0542.

(2)  UL C 308 E, 20.10.2011, str. 116.

(3)  UL L 308, 24.11.2010, str. 46.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0466.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0495.

(6)  UL L 307, 18.11.2008, str. 11.

(7)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 23.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0092.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0230.

(10)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 29.

(11)  UL C 308 E, 20.10.2011, str. 6.

(12)  UL L 175, 10.7.1999, str. 43.

(13)  UL L 14, 20.1.1998, str. 9.

(14)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

---

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/12

---

Sreda, 15. februar 2012Prispevek k letnemu pregledu rasti 2012

P7_TA(2012)0048

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2012 o prispevku k letnemu pregledu rasti 2012 (2011/2319(INI))

2013/C 249 E/04

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. novembra 2011 o letnem pregledu rasti 2012 (COM(2011)0815), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. novembra 2011 o letnem pregledu rasti 2012 (COM(2011)0815),

| — | ob upoštevanju zakonodajnega svežnja o gospodarskem upravljanju, sprejetega 16. novembra 2011, predvsem Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakonodajnega svežnja o gospodarskem upravljanju, sprejetega 16. novembra 2011, predvsem Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o preglednici dosežkov za nadzor makroekonomskih neravnovesij: predvidena začetna zasnova (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o preglednici dosežkov za nadzor makroekonomskih neravnovesij: predvidena začetna zasnova (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2011 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarske politike (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2011 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarske politike (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2011 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila o ukrepih in pobudah, ki jih je treba sprejeti (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2011 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila o ukrepih in pobudah, ki jih je treba sprejeti (4),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 9. decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 9. decembra 2011,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja (A7-0018/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja (A7-0018/2012),

| A. | ker najnovejši statistični podatki kažejo vse večje neenakosti in brezposelnost v Evropski uniji; |
| --- | --- |

A.

ker najnovejši statistični podatki kažejo vse večje neenakosti in brezposelnost v Evropski uniji;

| B. | ker večina držav članic ne upošteva več glavnih ciljev strategije EU 2020; |
| --- | --- |

B.

ker večina držav članic ne upošteva več glavnih ciljev strategije EU 2020;

Gospodarski izzivi in glavne makroekonomske politike

| 1. | pozdravlja letni pregled rasti 2012, ki ga je predstavila Komisija, kot dobro podlago za letošnji evropski semester; poudarja, da bi morale biti rešitve posebno usmerjene v sedanjo krizo zaradi kopičenja državnega dolga in finančno krizo, s katero se vsak dan ukvarjajo vse institucije, usklajene z velikim poudarkom na srednje- in dolgoročnih ukrepih za spodbujanje rasti, ter s prenovitvijo splošnega gospodarskega okvira, da bi izboljšali vzdržnost in konkurenčnost evropskega gospodarstva ter zagotovili njegovo dolgotrajno uspešnost; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja letni pregled rasti 2012, ki ga je predstavila Komisija, kot dobro podlago za letošnji evropski semester; poudarja, da bi morale biti rešitve posebno usmerjene v sedanjo krizo zaradi kopičenja državnega dolga in finančno krizo, s katero se vsak dan ukvarjajo vse institucije, usklajene z velikim poudarkom na srednje- in dolgoročnih ukrepih za spodbujanje rasti, ter s prenovitvijo splošnega gospodarskega okvira, da bi izboljšali vzdržnost in konkurenčnost evropskega gospodarstva ter zagotovili njegovo dolgotrajno uspešnost;

| 2. | vseeno meni, da letni pregled rasti ne prinaša vsega, kar je potrebno, da bi evropska gospodinjstva in podjetja ter finančni trgi spet pridobili zaupanje, saj prezre potrebo po sprejetju nujnih ukrepov za podporo kratkoročnim dejavnostim in zaposlovanju z vlaganjem v cilje strategije EU 2020; |
| --- | --- |

2.

vseeno meni, da letni pregled rasti ne prinaša vsega, kar je potrebno, da bi evropska gospodinjstva in podjetja ter finančni trgi spet pridobili zaupanje, saj prezre potrebo po sprejetju nujnih ukrepov za podporo kratkoročnim dejavnostim in zaposlovanju z vlaganjem v cilje strategije EU 2020;

| 3. | opozarja, da letni pregled rasti 2011 in več drugih pobud, ki jih je treba izvajati na podlagi nacionalne in evropske zakonodaje, že vsebujejo večino elementov, potrebnih za ponovno pridobitev zaupanja, povečanje konkurenčnosti ter spodbujanje trajnostne rasti in ustvarjanja delovnih mest; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da letni pregled rasti 2011 in več drugih pobud, ki jih je treba izvajati na podlagi nacionalne in evropske zakonodaje, že vsebujejo večino elementov, potrebnih za ponovno pridobitev zaupanja, povečanje konkurenčnosti ter spodbujanje trajnostne rasti in ustvarjanja delovnih mest;

| 4. | ponavlja zahteve, ki jih je naslovil na Svet in Komisijo v svoji resoluciji z dne 1. decembra 2011 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarske politike, ter poziva k javnemu odzivu na njeno vsebino; |
| --- | --- |

4.

ponavlja zahteve, ki jih je naslovil na Svet in Komisijo v svoji resoluciji z dne 1. decembra 2011 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarske politike, ter poziva k javnemu odzivu na njeno vsebino;

| 5. | obžaluje, da države članice ne izvajajo smernic, dogovorjenih na ravni EU, ali pa jih izvajajo neenakomerno, pri čemer upošteva potrebno diskrecijsko pravico držav članic do izvajanja lastnih politik, kar onemogoča uresničitev vsega potenciala dogovorjenih smernic za doseganje ciljev strategije EU 2020; pozdravlja poudarek letošnjega letnega pregleda rasti na potrebi po izvajanju in ukrepih za spodbujanje rasti; poudarja, da je treba močno povečati demokratično legitimnost in nacionalno podporo spremembam, ki so bile sprejete za prihodnje gospodarsko upravljanje; |
| --- | --- |

5.

obžaluje, da države članice ne izvajajo smernic, dogovorjenih na ravni EU, ali pa jih izvajajo neenakomerno, pri čemer upošteva potrebno diskrecijsko pravico držav članic do izvajanja lastnih politik, kar onemogoča uresničitev vsega potenciala dogovorjenih smernic za doseganje ciljev strategije EU 2020; pozdravlja poudarek letošnjega letnega pregleda rasti na potrebi po izvajanju in ukrepih za spodbujanje rasti; poudarja, da je treba močno povečati demokratično legitimnost in nacionalno podporo spremembam, ki so bile sprejete za prihodnje gospodarsko upravljanje;

| 6. | se strinja, da letni pregled rasti in uradna stališča Evropskega parlamenta in drugih evropskih institucij v zvezi s tem opredeljujejo prednostne ukrepe na nacionalni ravni in na ravni EU v naslednjih dvanajstih mesecih, tudi za uresničitev ciljev strategije EU 2020, te ukrepe pa bi bilo treba vključiti v nacionalne gospodarske in proračunske odločitve v skladu s priporočili EU za vsako državo posebej; |
| --- | --- |

6.

se strinja, da letni pregled rasti in uradna stališča Evropskega parlamenta in drugih evropskih institucij v zvezi s tem opredeljujejo prednostne ukrepe na nacionalni ravni in na ravni EU v naslednjih dvanajstih mesecih, tudi za uresničitev ciljev strategije EU 2020, te ukrepe pa bi bilo treba vključiti v nacionalne gospodarske in proračunske odločitve v skladu s priporočili EU za vsako državo posebej;

| 7. | se strinja z oceno Komisije, da bi bilo treba prizadevanja na nacionalni ravni na ravni EU usmeriti na naslednjih pet prednostnih nalog:






  — | fiskalno konsolidacijo, ki bo prilagojena posameznim državam in bo spodbujala rast ter zagotavljala oživitev gospodarstva in ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- | --- |

7.

se strinja z oceno Komisije, da bi bilo treba prizadevanja na nacionalni ravni na ravni EU usmeriti na naslednjih pet prednostnih nalog:

—

fiskalno konsolidacijo, ki bo prilagojena posameznim državam in bo spodbujala rast ter zagotavljala oživitev gospodarstva in ustvarjanje delovnih mest;

| — | zagotavljanje dolgoročnega financiranja realnega gospodarstva; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje dolgoročnega financiranja realnega gospodarstva;

| — | spodbujanje trajnostne rasti z večjo konkurenčnostjo in naložbami; |
| --- | --- |

—

spodbujanje trajnostne rasti z večjo konkurenčnostjo in naložbami;

| — | spopadanje z brezposelnostjo in socialnimi posledicami krize; |
| --- | --- |

—

spopadanje z brezposelnostjo in socialnimi posledicami krize;

| — | posodobitev javne uprave EU ter storitev splošnega pomena; |
| --- | --- |

—

posodobitev javne uprave EU ter storitev splošnega pomena;

| 8. | pozdravlja oceno napredka pri izvajanju glavnih pobud strategije EU 2020, vendar poudarja, da bi moral biti boj proti socialni izključenosti in revščini še naprej pomembna prednostna naloga vseh politik; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja oceno napredka pri izvajanju glavnih pobud strategije EU 2020, vendar poudarja, da bi moral biti boj proti socialni izključenosti in revščini še naprej pomembna prednostna naloga vseh politik;

| 9. | meni, da je dostop do osnovnih bančnih storitev še vedno glavni dejavnik socialnega vključevanja, zato spodbuja Komisijo, naj sprejme drznejše ukrepe za njegovo zagotavljanje; |
| --- | --- |

9.

meni, da je dostop do osnovnih bančnih storitev še vedno glavni dejavnik socialnega vključevanja, zato spodbuja Komisijo, naj sprejme drznejše ukrepe za njegovo zagotavljanje;

Fiskalna konsolidacija, ki je prilagojena posameznim državam in spodbuja rast ter zagotavlja oživitev gospodarstva in ustvarjanje delovnih mest

| 10. | priznava medsebojno povezanost gospodarstva in fiskalne politike držav članic, s tem pa tudi učinke njunega prelivanja; poudarja, da so možnosti vseh držav članic za rast, ne glede na njihovo članstvo v evroobmočju, močno odvisne od tega, kako odločno se lotevajo reševanja dolžniške krize ter kako usklajena gospodarska politika dejansko zagotavlja večje osredotočanje na naložbe za trajnostno rast in ustvarjanje delovnih mest; odločno poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za odpravo svojega čezmernega primanjkljaja do roka, ki ga je določil Svet, in zmanjšajo državni dolg na vzdržno raven; |
| --- | --- |

10.

priznava medsebojno povezanost gospodarstva in fiskalne politike držav članic, s tem pa tudi učinke njunega prelivanja; poudarja, da so možnosti vseh držav članic za rast, ne glede na njihovo članstvo v evroobmočju, močno odvisne od tega, kako odločno se lotevajo reševanja dolžniške krize ter kako usklajena gospodarska politika dejansko zagotavlja večje osredotočanje na naložbe za trajnostno rast in ustvarjanje delovnih mest; odločno poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za odpravo svojega čezmernega primanjkljaja do roka, ki ga je določil Svet, in zmanjšajo državni dolg na vzdržno raven;

| 11. | je seznanjen z novimi zakonodajnimi predlogi glede gospodarskega upravljanja; meni, da bi morali ti predlogi biti priložnost za okrepitev vloge Evropskega parlamenta pri opredeljevanju in izvajanju postopkov za nadzor ekonomske politike v okviru evropskega semestra v skladu z določbami členov 121 in 136 Pogodbe; |
| --- | --- |

11.

je seznanjen z novimi zakonodajnimi predlogi glede gospodarskega upravljanja; meni, da bi morali ti predlogi biti priložnost za okrepitev vloge Evropskega parlamenta pri opredeljevanju in izvajanju postopkov za nadzor ekonomske politike v okviru evropskega semestra v skladu z določbami členov 121 in 136 Pogodbe;

| 12. | opozarja, da je v sedanjih razmerah, ko se več držav članic sooča z nujnimi in težkimi odločitvami o razporejanju javnih sredstev, nujno zagotoviti skladnost različnih instrumentov ekonomske politike, še zlasti politike za uresničevanje ciljev strategije EU 2020 pod enakimi pogoji; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da je v sedanjih razmerah, ko se več držav članic sooča z nujnimi in težkimi odločitvami o razporejanju javnih sredstev, nujno zagotoviti skladnost različnih instrumentov ekonomske politike, še zlasti politike za uresničevanje ciljev strategije EU 2020 pod enakimi pogoji;

| 13. | pri tem opozarja, da je treba jasno prepoznati, oceniti in odpraviti učinke prelivanja ekonomskih politik držav članic ter v okviru evropskega semestra opraviti ocene socialnega učinka instrumentov ekonomske politike; |
| --- | --- |

13.

pri tem opozarja, da je treba jasno prepoznati, oceniti in odpraviti učinke prelivanja ekonomskih politik držav članic ter v okviru evropskega semestra opraviti ocene socialnega učinka instrumentov ekonomske politike;

| 14. | poudarja, da bi morale države članice izvajati prilagojene strategije glede na svoj proračunski položaj ter da morajo rast javnih izdatkov ohranjati pod stopnjo srednjeročne rasti BDP pod pogojem, da povečanje odhodkov ne bo povezano z dodatnimi diskrecijskimi ukrepi glede prihodkov; poziva države članice, naj na strani odhodkov in prihodkov proračuna dajo prednost rasti prijaznim politikam, kot so izobraževanje, raziskave, inovacije, infrastruktura in energija, ter zagotovijo učinkovitost teh odhodkov in prihodkov; poziva k izvedbi učinkovite, socialno pravične in vzdržne reforme:






  — | pokojninskih sistemov in sistemov socialne varnosti, |
| --- | --- | --- |

14.

poudarja, da bi morale države članice izvajati prilagojene strategije glede na svoj proračunski položaj ter da morajo rast javnih izdatkov ohranjati pod stopnjo srednjeročne rasti BDP pod pogojem, da povečanje odhodkov ne bo povezano z dodatnimi diskrecijskimi ukrepi glede prihodkov; poziva države članice, naj na strani odhodkov in prihodkov proračuna dajo prednost rasti prijaznim politikam, kot so izobraževanje, raziskave, inovacije, infrastruktura in energija, ter zagotovijo učinkovitost teh odhodkov in prihodkov; poziva k izvedbi učinkovite, socialno pravične in vzdržne reforme:

—

pokojninskih sistemov in sistemov socialne varnosti,

| — | za rasti prijazne davčne politike v državah članicah, boljše davčno usklajevanje in po potrebi približevanje v EU; spodbuja države članice k izboljšanju njihovih notranjih okvirov fiskalne politike, kot je bilo dogovorjeno za spodbujanje učinkovite in trajnostne fiskalne politike (5); poziva Komisijo, naj zagotovi usklajevanje ukrepov v boju proti davčnim utajam; |
| --- | --- |

—

za rasti prijazne davčne politike v državah članicah, boljše davčno usklajevanje in po potrebi približevanje v EU; spodbuja države članice k izboljšanju njihovih notranjih okvirov fiskalne politike, kot je bilo dogovorjeno za spodbujanje učinkovite in trajnostne fiskalne politike (5); poziva Komisijo, naj zagotovi usklajevanje ukrepov v boju proti davčnim utajam;

Zagotavljanje dolgoročnega financiranja realnega gospodarstva

| 15. | pozdravlja temeljito prenavljanje ureditve in nadzora finančnega sektorja, ki pravkar poteka; meni, da so potrebni bolj prizadevni in ambiciozni ukrepi za povečanje odpornosti finančnega sistema EU; poudarja, da bi to povečalo konkurenčnost Evropske unije; poudarja, da je to treba narediti tako, da se odvrne regulativna arbitraža in se ne bi spodbujal beg kapitala ali selitev finančnih dejavnosti iz EU; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja temeljito prenavljanje ureditve in nadzora finančnega sektorja, ki pravkar poteka; meni, da so potrebni bolj prizadevni in ambiciozni ukrepi za povečanje odpornosti finančnega sistema EU; poudarja, da bi to povečalo konkurenčnost Evropske unije; poudarja, da je to treba narediti tako, da se odvrne regulativna arbitraža in se ne bi spodbujal beg kapitala ali selitev finančnih dejavnosti iz EU;

| 16. | poudarja, da bo treba za ponovno pridobitev zaupanja vlagateljev okrepiti kapitalski položaj bank in ukrepe za podporo pri njihovem dostopu do financiranja na način, ki bo čim bolj omejil kratkoročne sisteme nagrajevanja in neprimerne poslovne modele; meni, da bo za upoštevanje povečanega tveganja na trgih državnih in zasebnih dolgov potrebna nadaljnja reforma ureditve in nadzora finančnega sektorja, ki bo vsebovala okrepitev kapitalskega položaja sistemskih bank, vendar to ne sme škoditi konkurenčnemu položaju nesistemskih finančnih institucij; poudarja, da banke po ustrezni dokapitalizaciji ne bi smele neupravičeno omejevati posojanja realnemu gospodarstvu, zato bi morali biti regulativni ukrepi osnova za povečanje njihove posojilne zmožnosti; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo evropski sistem finančnega nadzora ohranil bančna posojila, zlasti tistih institucij, ki so imele korist od državne pomoči, povezane s krizo, in od podpore likvidnostnih posojil Evropske centralne banke; pričakuje, da bo Komisija pred poletjem 2012 oblikovala predloge glede kriznega bančnega upravljanja; obžaluje socializacijo zasebnih izgub z likvidnostnimi injekcijami v bančnem sektorju ter špekulativno obnašanje bonitetnih agencij in mednarodnih finančnih središč; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da bo treba za ponovno pridobitev zaupanja vlagateljev okrepiti kapitalski položaj bank in ukrepe za podporo pri njihovem dostopu do financiranja na način, ki bo čim bolj omejil kratkoročne sisteme nagrajevanja in neprimerne poslovne modele; meni, da bo za upoštevanje povečanega tveganja na trgih državnih in zasebnih dolgov potrebna nadaljnja reforma ureditve in nadzora finančnega sektorja, ki bo vsebovala okrepitev kapitalskega položaja sistemskih bank, vendar to ne sme škoditi konkurenčnemu položaju nesistemskih finančnih institucij; poudarja, da banke po ustrezni dokapitalizaciji ne bi smele neupravičeno omejevati posojanja realnemu gospodarstvu, zato bi morali biti regulativni ukrepi osnova za povečanje njihove posojilne zmožnosti; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo evropski sistem finančnega nadzora ohranil bančna posojila, zlasti tistih institucij, ki so imele korist od državne pomoči, povezane s krizo, in od podpore likvidnostnih posojil Evropske centralne banke; pričakuje, da bo Komisija pred poletjem 2012 oblikovala predloge glede kriznega bančnega upravljanja; obžaluje socializacijo zasebnih izgub z likvidnostnimi injekcijami v bančnem sektorju ter špekulativno obnašanje bonitetnih agencij in mednarodnih finančnih središč;

| 17. | podpira uvedbo projektnih obveznic, ki naj bi prispevale k financiranju ključnih infrastrukturnih projektov, da bi spodbudili trajnostno rast in delovna mesta; |
| --- | --- |

17.

podpira uvedbo projektnih obveznic, ki naj bi prispevale k financiranju ključnih infrastrukturnih projektov, da bi spodbudili trajnostno rast in delovna mesta;

| 18. | poudarja ključno vlogo skupine Evropske investicijske banke pri podpori realnega gospodarstva ter malih in srednjih podjetij ter za zagotovitev naložb v dolgoročne infrastrukturne projekte v skladu s strategijo EU 2020; meni, da bi morala EU uporabiti obstoječe vire in ustvariti inovativne finančne instrumente za države članice z omejenimi možnostmi za finančne spodbude; |
| --- | --- |

18.

poudarja ključno vlogo skupine Evropske investicijske banke pri podpori realnega gospodarstva ter malih in srednjih podjetij ter za zagotovitev naložb v dolgoročne infrastrukturne projekte v skladu s strategijo EU 2020; meni, da bi morala EU uporabiti obstoječe vire in ustvariti inovativne finančne instrumente za države članice z omejenimi možnostmi za finančne spodbude;

Spodbujanje trajnostne rasti z večjo konkurenčnostjo in naložbami

| 19. | je zaskrbljen zaradi makroekonomskih neravnovesij znotraj EU in zato, ker mnoge države članice, zlasti tiste pod tržnim pritiskom, z vidika produktivnosti zaostajajo; poudarja, da imajo pri primernem reševanju teh vprašanj pomembno vlogo izboljšano usklajevanje gospodarskih politik in strukturne reforme, tako v državah s primanjkljajem kot v tistih s presežkom; je zaskrbljen, ker bo po pričakovanjih večji delež svetovne rasti v prihodnjih letih nastal zunaj EU, zaradi česar bo treba okrepiti izvozno zmožnost držav članic ter zagotoviti stabilen okvir za tuje neposredne naložbe, ki bodo ustvarjale novo vrednost in bodo namenjene realnemu gospodarstvu EU; |
| --- | --- |

19.

je zaskrbljen zaradi makroekonomskih neravnovesij znotraj EU in zato, ker mnoge države članice, zlasti tiste pod tržnim pritiskom, z vidika produktivnosti zaostajajo; poudarja, da imajo pri primernem reševanju teh vprašanj pomembno vlogo izboljšano usklajevanje gospodarskih politik in strukturne reforme, tako v državah s primanjkljajem kot v tistih s presežkom; je zaskrbljen, ker bo po pričakovanjih večji delež svetovne rasti v prihodnjih letih nastal zunaj EU, zaradi česar bo treba okrepiti izvozno zmožnost držav članic ter zagotoviti stabilen okvir za tuje neposredne naložbe, ki bodo ustvarjale novo vrednost in bodo namenjene realnemu gospodarstvu EU;

Spopadanje z brezposelnostjo in socialnimi posledicami krize (pristojnost odbora EMPL)

| 20. | meni, da bo strukturno neravnovesje med ponudbo in povpraševanjem po delovni sili oviralo oživitev in dolgotrajno rast, zato ob spoštovanju načela subsidiarnosti in zagotavljanju socialne kohezije poziva k strukturnim reformam na trgu dela; opozarja na vlogo in pristojnosti socialnih partnerjev pri oblikovanju ter izvajanju strukturnih reform; |
| --- | --- |

20.

meni, da bo strukturno neravnovesje med ponudbo in povpraševanjem po delovni sili oviralo oživitev in dolgotrajno rast, zato ob spoštovanju načela subsidiarnosti in zagotavljanju socialne kohezije poziva k strukturnim reformam na trgu dela; opozarja na vlogo in pristojnosti socialnih partnerjev pri oblikovanju ter izvajanju strukturnih reform;

Posodobitev javne uprave EU ter storitev splošnega pomena

| 21. | opozarja, da je kakovost javne uprave na ravni EU ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ključnega pomena za konkurenčnost in pomemben dejavnik produktivnosti; ugotavlja, da so za obnovitev konkurenčnosti poglavitne reforme javnega sektorja; meni, da so za visokokakovostno javno upravo potrebna proračunska sredstva in reforme ob spoštovanju načela subsidiarnosti, kot je določeno v protokolu št. 26 o storitvah splošnega pomena; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da je kakovost javne uprave na ravni EU ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ključnega pomena za konkurenčnost in pomemben dejavnik produktivnosti; ugotavlja, da so za obnovitev konkurenčnosti poglavitne reforme javnega sektorja; meni, da so za visokokakovostno javno upravo potrebna proračunska sredstva in reforme ob spoštovanju načela subsidiarnosti, kot je določeno v protokolu št. 26 o storitvah splošnega pomena;

| 22. | je seznanjen z okvirjem kakovosti storitev splošnega pomena za povečanje jasnosti in pravne varnosti glede tega, kako predpisi EU veljajo za tovrstne storitve, zagotavljajo dostop do ključnih storitev in spodbujajo kakovost; |
| --- | --- |

22.

je seznanjen z okvirjem kakovosti storitev splošnega pomena za povečanje jasnosti in pravne varnosti glede tega, kako predpisi EU veljajo za tovrstne storitve, zagotavljajo dostop do ključnih storitev in spodbujajo kakovost;

| 23. | obžaluje počasnost izvajanja zakonodaje EU v nekaterih državah članicah in jih poziva, naj zagotovijo dogovorjene rezultate glede kakovosti statističnih podatkov; je trdno prepričan, da je razpoložljivost zanesljivih, natančnih in posodobljenih podatkov bistven element v procesu političnega odločanja; pozdravlja prizadevanja Komisije za izboljšanje zanesljivosti podatkov, ki jih prejme od držav članic (Eurostat); poziva države članice, naj čim prej začnejo izvajati pred kratkim sprejeto direktivo Sveta o zahtevah za proračunski okvir držav članic; |
| --- | --- |

23.

obžaluje počasnost izvajanja zakonodaje EU v nekaterih državah članicah in jih poziva, naj zagotovijo dogovorjene rezultate glede kakovosti statističnih podatkov; je trdno prepričan, da je razpoložljivost zanesljivih, natančnih in posodobljenih podatkov bistven element v procesu političnega odločanja; pozdravlja prizadevanja Komisije za izboljšanje zanesljivosti podatkov, ki jih prejme od držav članic (Eurostat); poziva države članice, naj čim prej začnejo izvajati pred kratkim sprejeto direktivo Sveta o zahtevah za proračunski okvir držav članic;

| 24. | poziva k večji učinkovitosti pri opravljanju javnih storitev ter k večji preglednosti in kakovosti javne uprave in pravosodnega sistema ter spodbuja zmanjšanje nepotrebnih upravnih bremen in birokratskih postopkov; poudarja pomen spremljanja in ocenjevanja uspešnosti javnih služb v skladu z načelom subsidiarnosti; |
| --- | --- |

24.

poziva k večji učinkovitosti pri opravljanju javnih storitev ter k večji preglednosti in kakovosti javne uprave in pravosodnega sistema ter spodbuja zmanjšanje nepotrebnih upravnih bremen in birokratskih postopkov; poudarja pomen spremljanja in ocenjevanja uspešnosti javnih služb v skladu z načelom subsidiarnosti;

| 25. | ob upoštevanju, da letni pregled rasti obsega veliko več kot le ekonomske elemente, poziva Komisijo, naj razvije programe za posebne sektorje politike, kot je obramba, kjer bi skupno upravljanje ali skupno lastništvo več držav članic omogočilo ekonomijo obsega, kar bi pomenilo dodano vrednost in finančne prihranke za sodelujoče države članice; |
| --- | --- |

25.

ob upoštevanju, da letni pregled rasti obsega veliko več kot le ekonomske elemente, poziva Komisijo, naj razvije programe za posebne sektorje politike, kot je obramba, kjer bi skupno upravljanje ali skupno lastništvo več držav članic omogočilo ekonomijo obsega, kar bi pomenilo dodano vrednost in finančne prihranke za sodelujoče države članice;

| 26. | poudarja še bolj ključno vlogo, ki jo v sedanjih gospodarskih razmerah igrajo programi, ki jih financira EU, in spodbuja Komisijo, naj predloži predlog za financiranje ukrepov strategije EU 2020 s prenosom neporabljenih odobritev plačil; |
| --- | --- |

26.

poudarja še bolj ključno vlogo, ki jo v sedanjih gospodarskih razmerah igrajo programi, ki jih financira EU, in spodbuja Komisijo, naj predloži predlog za financiranje ukrepov strategije EU 2020 s prenosom neporabljenih odobritev plačil;

Postopkovni okvir

| 27. | obžaluje, da v Pogodbi ni uradno zagotovljeno sodelovanje Evropskega parlamenta pri oblikovanju širših smernic gospodarske politike/letnega pregleda rasti, čeprav sodeluje na področju zaposlovanja v okviru postopka posvetovanja (člen 148(2) PDEU); opozarja, da bi bilo treba za letni pregled rasti uporabiti postopek soodločanja, ki bi ga bilo treba uvesti pred naslednjo spremembo Pogodbe; želi okrepiti dialog med evropskimi in nacionalnimi institucijami, zlasti parlamentarnimi, kjer je to primerno in ob zagotavljanju medsebojnega spoštovanja in soglasja; |
| --- | --- |

27.

obžaluje, da v Pogodbi ni uradno zagotovljeno sodelovanje Evropskega parlamenta pri oblikovanju širših smernic gospodarske politike/letnega pregleda rasti, čeprav sodeluje na področju zaposlovanja v okviru postopka posvetovanja (člen 148(2) PDEU); opozarja, da bi bilo treba za letni pregled rasti uporabiti postopek soodločanja, ki bi ga bilo treba uvesti pred naslednjo spremembo Pogodbe; želi okrepiti dialog med evropskimi in nacionalnimi institucijami, zlasti parlamentarnimi, kjer je to primerno in ob zagotavljanju medsebojnega spoštovanja in soglasja;

| 28. | opozarja, da evropski semester sedaj spada v okvir sekundarne zakonodaje EU (glej člen 2(a) Uredbe (EU) št. 1175/2011) (6); |
| --- | --- |

28.

opozarja, da evropski semester sedaj spada v okvir sekundarne zakonodaje EU (glej člen 2(a) Uredbe (EU) št. 1175/2011) (6);

| 29. | opozarja, da je pravni okvir za gospodarsko upravljanje („šesterec“) orodje gospodarskega dialoga: „Za okrepitev dialoga med institucijami Unije, zlasti Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, pa tudi za zagotovitev večje preglednosti in odgovornosti lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta povabi predsednika Sveta, Komisije in po potrebi predsednika Evropskega sveta ali evroskupine, da nastopijo pred njim in razpravljajo o sprejetih sklepih /.../ Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko državi članici, ki jo ti sklepi zadevajo, ponudi možnost sodelovanja pri izmenjavi mnenj“; poziva, naj se to orodje, ki omogoča gospodarsko sodelovanje in medsebojno razumevanje, uporablja kar najpogosteje; |
| --- | --- |

29.

opozarja, da je pravni okvir za gospodarsko upravljanje („šesterec“) orodje gospodarskega dialoga: „Za okrepitev dialoga med institucijami Unije, zlasti Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, pa tudi za zagotovitev večje preglednosti in odgovornosti lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta povabi predsednika Sveta, Komisije in po potrebi predsednika Evropskega sveta ali evroskupine, da nastopijo pred njim in razpravljajo o sprejetih sklepih /.../ Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko državi članici, ki jo ti sklepi zadevajo, ponudi možnost sodelovanja pri izmenjavi mnenj“; poziva, naj se to orodje, ki omogoča gospodarsko sodelovanje in medsebojno razumevanje, uporablja kar najpogosteje;

| 30. | ugotavlja, da je evropski semester 2012 prvi v sklopu dogovorjenih pravnih okvirov za gospodarsko upravljanje („šesterec“), ki zajema okrepljena pravila za pakt stabilnosti in rasti ter nacionalna fiskalna pravila, pa tudi nove postopke za spremljanje in odpravo makroekonomskih neravnovesij; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da je evropski semester 2012 prvi v sklopu dogovorjenih pravnih okvirov za gospodarsko upravljanje („šesterec“), ki zajema okrepljena pravila za pakt stabilnosti in rasti ter nacionalna fiskalna pravila, pa tudi nove postopke za spremljanje in odpravo makroekonomskih neravnovesij;

| 31. | poziva Komisijo, naj prihodnje preglede predstavi pod naslovom „Letne smernice za trajnostno rast“; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj prihodnje preglede predstavi pod naslovom „Letne smernice za trajnostno rast“;

| 32. | poziva Komisijo, naj pripravi podrobno oceno o izvajanju priporočil, pripravljenih za vsako državo posebej, v državah članicah, in jo objavi do srečanja Evropskega sveta junija 2012; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj pripravi podrobno oceno o izvajanju priporočil, pripravljenih za vsako državo posebej, v državah članicah, in jo objavi do srečanja Evropskega sveta junija 2012;

| 33. | poziva Komisijo, naj tesno sodeluje s Svetom, da bi razvila pristno in skupno proračunsko in računovodsko nomenklaturo; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj tesno sodeluje s Svetom, da bi razvila pristno in skupno proračunsko in računovodsko nomenklaturo;

| 34. | opozarja, da bi moral Svet javno utemeljiti svoje stališče v sklopu gospodarskega dialoga v Parlamentu, kadar bistveno odstopa od priporočil in predlogov Komisije; |
| --- | --- |

34.

opozarja, da bi moral Svet javno utemeljiti svoje stališče v sklopu gospodarskega dialoga v Parlamentu, kadar bistveno odstopa od priporočil in predlogov Komisije;

| 35. | v zvezi s tem poudarja, da morajo priporočila in predlogi Komisije spoštovati in ohranjati politično diskrecijsko pravico držav članic, potrebno za izvajanje v skladu z načelom subsidiarnosti in določili člena 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj lahko k doseganju priporočenih ciljev privedejo različni ukrepi; |
| --- | --- |

35.

v zvezi s tem poudarja, da morajo priporočila in predlogi Komisije spoštovati in ohranjati politično diskrecijsko pravico držav članic, potrebno za izvajanje v skladu z načelom subsidiarnosti in določili člena 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj lahko k doseganju priporočenih ciljev privedejo različni ukrepi;

| 36. | poziva Komisijo, naj temeljito pojasni, zakaj je negativno ocenila nacionalne programe reform ali programe stabilnosti in konvergence ter druge dokumente, ki so jih vložile države članice v okviru gospodarskega upravljanja; pričakuje, da bo pri tem zadevnim državam članicam posredovala natančno metodologijo in delovno hipotezo, ki podpirata njeno oceno; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj temeljito pojasni, zakaj je negativno ocenila nacionalne programe reform ali programe stabilnosti in konvergence ter druge dokumente, ki so jih vložile države članice v okviru gospodarskega upravljanja; pričakuje, da bo pri tem zadevnim državam članicam posredovala natančno metodologijo in delovno hipotezo, ki podpirata njeno oceno;

| 37. | opominja, da novi pravni okvir določa, da mora biti Evropski parlament ustrezno vključen v evropski semester, s čimer naj bi se izboljšala preglednost in odgovornost za sprejete odločitve, zlasti na podlagi gospodarskega dialoga, kot je določeno v zadevni sekundarni zakonodaji; |
| --- | --- |

37.

opominja, da novi pravni okvir določa, da mora biti Evropski parlament ustrezno vključen v evropski semester, s čimer naj bi se izboljšala preglednost in odgovornost za sprejete odločitve, zlasti na podlagi gospodarskega dialoga, kot je določeno v zadevni sekundarni zakonodaji;

| 38. | čestita Komisiji za objavo letnega pregleda rasti do konca novembra ter pričakuje, da bo tudi vnaprej tako, saj ima s tem tudi sam dovolj časa, da svoja stališča izrazi pred sprejetjem letnih smernic na spomladanskem srečanju Evropskega sveta; |
| --- | --- |

38.

čestita Komisiji za objavo letnega pregleda rasti do konca novembra ter pričakuje, da bo tudi vnaprej tako, saj ima s tem tudi sam dovolj časa, da svoja stališča izrazi pred sprejetjem letnih smernic na spomladanskem srečanju Evropskega sveta;

| 39. | poudarja, da v skladu s členom 121 Pogodbe o delovanju Evropske unije predsednika Sveta in Komisije ter po potrebi tudi predsednik evroskupine letno poročajo Evropskemu parlamentu in Evropskemu svetu o izidih večstranskega nadzora; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da v skladu s členom 121 Pogodbe o delovanju Evropske unije predsednika Sveta in Komisije ter po potrebi tudi predsednik evroskupine letno poročajo Evropskemu parlamentu in Evropskemu svetu o izidih večstranskega nadzora;

| 40. | poziva Komisijo, Svet in Evropski svet, naj se s Parlamentom dogovorijo o usklajenem časovnem razporedu za evropski semester, da bi bil čim bolj učinkovit, pregleden in legitimen; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, Svet in Evropski svet, naj se s Parlamentom dogovorijo o usklajenem časovnem razporedu za evropski semester, da bi bil čim bolj učinkovit, pregleden in legitimen;

| 41. | pooblašča svojega predsednika, da zagovarja to stališče med spomladanskim zasedanjem Evropskega sveta (od 1. do 2. marca 2012); |
| --- | --- |

41.

pooblašča svojega predsednika, da zagovarja to stališče med spomladanskim zasedanjem Evropskega sveta (od 1. do 2. marca 2012);

*

* *

| 42. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter Evropskemu svetu. |
| --- | --- |

42.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter Evropskemu svetu.

---

(1)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0583.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0542.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0331.

(5)  Glej npr. Direktivo Sveta 2011/85/EU z dne 8. novembra 2011 o zahtevah za proračunske okvire držav članic (UL L 306, 23.11.2011, str. 41).

(6)  Glej Uredbo (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (UL L 306, 23.11.2011, str. 12).

---

Četrtek, 16. februar 2012

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/18

---

Četrtek, 16. februar 2012Smernice za proračun za leto 2013: drugi oddelki (razen Komisije)

P7_TA(2012)0050

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o smernicah za proračunski postopek za leto 2013, oddelek I – Evropski parlament, oddelek II – Svet, oddelek IV – Sodišče, oddelek V – Računsko sodišče, oddelek VI – Evropski ekonomsko-socialni odbor, oddelek VII – Odbor regij, oddelek VIII – Evropski varuh človekovih pravic, oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov, oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje (2012/2001(BUD))

2013/C 249 E/05

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (1),

| — | ob upoštevanju Sklepa 2012/5/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o spremembi Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju glede večletnega finančnega okvira, za rešitev dodatnih potreb po financiranju projekta ITER (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa 2012/5/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o spremembi Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju glede večletnega finančnega okvira, za rešitev dodatnih potreb po financiranju projekta ITER (2),

| — | ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2010 z odgovori institucij (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2010 z odgovori institucij (3),

| — | ob upoštevanju členov 23 in 79 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 23 in 79 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0030/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0030/2012),

| A. | ker zgornja meja za razdelek 5 večletnega finančnega okvira (VFO) za proračun EU v letu 2013 znaša 9 181 milijonov EUR v tekočih cenah (4); |
| --- | --- |

A.

ker zgornja meja za razdelek 5 večletnega finančnega okvira (VFO) za proračun EU v letu 2013 znaša 9 181 milijonov EUR v tekočih cenah (4);

| B. | ker bo pristop Hrvaške vplival na proračun za leto 2013, zlasti glede sredstev za nove poslance in zaposlovanja osebja v institucijah; |
| --- | --- |

B.

ker bo pristop Hrvaške vplival na proračun za leto 2013, zlasti glede sredstev za nove poslance in zaposlovanja osebja v institucijah;

| C. | ker bi morali Evropski parlament in vse institucije ob upoštevanju težkega bremena javnega dolga in omejevanja v času nacionalnih prizadevanj za proračunsko konsolidacijo, ki so v teku, pokazati proračunsko odgovornost in samodisciplino; ob upoštevanju pisma, ki ga je 23. januarja 2012 predsednikom evropskih institucij poslal komisar Lewandowski; |
| --- | --- |

C.

ker bi morali Evropski parlament in vse institucije ob upoštevanju težkega bremena javnega dolga in omejevanja v času nacionalnih prizadevanj za proračunsko konsolidacijo, ki so v teku, pokazati proračunsko odgovornost in samodisciplino; ob upoštevanju pisma, ki ga je 23. januarja 2012 predsednikom evropskih institucij poslal komisar Lewandowski;

| D. | ker Parlament v tej fazi letnega postopka čaka na načrte prihodkov in odhodkov drugih institucij in na predloge svojega predsedstva glede proračuna za leto 2013; |
| --- | --- |

D.

ker Parlament v tej fazi letnega postopka čaka na načrte prihodkov in odhodkov drugih institucij in na predloge svojega predsedstva glede proračuna za leto 2013;

Splošni okvir in prednostne naloge za proračun za leto 2013

| 1. | meni, da bi morale institucije ob nadaljevanju gospodarskih razmer, ki so velik izziv, zamrzniti svoje upravne proračune; vendar poudarja, da je treba spoštovati pravno zavezujoče obveznosti in morebitno povečanje sredstev, ki je s tem povezano; |
| --- | --- |

1.

meni, da bi morale institucije ob nadaljevanju gospodarskih razmer, ki so velik izziv, zamrzniti svoje upravne proračune; vendar poudarja, da je treba spoštovati pravno zavezujoče obveznosti in morebitno povečanje sredstev, ki je s tem povezano;

| 2. | poziva institucije, naj okrepijo svoje institucionalno sodelovanje, da bi si izmenjale primere najboljše prakse, iskale možnosti varčevanja in tako posodobile svojo politiko človeških virov, organizacijsko, tehnološko ter nepremičninsko politiko; |
| --- | --- |

2.

poziva institucije, naj okrepijo svoje institucionalno sodelovanje, da bi si izmenjale primere najboljše prakse, iskale možnosti varčevanja in tako posodobile svojo politiko človeških virov, organizacijsko, tehnološko ter nepremičninsko politiko;

| 3. | poudarja pomen medinstitucionalnega sodelovanja, da bi omogočili čim bolj nemoteno pridružitev Hrvaške; |
| --- | --- |

3.

poudarja pomen medinstitucionalnega sodelovanja, da bi omogočili čim bolj nemoteno pridružitev Hrvaške;

| 4. | poudarja pomen krepitve nediskriminatornih politik, ki omogočajo dostop, zaposlovanje in vključevanje invalidov; |
| --- | --- |

4.

poudarja pomen krepitve nediskriminatornih politik, ki omogočajo dostop, zaposlovanje in vključevanje invalidov;

| 5. | poudarja, da je v institucijah potrebna učinkovita okoljska politika; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je v institucijah potrebna učinkovita okoljska politika;

Parlament

| 6. | spominja na precejšnje prihranke v proračunu 2012, dosežene s strukturnimi spremembami in reorganizacijo; želi, da se strukturne in organizacijske reforme nadaljujejo, ter podpira inovacije na drugih področjih; meni, da se resnični prihranki lahko ustvarijo, če se poiščejo prekrivanja in neučinkovitosti med proračunskimi vrsticami; zato zahteva, da generalni sekretar Odboru za proračun posreduje podrobno poročilo, v katerem bo prikazan jasen pregled proračunskih vrstic, ki so bile v letu 2011 premalo izkoriščene, in objektivno analizo razlogov za to; |
| --- | --- |

6.

spominja na precejšnje prihranke v proračunu 2012, dosežene s strukturnimi spremembami in reorganizacijo; želi, da se strukturne in organizacijske reforme nadaljujejo, ter podpira inovacije na drugih področjih; meni, da se resnični prihranki lahko ustvarijo, če se poiščejo prekrivanja in neučinkovitosti med proračunskimi vrsticami; zato zahteva, da generalni sekretar Odboru za proračun posreduje podrobno poročilo, v katerem bo prikazan jasen pregled proračunskih vrstic, ki so bile v letu 2011 premalo izkoriščene, in objektivno analizo razlogov za to;

| 7. | meni, da bi resnično in največ prihranili, če bi imel Evropski parlament samo en sedež; zato poziva, naj se ta situacija nemudoma pretrese; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi resnično in največ prihranili, če bi imel Evropski parlament samo en sedež; zato poziva, naj se ta situacija nemudoma pretrese;

| 8. | meni, da bi bilo treba upoštevati neodvisno oceno proračuna EP, da bi dosegli občutne dolgoročne prihranke; meni, da bi bilo smiselno razmisliti o ustanovitvi delovne skupine; poziva generalnega sekretarja in predsedstvo, naj pripravita konkretne predloge za čimprejšnje oblikovanje tovrstne skupine ter najpozneje do konca leta 2012 predlagata prihranke, ki jih je mogoče ustvariti; prav tako zahteva, da se vsi zaključki skupine hitro prenesejo v prakso; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi bilo treba upoštevati neodvisno oceno proračuna EP, da bi dosegli občutne dolgoročne prihranke; meni, da bi bilo smiselno razmisliti o ustanovitvi delovne skupine; poziva generalnega sekretarja in predsedstvo, naj pripravita konkretne predloge za čimprejšnje oblikovanje tovrstne skupine ter najpozneje do konca leta 2012 predlagata prihranke, ki jih je mogoče ustvariti; prav tako zahteva, da se vsi zaključki skupine hitro prenesejo v prakso;

| 9. | pozdravlja okrepljeno sodelovanje med Odborom za proračun in predsedstvom pri letnem proračunskem postopku; močno spodbuja dodatno okrepitev sodelovanja med generalnim sekretarjem, predsedstvom in Odborom za proračun skozi vse leto, da bi zagotovili nemoten proračunski postopek in učinkovito izvrševanje proračuna; pričakuje, da bo predsedstvo predstavilo preudaren osnutek načrta prihodkov in odhodkov, v katerem bo upoštevalo morebitna nadaljnja povečanja sredstev zaradi pravno zavezujočih obveznosti; meni, da je treba storiti vse, da bi zagotovili, da bodo vsa druga namenska povečanja sredstev uravnotežena s prihranki na drugih področjih; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja okrepljeno sodelovanje med Odborom za proračun in predsedstvom pri letnem proračunskem postopku; močno spodbuja dodatno okrepitev sodelovanja med generalnim sekretarjem, predsedstvom in Odborom za proračun skozi vse leto, da bi zagotovili nemoten proračunski postopek in učinkovito izvrševanje proračuna; pričakuje, da bo predsedstvo predstavilo preudaren osnutek načrta prihodkov in odhodkov, v katerem bo upoštevalo morebitna nadaljnja povečanja sredstev zaradi pravno zavezujočih obveznosti; meni, da je treba storiti vse, da bi zagotovili, da bodo vsa druga namenska povečanja sredstev uravnotežena s prihranki na drugih področjih;

| 10. | poziva k zamrznitvi proračunskih vrstic v zvezi z vsemi potovanji v letu 2013 in odpravi indeksacije vseh posameznih nadomestil poslancev do konca zakonodajnega obdobja; z zanimanjem pričakuje poročilo generalnega sekretarja o potovanjih, ki ga mora predsedstvu in Odboru za proračun posredovati do 31. marca 2012; |
| --- | --- |

10.

poziva k zamrznitvi proračunskih vrstic v zvezi z vsemi potovanji v letu 2013 in odpravi indeksacije vseh posameznih nadomestil poslancev do konca zakonodajnega obdobja; z zanimanjem pričakuje poročilo generalnega sekretarja o potovanjih, ki ga mora predsedstvu in Odboru za proračun posredovati do 31. marca 2012;

| 11. | meni, da varčevanje ne bi smelo ogroziti zakonodajne dejavnosti EP; prepričan je, da se zakonodajne dejavnosti poslancev lahko okrepijo z dokončanjem sistema za upravljanje znanja; pozdravlja informacije, ki jih je podala uprava, zahteva posodobljene informacije o trenutnem stanju projektov in pričakuje, da bo sistem v celoti deloval in da bo dostopen državljanom EU; zahteva, da se okrepijo prizadevanja za pospešitev izvedbe tega projekta; ponavlja svojo zahtevo po informacijah o tem, kako bo mogoče ustvariti prihranke po začetku izvajanju sistema za upravljanje znanja; |
| --- | --- |

11.

meni, da varčevanje ne bi smelo ogroziti zakonodajne dejavnosti EP; prepričan je, da se zakonodajne dejavnosti poslancev lahko okrepijo z dokončanjem sistema za upravljanje znanja; pozdravlja informacije, ki jih je podala uprava, zahteva posodobljene informacije o trenutnem stanju projektov in pričakuje, da bo sistem v celoti deloval in da bo dostopen državljanom EU; zahteva, da se okrepijo prizadevanja za pospešitev izvedbe tega projekta; ponavlja svojo zahtevo po informacijah o tem, kako bo mogoče ustvariti prihranke po začetku izvajanju sistema za upravljanje znanja;

| 12. | opozarja na proračunske resolucije Parlamenta, vključno z njegovo najnovejšo resolucijo z dne 26. oktobra 2011 (5), ter poziva k pravočasnemu obveščanju, dialogu in preglednemu sprejemanju odločitev na področju nepremičninske politike; zahteva, da se mu vsakih šest mesecev posredujejo natančne informacije o napredovanju nepremičninskih projektov in finančnih posledicah; opozarja, da se v sedanjem zakonodajnem obdobju ne sme začeti izvajati novih nepredvidenih nepremičninskih projektov; |
| --- | --- |

12.

opozarja na proračunske resolucije Parlamenta, vključno z njegovo najnovejšo resolucijo z dne 26. oktobra 2011 (5), ter poziva k pravočasnemu obveščanju, dialogu in preglednemu sprejemanju odločitev na področju nepremičninske politike; zahteva, da se mu vsakih šest mesecev posredujejo natančne informacije o napredovanju nepremičninskih projektov in finančnih posledicah; opozarja, da se v sedanjem zakonodajnem obdobju ne sme začeti izvajati novih nepredvidenih nepremičninskih projektov;

Druge institucije

| 13. | spodbuja vse institucije, naj poiščejo dodatne možnosti za prihranke, da bi ohranili proračunsko disciplino, in zamrznejo svoje proračune, ob upoštevanju pravnih obveznosti in novih finančnih izzivov, kot je pristop Hrvaške; |
| --- | --- |

13.

spodbuja vse institucije, naj poiščejo dodatne možnosti za prihranke, da bi ohranili proračunsko disciplino, in zamrznejo svoje proračune, ob upoštevanju pravnih obveznosti in novih finančnih izzivov, kot je pristop Hrvaške;

| 14. | je seznanjen z zahtevo Evropskega sodišča (oddelek IV) po spremembi njegovega statuta na način, ki bo neposredno vplival na proračun; meni, da bi bilo treba zagotoviti potrebno financiranje za zagotavljanje nemotenega delovanja institucije in torej ustreznega sodnega varstva državljanov EU; |
| --- | --- |

14.

je seznanjen z zahtevo Evropskega sodišča (oddelek IV) po spremembi njegovega statuta na način, ki bo neposredno vplival na proračun; meni, da bi bilo treba zagotoviti potrebno financiranje za zagotavljanje nemotenega delovanja institucije in torej ustreznega sodnega varstva državljanov EU;

| 15. | razume izzive, s katerimi se je soočala Evropska služba za zunanje delovanje pri pripravi svojega prvega proračuna za leto 2011; od nove institucije zahteva dobro finančno poslovodenje in jo poziva, naj, če je mogoče, preuči možnosti, s katerimi bi lahko dosegli večjo proračunsko sinergijo z državami članicami; |
| --- | --- |

15.

razume izzive, s katerimi se je soočala Evropska služba za zunanje delovanje pri pripravi svojega prvega proračuna za leto 2011; od nove institucije zahteva dobro finančno poslovodenje in jo poziva, naj, če je mogoče, preuči možnosti, s katerimi bi lahko dosegli večjo proračunsko sinergijo z državami članicami;

*

* *

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču, Računskemu sodišču, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij, Evropskemu varuhu človekovih pravic, Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov in Evropski službi za zunanje delovanje. |
| --- | --- |

16.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču, Računskemu sodišču, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij, Evropskemu varuhu človekovih pravic, Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov in Evropski službi za zunanje delovanje.

---

(1)  UL L 163, 23.6.2007, str. 17.

(2)  UL L 4, 7.1.2012, str. 12.

(3)  UL C 326, 10.11.2011, str. 1.

(4)  Zgornja meja razdelka 5 vključuje prispevek zaposlenih za pokojninsko shemo.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0461.

---

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/20

---

Četrtek, 16. februar 2012Dolgoročni načrt za zahodni stalež šura

P7_TA(2012)0051

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o trenutnem stanju v zvezi s predlaganim dolgoročnim načrtom za zahodni stalež šura in ribištvo, ki izkorišča ta stalež (2011/2937(RSP))

2013/C 249 E/06

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2009)0189) in člena 37 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0010/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2009)0189) in člena 37 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0010/2009),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (COM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 43(2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 43(2),

| — | ob upoštevanju menja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. marca 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju menja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. marca 2010 (1),

| — | ob upoštevanju stališča, sprejetega v prvi obravnavi 23. novembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi dolgoročnega načrta za zahodni stalež šura in ribištvo, ki izkorišča ta stalež (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča, sprejetega v prvi obravnavi 23. novembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi dolgoročnega načrta za zahodni stalež šura in ribištvo, ki izkorišča ta stalež (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2010 o zeleni knjigi o reformi skupne ribiške politike (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2010 o zeleni knjigi o reformi skupne ribiške politike (3),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 13. julija 2011 za Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki (COM(2011)0425), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 13. julija 2011 za Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki (COM(2011)0425),

| — | ob upoštevanju vprašanj za ustni odgovor Komisiji in Svetu o trenutnem stanju v zvezi s predlaganim dolgoročnim načrtom za zahodni stalež šura in ribištva, ki izkorišča ta stalež (O-000308/2011 – B7-0023/2012, O-000309/2011 – B7-0024/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj za ustni odgovor Komisiji in Svetu o trenutnem stanju v zvezi s predlaganim dolgoročnim načrtom za zahodni stalež šura in ribištva, ki izkorišča ta stalež (O-000308/2011 – B7-0023/2012, O-000309/2011 – B7-0024/2012),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker se je Evropska unija v skladu z odločbami izvajalskega načrta, sprejetega leta 2002 na vrhunskem srečanju Združenih narodov v Johannesburgu, zavezala k ohranitvi ali obnovi ribjih staležev na raven, ki omogoča največji trajnostni donos, da bi te cilje za izčrpane staleže čim prej dosegli, po možnosti najpozneje do leta 2015; |
| --- | --- |

A.

ker se je Evropska unija v skladu z odločbami izvajalskega načrta, sprejetega leta 2002 na vrhunskem srečanju Združenih narodov v Johannesburgu, zavezala k ohranitvi ali obnovi ribjih staležev na raven, ki omogoča največji trajnostni donos, da bi te cilje za izčrpane staleže čim prej dosegli, po možnosti najpozneje do leta 2015;

| B. | ker je cilj skupne ribiške politike na podlagi člena 2 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v skladu s skupno ribiško politiko zagotoviti tako izkoriščanje živih vodnih virov, da se zagotovijo trajnostne gospodarske, okoljske in socialne razmere; |
| --- | --- |

B.

ker je cilj skupne ribiške politike na podlagi člena 2 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v skladu s skupno ribiško politiko zagotoviti tako izkoriščanje živih vodnih virov, da se zagotovijo trajnostne gospodarske, okoljske in socialne razmere;

| C. | ker je zahodni stalež šura gospodarsko najpomembnejši tovrstni stalež v vodah Unije; |
| --- | --- |

C.

ker je zahodni stalež šura gospodarsko najpomembnejši tovrstni stalež v vodah Unije;

| D. | ker je Komisija aprila 2009 predlagala načrt upravljanja (COM(2009)0189), ki temelji na pripravljalnem delu v Regionalnem svetovalnem odboru za pelagične staleže in na mnenju, ki sta ga podala Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) ter Znanstveni, tehnični in ekonomski odbor za ribištvo (STECF); |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija aprila 2009 predlagala načrt upravljanja (COM(2009)0189), ki temelji na pripravljalnem delu v Regionalnem svetovalnem odboru za pelagične staleže in na mnenju, ki sta ga podala Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) ter Znanstveni, tehnični in ekonomski odbor za ribištvo (STECF);

| E. | ker so dolgoročni načrti temelj skupne ribiške politike in bistveno sredstvo za ohranitev virov, saj vsebujejo splošne določbe, ki so potrebne za uresničevanje ciljev te politike, in jih je zato treba sprejeti po rednem zakonodajnem postopku v skladu s členom 43(2) PDEU; |
| --- | --- |

E.

ker so dolgoročni načrti temelj skupne ribiške politike in bistveno sredstvo za ohranitev virov, saj vsebujejo splošne določbe, ki so potrebne za uresničevanje ciljev te politike, in jih je zato treba sprejeti po rednem zakonodajnem postopku v skladu s členom 43(2) PDEU;

| F. | ker biološki podatki o zahodnem staležu šura ne zadostujejo za popolno oceno tega staleža; ker naj bi glede na mnenje Znanstvenega, tehničnega in ekonomskega odbora za ribištvo pravila za nadzor ulova, ki temeljijo na nihanju številčnosti iker, omogočila trajnostno upravljanje staleža; ker bi morala pravila za nadzor ulova v enaki meri temeljiti na previdnostih mnenjih za povprečne pogoje obnovitve in na najnovejših celotnih dovoljenih ulovih, prilagojenih za faktor, ki upošteva nihanje številčnosti staleža, ocenjene na podlagi proizvodnje iker; |
| --- | --- |

F.

ker biološki podatki o zahodnem staležu šura ne zadostujejo za popolno oceno tega staleža; ker naj bi glede na mnenje Znanstvenega, tehničnega in ekonomskega odbora za ribištvo pravila za nadzor ulova, ki temeljijo na nihanju številčnosti iker, omogočila trajnostno upravljanje staleža; ker bi morala pravila za nadzor ulova v enaki meri temeljiti na previdnostih mnenjih za povprečne pogoje obnovitve in na najnovejših celotnih dovoljenih ulovih, prilagojenih za faktor, ki upošteva nihanje številčnosti staleža, ocenjene na podlagi proizvodnje iker;

| G. | ker določitev in dodelitev ribolovnih možnosti v okviru skupne ribiške politike neposredno vpliva na socialno-ekonomske razmere ribolovnih flot v državah članicah, zlasti na male priobalne flote; |
| --- | --- |

G.

ker določitev in dodelitev ribolovnih možnosti v okviru skupne ribiške politike neposredno vpliva na socialno-ekonomske razmere ribolovnih flot v državah članicah, zlasti na male priobalne flote;

| H. | ker si Svet ne more pridržati pristojnosti za enostransko prilagajanje v predlogu opredeljenih parametrov za določanje celotnih dovoljenih ulovov, saj so poglavitni element predlaganega dolgoročnega načrta; |
| --- | --- |

H.

ker si Svet ne more pridržati pristojnosti za enostransko prilagajanje v predlogu opredeljenih parametrov za določanje celotnih dovoljenih ulovov, saj so poglavitni element predlaganega dolgoročnega načrta;

| I. | ker je Parlament v svoje stališče iz prve obravnave uvedel nekaj prožnosti za Svet pri načinu izračuna celotnega ulova v skladu z znanstveno utemeljenimi pravili o ribolovu, da bi olajšal iskanje kompromisne rešitve ter prispeval h konstruktivnemu in pozitivnemu pristopu do tega zakonodajnega predloga; |
| --- | --- |

I.

ker je Parlament v svoje stališče iz prve obravnave uvedel nekaj prožnosti za Svet pri načinu izračuna celotnega ulova v skladu z znanstveno utemeljenimi pravili o ribolovu, da bi olajšal iskanje kompromisne rešitve ter prispeval h konstruktivnemu in pozitivnemu pristopu do tega zakonodajnega predloga;

| J. | ker bi morale biti biološke referenčne vrednosti in parametri, ki jih vsebujejo pravila o ulovu, skladne z najnovejšim znanstvenim mnenjem, Komisija pa bi morala imeti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme delegirane akte za spremembo nekaterih bioloških referenčnih vrednosti in parametrov v pravilih o ulovu, da bi se bilo mogoče hitro odzvati na spremembe; |
| --- | --- |

J.

ker bi morale biti biološke referenčne vrednosti in parametri, ki jih vsebujejo pravila o ulovu, skladne z najnovejšim znanstvenim mnenjem, Komisija pa bi morala imeti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme delegirane akte za spremembo nekaterih bioloških referenčnih vrednosti in parametrov v pravilih o ulovu, da bi se bilo mogoče hitro odzvati na spremembe;

| 1. | poudarja, da je cilj načrta ohraniti biomaso zahodnega staleža šura na ravni, ki zagotavlja njegovo trajnostno izkoriščanje, in zagotoviti čim večji dolgoročni donos; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je cilj načrta ohraniti biomaso zahodnega staleža šura na ravni, ki zagotavlja njegovo trajnostno izkoriščanje, in zagotoviti čim večji dolgoročni donos;

| 2. | meni, da bi morala pravila za nadzor ulova v enaki meri temeljiti na previdnostnih mnenjih in na zadnjih celotnih dovoljenih ulovih, prilagojenih za faktor, ki upošteva zadnje nihanje številčnosti staleža, ocenjene na podlagi proizvodnje iker. |
| --- | --- |

2.

meni, da bi morala pravila za nadzor ulova v enaki meri temeljiti na previdnostnih mnenjih in na zadnjih celotnih dovoljenih ulovih, prilagojenih za faktor, ki upošteva zadnje nihanje številčnosti staleža, ocenjene na podlagi proizvodnje iker.

| 3. | poudarja, da so pravila o ulovu poglavitni element dolgoročnih načrtov, o katerih je treba odločati po rednem zakonodajnem postopku; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da so pravila o ulovu poglavitni element dolgoročnih načrtov, o katerih je treba odločati po rednem zakonodajnem postopku;

| 4. | poudarja, da so za ohranitev ribjih staležev poglavitni dolgoročni načrti upravljanja, ki se uporabljajo za čim več ribjih staležev, kar je Komisija poudarila v svojem predlogu o reformi skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da so za ohranitev ribjih staležev poglavitni dolgoročni načrti upravljanja, ki se uporabljajo za čim več ribjih staležev, kar je Komisija poudarila v svojem predlogu o reformi skupne ribiške politike;

| 5. | poudarja, da se je treba v korist trajnostnih ribjih staležev premakniti s sedanje medinstitucionalne mrtve točke in tistim, ki se ukvarjajo z ribolovom, omogočiti boljše načrtovanje njihovih dejavnosti; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da se je treba v korist trajnostnih ribjih staležev premakniti s sedanje medinstitucionalne mrtve točke in tistim, ki se ukvarjajo z ribolovom, omogočiti boljše načrtovanje njihovih dejavnosti;

| 6. | poziva Komisijo, naj za spodbujanje političnega dialoga med tremi institucijami sprejme več pobud ter pojasni vlogo posamezne institucije v postopku odločanja in pri obravnavanju vprašanja prihodnje strukture dolgoročnih načrtov upravljanja; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj za spodbujanje političnega dialoga med tremi institucijami sprejme več pobud ter pojasni vlogo posamezne institucije v postopku odločanja in pri obravnavanju vprašanja prihodnje strukture dolgoročnih načrtov upravljanja;

| 7. | poziva Komisijo, naj, kot je že večkrat napovedala in obljubila, hitro ukrepa, da bi preprečila druge medinstitucionalne ovire pri prihodnjih dolgoročnih načrtih upravljanja; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj, kot je že večkrat napovedala in obljubila, hitro ukrepa, da bi preprečila druge medinstitucionalne ovire pri prihodnjih dolgoročnih načrtih upravljanja;

| 8. | poziva Svet, naj predloži svoje stališče o predlaganem dolgoročnem načrtu za zahodni stalež šura, da bo lahko Parlament začel drugo obravnavo in napredoval v tej zadevi; |
| --- | --- |

8.

poziva Svet, naj predloži svoje stališče o predlaganem dolgoročnem načrtu za zahodni stalež šura, da bo lahko Parlament začel drugo obravnavo in napredoval v tej zadevi;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje v vednost Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje v vednost Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 354, 28.12.2010, str. 68.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0421.

(3)  UL C 348 E, 21.12.2010, str. 15.

---

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/22

---

Četrtek, 16. februar 2012Prispevek skupne ribiške politike k ustvarjanju javnih dobrin

P7_TA(2012)0052

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o prispevku skupne ribiške politike k proizvodnji javnih dobrin (2011/2899(RSP))

2013/C 249 E/07

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov na podlagi skupne ribiške politike (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov na podlagi skupne ribiške politike (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Naše življenjsko zavarovanje, naš naravni kapital: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Naše življenjsko zavarovanje, naš naravni kapital: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 (COM(2011)0244),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Vrh Rio+20: na poti k okolju prijaznemu gospodarstvu in boljšemu upravljanju (COM(2011)0363), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Vrh Rio+20: na poti k okolju prijaznemu gospodarstvu in boljšemu upravljanju (COM(2011)0363),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropa 2020 (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropa 2020 (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju okvirne direktive o morski strategiji (Direktiva 2008/56/ES) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirne direktive o morski strategiji (Direktiva 2008/56/ES) (2),

| — | ob upoštevanju reformnega svežnja za skupno ribiško politiko, ki ga je Komisija predložila 13. julija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju reformnega svežnja za skupno ribiško politiko, ki ga je Komisija predložila 13. julija 2011,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982,

| — | ob upoštevanju kodeksa odgovornega ribištva Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, sprejetega 31. oktobra 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa odgovornega ribištva Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, sprejetega 31. oktobra 1995,

| — | ob upoštevanju členov 115(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je ribištvo ena najstarejših človekovih dejavnosti; ker so ribe pomemben in nepogrešljiv element človekove prehrane in ker je treba v sklopu skupne ribiške politike zagotoviti njihovo razpoložljivost ter priznati njihov pomen in dodano vrednost; |
| --- | --- |

A.

ker je ribištvo ena najstarejših človekovih dejavnosti; ker so ribe pomemben in nepogrešljiv element človekove prehrane in ker je treba v sklopu skupne ribiške politike zagotoviti njihovo razpoložljivost ter priznati njihov pomen in dodano vrednost;

| B. | ker ribiški sektor, ki zajema tako ulov prostoživečih rib kot ribogojstvo, vključuje dejavnosti, ki prek treh glavnih panog (ribolova, predelave in trženja) prispevajo k proizvodnji nujnih skupnih dobrin; ker so zdravi ribji staleži, zdravi morski ekosistemi ter ohranjanje biotske raznovrstnosti morij pomembne skupne dobrine, ki jih je treba ohraniti; |
| --- | --- |

B.

ker ribiški sektor, ki zajema tako ulov prostoživečih rib kot ribogojstvo, vključuje dejavnosti, ki prek treh glavnih panog (ribolova, predelave in trženja) prispevajo k proizvodnji nujnih skupnih dobrin; ker so zdravi ribji staleži, zdravi morski ekosistemi ter ohranjanje biotske raznovrstnosti morij pomembne skupne dobrine, ki jih je treba ohraniti;

| C. | ker je trajnostno ribogojstvo, najsi gre za sladkovodno ali morsko, ob obali ali na odprtem morju, pomemben del ribiškega sektorja; |
| --- | --- |

C.

ker je trajnostno ribogojstvo, najsi gre za sladkovodno ali morsko, ob obali ali na odprtem morju, pomemben del ribiškega sektorja;

| D. | ker ima mali ribolov zlasti pomembno vlogo v gospodarskem, socialnem, okoljskem in kulturnem življenju, ki jo je treba priznati in ustrezno ovrednotiti v okviru skupne ribiške politike; ker je obalne skupnosti zelo prizadel upad celotnega ribiškega sektorja, kar so zlasti močno občutila mala ribiška pristanišča v vsej EU; |
| --- | --- |

D.

ker ima mali ribolov zlasti pomembno vlogo v gospodarskem, socialnem, okoljskem in kulturnem življenju, ki jo je treba priznati in ustrezno ovrednotiti v okviru skupne ribiške politike; ker je obalne skupnosti zelo prizadel upad celotnega ribiškega sektorja, kar so zlasti močno občutila mala ribiška pristanišča v vsej EU;

| E. | ker bi morali z reformo skupne ribiške politike zagotoviti okoljsko, socialno in gospodarsko trajnost ribiškega sektorja v različnih hidrografskih bazenih, tudi prek decentraliziranega upravljavskega modela, s katerim bodo središča odločanja bližje dejanskim območjem dejavnosti, pristojnosti zainteresiranih strani pa se bodo povečale; |
| --- | --- |

E.

ker bi morali z reformo skupne ribiške politike zagotoviti okoljsko, socialno in gospodarsko trajnost ribiškega sektorja v različnih hidrografskih bazenih, tudi prek decentraliziranega upravljavskega modela, s katerim bodo središča odločanja bližje dejanskim območjem dejavnosti, pristojnosti zainteresiranih strani pa se bodo povečale;

| F. | ker ribiški sektor zajema dejavnosti, ki so povsem odvisne od delujočih ekosistemov, saj so bogati staleži rib in morski ekosistemi, ki so v dobrem okoljskem stanju, nujni za dolgoročno vzdržnost ribolova, predelave in trženja ribiških proizvodov; |
| --- | --- |

F.

ker ribiški sektor zajema dejavnosti, ki so povsem odvisne od delujočih ekosistemov, saj so bogati staleži rib in morski ekosistemi, ki so v dobrem okoljskem stanju, nujni za dolgoročno vzdržnost ribolova, predelave in trženja ribiških proizvodov;

| G. | ker evropski ribiški sektor prispeva k socialnemu razvoju, saj neposredno in posredno ustvarja delovna mesta, ter h gospodarski rasti Evrope, saj vsako leto zagotavlja 6,4 milijona ton rib; |
| --- | --- |

G.

ker evropski ribiški sektor prispeva k socialnemu razvoju, saj neposredno in posredno ustvarja delovna mesta, ter h gospodarski rasti Evrope, saj vsako leto zagotavlja 6,4 milijona ton rib;

| H. | ker se večfunkcionalnost ribiškega sektorja odraža na različnih področjih, na primer skozi vpliv na socialno-ekonomska, zgodovinska, kulturna, znanstvena in okoljska vprašanja; |
| --- | --- |

H.

ker se večfunkcionalnost ribiškega sektorja odraža na različnih področjih, na primer skozi vpliv na socialno-ekonomska, zgodovinska, kulturna, znanstvena in okoljska vprašanja;

| I. | ker dejavnosti ribištva vplivajo predvsem na obalna območja in otoke, pri čemer prispevajo k učinkovitemu upravljanju ter socialni in ekonomski dinamiki teh območij; ker je to zlasti pomembno za skupnosti na teh območjih, ki so pogosto prikrajšane zaradi pomanjkanja delovnih mest in šibkega lokalnega gospodarstva; |
| --- | --- |

I.

ker dejavnosti ribištva vplivajo predvsem na obalna območja in otoke, pri čemer prispevajo k učinkovitemu upravljanju ter socialni in ekonomski dinamiki teh območij; ker je to zlasti pomembno za skupnosti na teh območjih, ki so pogosto prikrajšane zaradi pomanjkanja delovnih mest in šibkega lokalnega gospodarstva;

| J. | ker bi morala biti prenovljena skupna ribiška politika povezana z drugimi ključnimi pobudami EU na področju pomorskih zadev, zlasti s tistimi, ki so opredeljene v sporočilu Komisije z naslovom „Celostna pomorska politika za Evropsko unijo” (COM(2007)0575), ki navaja, da lahko evropski ribiški sektor sproži in spodbudi številne različne znanstvene študije, s katerimi se poglablja naše poznavanje oceanografske dinamike, ekosistemov in biologije vodnih vrst, ki so neposredno ali posredno povezane z ribiško dejavnostjo; |
| --- | --- |

J.

ker bi morala biti prenovljena skupna ribiška politika povezana z drugimi ključnimi pobudami EU na področju pomorskih zadev, zlasti s tistimi, ki so opredeljene v sporočilu Komisije z naslovom „Celostna pomorska politika za Evropsko unijo” (COM(2007)0575), ki navaja, da lahko evropski ribiški sektor sproži in spodbudi številne različne znanstvene študije, s katerimi se poglablja naše poznavanje oceanografske dinamike, ekosistemov in biologije vodnih vrst, ki so neposredno ali posredno povezane z ribiško dejavnostjo;

| K. | ker bi lahko dinamičen in dobro upravljan ribiški sektor prispeval vedno več evropski družbi in evropskemu gospodarstvu ter tako imel pomembno vlogo v strategiji Evropa 2020; |
| --- | --- |

K.

ker bi lahko dinamičen in dobro upravljan ribiški sektor prispeval vedno več evropski družbi in evropskemu gospodarstvu ter tako imel pomembno vlogo v strategiji Evropa 2020;

| 1. | poudarja, da je ribištvo pomemben sektor, ki državljanom EU zagotavlja visoko kakovost hrane ter ustvarja gospodarsko in socialno dodano vrednost za Evropsko unijo; zato meni, da mora reformirana skupna ribiška politika zagotoviti trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov ter ohranjanje staležev rib na zdravi ravni, tako da se bodo lahko ribolovne dejavnosti na dolgi rok nadaljevale v tradicionalnih območjih in skupnostih; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je ribištvo pomemben sektor, ki državljanom EU zagotavlja visoko kakovost hrane ter ustvarja gospodarsko in socialno dodano vrednost za Evropsko unijo; zato meni, da mora reformirana skupna ribiška politika zagotoviti trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov ter ohranjanje staležev rib na zdravi ravni, tako da se bodo lahko ribolovne dejavnosti na dolgi rok nadaljevale v tradicionalnih območjih in skupnostih;

| 2. | meni, da so okoljska, gospodarska in družbena trajnost pomembni cilji skupne ribiške politike, ter poudarja, da bi morala biti najpomembnejša naloga skupne ribiške politike vzpostavitev trajnostnega ribiškega sektorja, s čimer bi zagotovili, da bodo sedanje in prihodnje generacije še naprej uživale okoljske, socialne in ekonomske koristi ribištva; |
| --- | --- |

2.

meni, da so okoljska, gospodarska in družbena trajnost pomembni cilji skupne ribiške politike, ter poudarja, da bi morala biti najpomembnejša naloga skupne ribiške politike vzpostavitev trajnostnega ribiškega sektorja, s čimer bi zagotovili, da bodo sedanje in prihodnje generacije še naprej uživale okoljske, socialne in ekonomske koristi ribištva;

| 3. | poudarja, da bi lahko ribištvo, če bi se z njim pravilno upravljalo, prispevalo več za evropsko družbo, kar zadeva zanesljivo preskrbo s hrano, zaposlovanje in ohranjanje dinamičnih ribiških skupnosti, pa tudi na številne druge načine; poudarja, da sta obstoj zdravih staležev rib in zdravih morskih ekosistemov ter ohranjanje biotske raznovrstnosti morja sama po sebi skupni dobrini, ki ju je mogoče zagotoviti le, če se staleže rib upravlja na trajnosten način in če se čim bolj zmanjšajo vsakršni nepotrebni negativni vplivi na okolje; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi lahko ribištvo, če bi se z njim pravilno upravljalo, prispevalo več za evropsko družbo, kar zadeva zanesljivo preskrbo s hrano, zaposlovanje in ohranjanje dinamičnih ribiških skupnosti, pa tudi na številne druge načine; poudarja, da sta obstoj zdravih staležev rib in zdravih morskih ekosistemov ter ohranjanje biotske raznovrstnosti morja sama po sebi skupni dobrini, ki ju je mogoče zagotoviti le, če se staleže rib upravlja na trajnosten način in če se čim bolj zmanjšajo vsakršni nepotrebni negativni vplivi na okolje;

| 4. | meni, da je bistvenega pomena, da se morja – ki pokrivajo več kot dve tretjini površine našega planeta – priznajo kot vir, ki ima ključno vlogo pri zagotavljanju drugih naravnih virov (npr. ribištva); meni tudi, da je strateško nujno, da bi skupna ribiška politika zajemala jasne in natančne ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da bo lahko izpolnila svojo strateško vlogo prek ekosistemskega pristopa; |
| --- | --- |

4.

meni, da je bistvenega pomena, da se morja – ki pokrivajo več kot dve tretjini površine našega planeta – priznajo kot vir, ki ima ključno vlogo pri zagotavljanju drugih naravnih virov (npr. ribištva); meni tudi, da je strateško nujno, da bi skupna ribiška politika zajemala jasne in natančne ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da bo lahko izpolnila svojo strateško vlogo prek ekosistemskega pristopa;

| 5. | poudarja, da skupna ribiška politika z ukrepi za zagotavljanje trajnostnega ribolova, previdnostnimi ukrepi za odpravo uničujočega ribarjenja, z zagotavljanjem obnove preveč izkoriščenih staležev rib ter z ukrepi za zaščito neciljnih vrst prispeva k uresničevanju ciljev strategije EU 2020 glede biotske raznovrstnosti ter k nameri EU, da do leta 2020 zaustavi izgube biotske raznovrstnosti in slabšanje ekosistemskih storitev; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da skupna ribiška politika z ukrepi za zagotavljanje trajnostnega ribolova, previdnostnimi ukrepi za odpravo uničujočega ribarjenja, z zagotavljanjem obnove preveč izkoriščenih staležev rib ter z ukrepi za zaščito neciljnih vrst prispeva k uresničevanju ciljev strategije EU 2020 glede biotske raznovrstnosti ter k nameri EU, da do leta 2020 zaustavi izgube biotske raznovrstnosti in slabšanje ekosistemskih storitev;

| 6. | opominja, da ribiški sektor (tudi ribogojstvo) na ekonomski ravni po nekaterih ocenah ustvari 34,2 milijarde EUR letnega prihodka, na socialni ravni pa več kot 350 000 delovnih mest vzdolž celotne verige v ribištvu, vključno s sektorjema predelave rib in trženja, zlasti na obalnih območjih, v oddaljenih regijah in na otokih; |
| --- | --- |

6.

opominja, da ribiški sektor (tudi ribogojstvo) na ekonomski ravni po nekaterih ocenah ustvari 34,2 milijarde EUR letnega prihodka, na socialni ravni pa več kot 350 000 delovnih mest vzdolž celotne verige v ribištvu, vključno s sektorjema predelave rib in trženja, zlasti na obalnih območjih, v oddaljenih regijah in na otokih;

| 7. | poudarja, da ima ribiški sektor večfunkcionalno razsežnost ter da ima poleg svojih treh tradicionalnih področij dejavnosti in vidnih vplivov na gospodarski, okoljski in socialni ravni pomembno vlogo tudi na številnih drugih področjih, kot so okolje, kultura, rekreacija in turizem, znanost, energija in izobraževanje; v tem smislu poudarja zlasti pomen sektorja malega ribolova; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da ima ribiški sektor večfunkcionalno razsežnost ter da ima poleg svojih treh tradicionalnih področij dejavnosti in vidnih vplivov na gospodarski, okoljski in socialni ravni pomembno vlogo tudi na številnih drugih področjih, kot so okolje, kultura, rekreacija in turizem, znanost, energija in izobraževanje; v tem smislu poudarja zlasti pomen sektorja malega ribolova;

| 8. | poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva pomembno vlogo ribiškega sektorja za naslednja področja:






  (i) | kultura – s prispevki na področju gastronomije, etnografije, zgodovine, književnosti, muzeologije itd.; |
| --- | --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva pomembno vlogo ribiškega sektorja za naslednja področja:

(i)

kultura – s prispevki na področju gastronomije, etnografije, zgodovine, književnosti, muzeologije itd.;

| (ii) | rekreacija in turizem – s ponudbo številnih različnih dejavnosti, kot so izleti na morje z lokalnimi ribiči, opazovanje kitov in morskih ptic, ekološko potapljanje itd.; |
| --- | --- |

(ii)

rekreacija in turizem – s ponudbo številnih različnih dejavnosti, kot so izleti na morje z lokalnimi ribiči, opazovanje kitov in morskih ptic, ekološko potapljanje itd.;

| (iii) | znanost – z nudenjem pomoči morskim znanstvenikom in drugim pri raziskavah; |
| --- | --- |

(iii)

znanost – z nudenjem pomoči morskim znanstvenikom in drugim pri raziskavah;

| (iv) | energija – s spodbujanjem razvoja novih tehnologij, ki lahko nato koristijo celotni družbi; |
| --- | --- |

(iv)

energija – s spodbujanjem razvoja novih tehnologij, ki lahko nato koristijo celotni družbi;

| (v) | okolje – z varovanjem biotsko občutljivih geografskih območij, pa tudi obalnih območij, v katerih se nahajajo ribja drstišča in vzgajališča, ter s čiščenjem morij; |
| --- | --- |

(v)

okolje – z varovanjem biotsko občutljivih geografskih območij, pa tudi obalnih območij, v katerih se nahajajo ribja drstišča in vzgajališča, ter s čiščenjem morij;

| (vi) | izobraževanje – z razvijanjem odnosa ljudi do preživljanja časa na prostem in poučevanjem o spoštovanju morja; |
| --- | --- |

(vi)

izobraževanje – z razvijanjem odnosa ljudi do preživljanja časa na prostem in poučevanjem o spoštovanju morja;

| 9. | poudarja, da ribiški sektor glede na svojo večfunkcionalno razsežnost skupnostim prinaša skupne dobrine, ki niso koristne samo za tiste, ki so neposredno ali posredno povezani z ribištvom, temveč tudi za državljane EU na splošno, to pa je treba priznati in ceniti; poleg tega ugotavlja, da veliko državljanov EU, zlasti tistih, ki živijo na obalnih območjih, uživa koristi večfunkcionalnih ribiških dejavnosti; meni, da je treba pri financiranju skupne ribiške politike v celoti upoštevati večfunkcionalnost ribiškega sektorja; poudarja, da proizvodnja teh dodatnih javnih dobrin ne sme služiti kot izgovor za zavlačevanje nujnih reform skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da ribiški sektor glede na svojo večfunkcionalno razsežnost skupnostim prinaša skupne dobrine, ki niso koristne samo za tiste, ki so neposredno ali posredno povezani z ribištvom, temveč tudi za državljane EU na splošno, to pa je treba priznati in ceniti; poleg tega ugotavlja, da veliko državljanov EU, zlasti tistih, ki živijo na obalnih območjih, uživa koristi večfunkcionalnih ribiških dejavnosti; meni, da je treba pri financiranju skupne ribiške politike v celoti upoštevati večfunkcionalnost ribiškega sektorja; poudarja, da proizvodnja teh dodatnih javnih dobrin ne sme služiti kot izgovor za zavlačevanje nujnih reform skupne ribiške politike;

| 10. | poziva Komisijo, naj pomaga malim ribiškim pristaniščem, ki jih je močno prizadel upad iztovora zaradi prekomernega ribolova; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj pomaga malim ribiškim pristaniščem, ki jih je močno prizadel upad iztovora zaradi prekomernega ribolova;

| 11. | poudarja, da je ribiški sektor (ki zajema tako trajnostni ulov prostoživečih rib kot ribogojstvo) eden od najpomembnejših stebrov zanesljive preskrbe s hrano v Evropski uniji ter da je zaradi tega treba z reformo skupne ribiške politike zagotoviti tudi njegovo trajnost in stabilnost, tako da bi lahko v prihodnosti ustvarili dovolj ustrezno kakovostnih ribiških proizvodov za zadovoljitev povpraševanja več kot pol milijarde državljanov EU; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je ribiški sektor (ki zajema tako trajnostni ulov prostoživečih rib kot ribogojstvo) eden od najpomembnejših stebrov zanesljive preskrbe s hrano v Evropski uniji ter da je zaradi tega treba z reformo skupne ribiške politike zagotoviti tudi njegovo trajnost in stabilnost, tako da bi lahko v prihodnosti ustvarili dovolj ustrezno kakovostnih ribiških proizvodov za zadovoljitev povpraševanja več kot pol milijarde državljanov EU;

| 12. | poudarja potencial morskega in sladkovodnega ribogojstva, ki lahko dopolni vlogo ribištva in pomembno prispeva k zanesljivi preskrbi s hrano v EU; poudarja, da je potrebna posebna politika za zagotovitev okoljske trajnosti sektorja ribogojstva; poziva Komisijo, naj določi splošna kvalitativna merila za ribogojstvo, ki bi morala biti izpolnjena v celotni EU in ki bodo upoštevala okoljske in socialne posledice ribogojstva; ob tem poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo uvoženi proizvodi iz ribogojstva proizvedeni v skladu z ustreznimi standardi EU glede trajnosti in kakovosti, se pravi z okoljskimi merili ali standardi dobrega počutja živali; |
| --- | --- |

12.

poudarja potencial morskega in sladkovodnega ribogojstva, ki lahko dopolni vlogo ribištva in pomembno prispeva k zanesljivi preskrbi s hrano v EU; poudarja, da je potrebna posebna politika za zagotovitev okoljske trajnosti sektorja ribogojstva; poziva Komisijo, naj določi splošna kvalitativna merila za ribogojstvo, ki bi morala biti izpolnjena v celotni EU in ki bodo upoštevala okoljske in socialne posledice ribogojstva; ob tem poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo uvoženi proizvodi iz ribogojstva proizvedeni v skladu z ustreznimi standardi EU glede trajnosti in kakovosti, se pravi z okoljskimi merili ali standardi dobrega počutja živali;

| 13. | ugotavlja, da športni ribolov ni bil obravnavan v predlogih Komisije z dne 13. julija 2011; poudarja, da bi ga bilo treba obravnavati posebej kot del reformnega procesa skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da športni ribolov ni bil obravnavan v predlogih Komisije z dne 13. julija 2011; poudarja, da bi ga bilo treba obravnavati posebej kot del reformnega procesa skupne ribiške politike;

| 14. | poudarja, da bi lahko nadaljnja diverzifikacija dejavnosti, ki so neposredno ali posredno povezane z ribištvom, pomagala upočasniti odhod delavcev iz tega sektorja, ohraniti žive regionalne običaje in tradicije ter ustaviti upadanje števila prebivalcev na nekaterih obalnih območjih; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da bi lahko nadaljnja diverzifikacija dejavnosti, ki so neposredno ali posredno povezane z ribištvom, pomagala upočasniti odhod delavcev iz tega sektorja, ohraniti žive regionalne običaje in tradicije ter ustaviti upadanje števila prebivalcev na nekaterih obalnih območjih;

| 15. | poudarja, da upravljanje ribištva čedalje bolj temelji na znanstvenih podatkih, ki spodbujajo uporabne raziskave na tem področju, kar promovira znanje ter krepi tehnološki razvoj in inovativnost v skladu s strategijo EU 2020 za spodbujanje pametne rasti; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da upravljanje ribištva čedalje bolj temelji na znanstvenih podatkih, ki spodbujajo uporabne raziskave na tem področju, kar promovira znanje ter krepi tehnološki razvoj in inovativnost v skladu s strategijo EU 2020 za spodbujanje pametne rasti;

| 16. | poudarja, da je ribiški sektor v celoti odvisen od zdravja staležev in ravnovesja ekosistema, tako da se bo treba ob reformi skupne ribiške politike znova osredotočiti na vlogo tega sektorja kot varuha in upravljavca morskih virov, katerega namen je ustvarjanje učinkovitejšega, okolju prijaznejšega in bolj konkurenčnega gospodarstva v skladu s strategijo EU 2020 za spodbujanje trajnostne rasti; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je ribiški sektor v celoti odvisen od zdravja staležev in ravnovesja ekosistema, tako da se bo treba ob reformi skupne ribiške politike znova osredotočiti na vlogo tega sektorja kot varuha in upravljavca morskih virov, katerega namen je ustvarjanje učinkovitejšega, okolju prijaznejšega in bolj konkurenčnega gospodarstva v skladu s strategijo EU 2020 za spodbujanje trajnostne rasti;

| 17. | poudarja, da ribolovne dejavnosti ob upoštevanju vseh razsežnosti (vključno s trajnostnim ribogojstvom), neposrednega in posrednega vpliva ter skupnih dobrin, proizvedenih z ribiškimi dejavnostmi, zagotavljajo socialno in teritorialno kohezijo ter spodbujajo poklicno usposabljanje ter socialno in gospodarsko dinamiko v skladu s strategijo EU 2020 za spodbujanje vključujoče rasti; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da ribolovne dejavnosti ob upoštevanju vseh razsežnosti (vključno s trajnostnim ribogojstvom), neposrednega in posrednega vpliva ter skupnih dobrin, proizvedenih z ribiškimi dejavnostmi, zagotavljajo socialno in teritorialno kohezijo ter spodbujajo poklicno usposabljanje ter socialno in gospodarsko dinamiko v skladu s strategijo EU 2020 za spodbujanje vključujoče rasti;

| 18. | poudarja, da mora ribiški sektor, tako sam po sebi kot skozi celostno pomorsko politiko, prispevati k uresničevanju ciljev vrha Rio+20 za odprto gospodarstvo, pa tudi k ustvarjanju delovnih mest in izkoreninjenju revščine; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da mora ribiški sektor, tako sam po sebi kot skozi celostno pomorsko politiko, prispevati k uresničevanju ciljev vrha Rio+20 za odprto gospodarstvo, pa tudi k ustvarjanju delovnih mest in izkoreninjenju revščine;

| 19. | meni, da imajo ribolovne dejavnosti pomembno vlogo v širšem obsegu celostne pomorske politike in so odločilni element politik na področju pomorskega prostorskega načrtovanja in v okviru Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo; |
| --- | --- |

19.

meni, da imajo ribolovne dejavnosti pomembno vlogo v širšem obsegu celostne pomorske politike in so odločilni element politik na področju pomorskega prostorskega načrtovanja in v okviru Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo;

| 20. | poziva Komisijo, naj prizna večfunkcionalnost ribiškega sektorja ter vrednost proizvodnje široke in raznolike palete skupnih dobrin v tem sektorju; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj prizna večfunkcionalnost ribiškega sektorja ter vrednost proizvodnje široke in raznolike palete skupnih dobrin v tem sektorju;

| 21. | poziva Komisijo, naj v svojih prihodnjih političnih predlogih in odločitvah zagotovi, da bo skupna ribiška politika prispevala k splošnim cilje njene politike, na primer ciljem iz strategije EU 2020; meni, da je treba v tem ključnem reformnem procesu priznati skupno ribiško politiko kot vir razvoja v okviru evropskega projekta rasti ter ustvariti pogoje, ki bodo omogočili, da se v celoti izkoristi potencial skupne ribiške politike; poziva Komisijo, naj pri razvijanju in izvajanju teh politik upošteva posebne značilnosti ribištva in obalnih regij; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj v svojih prihodnjih političnih predlogih in odločitvah zagotovi, da bo skupna ribiška politika prispevala k splošnim cilje njene politike, na primer ciljem iz strategije EU 2020; meni, da je treba v tem ključnem reformnem procesu priznati skupno ribiško politiko kot vir razvoja v okviru evropskega projekta rasti ter ustvariti pogoje, ki bodo omogočili, da se v celoti izkoristi potencial skupne ribiške politike; poziva Komisijo, naj pri razvijanju in izvajanju teh politik upošteva posebne značilnosti ribištva in obalnih regij;

| 22. | poziva Komisijo, naj v reformirano skupne ribiške politike vključi koncept „pogojevanja“, ki se že uporablja v skupni kmetijski politiki, s čimer bo zagotovila ugodnejši položaj za okolju prijazno ribolovno prakso, na primer z lažjim dostopom do finančnih sredstev; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj v reformirano skupne ribiške politike vključi koncept „pogojevanja“, ki se že uporablja v skupni kmetijski politiki, s čimer bo zagotovila ugodnejši položaj za okolju prijazno ribolovno prakso, na primer z lažjim dostopom do finančnih sredstev;

| 23. | poziva Komisijo, naj spodbudi razvoj vzporednih dejavnosti, in sicer s pravno rešitvijo, ki bo ribičem omogočila razvoj drugih virov prihodka iz široke palete dejavnosti, povezanih z ribištvom, ne da bi jih finančno kaznovala; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj spodbudi razvoj vzporednih dejavnosti, in sicer s pravno rešitvijo, ki bo ribičem omogočila razvoj drugih virov prihodka iz široke palete dejavnosti, povezanih z ribištvom, ne da bi jih finančno kaznovala;

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

24.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

(2)  UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

---

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/27

---

Četrtek, 16. februar 2012Nedavni politični dogodki na Madžarskem

P7_TA(2012)0053

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o nedavnih političnih dogodkih na Madžarskem (2012/2511(RSP))

2013/C 249 E/08

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3, 4, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), členov 49, 56, 114, 167 in 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropske konvencije o človekovih pravicah, ki obravnavajo spoštovanje, spodbujanje in zaščito temeljnih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3, 4, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), členov 49, 56, 114, 167 in 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropske konvencije o človekovih pravicah, ki obravnavajo spoštovanje, spodbujanje in zaščito temeljnih pravic,

| — | ob upoštevanju madžarske ustave, ki jo je 18. aprila 2011 sprejel parlament Republike Madžarske in je začela veljati 1. januarja 2012 (v nadaljnjem besedilu: nova ustava), ter prehodnih določb madžarske ustave, ki jih je parlament sprejel 30. decembra 2011 (v nadaljnjem besedilu: prehodne določbe), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju madžarske ustave, ki jo je 18. aprila 2011 sprejel parlament Republike Madžarske in je začela veljati 1. januarja 2012 (v nadaljnjem besedilu: nova ustava), ter prehodnih določb madžarske ustave, ki jih je parlament sprejel 30. decembra 2011 (v nadaljnjem besedilu: prehodne določbe),

| — | ob upoštevanju mnenj Evropske komisije za demokracijo skozi pravo (Beneške komisije) št. CDL(2011)016 in CDL(2011)001 o novi madžarski ustavi in treh pravnih vprašanjih, ki izhajajo iz postopka njene priprave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Evropske komisije za demokracijo skozi pravo (Beneške komisije) št. CDL(2011)016 in CDL(2011)001 o novi madžarski ustavi in treh pravnih vprašanjih, ki izhajajo iz postopka njene priprave,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 10. marca 2011 o madžarskem zakonu o medijih (1) in z dne 5. julija 2011 o prenovi madžarske ustave (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 10. marca 2011 o madžarskem zakonu o medijih (1) in z dne 5. julija 2011 o prenovi madžarske ustave (2),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije o členu 7 Pogodbe o Evropski uniji z naslovom Spoštovanje in spodbujanje vrednot, na katerih temelji Unija (COM(2003)0606), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije o členu 7 Pogodbe o Evropski uniji z naslovom Spoštovanje in spodbujanje vrednot, na katerih temelji Unija (COM(2003)0606),

| — | ob upoštevanju skupine na visoki ravni za svobodo in pluralizem medijev, ki jo je ustanovila podpredsednica Evropske komisije Neelie Kroes oktobra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupine na visoki ravni za svobodo in pluralizem medijev, ki jo je ustanovila podpredsednica Evropske komisije Neelie Kroes oktobra 2011,

| — | ob upoštevanju izjav Sveta in Komisije med plenarno razpravo Evropskega parlamenta dne 18. januarja 2012 o nedavnih političnih dogodkih na Madžarskem, pa tudi predstavitve v Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve z dne 9. februarja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav Sveta in Komisije med plenarno razpravo Evropskega parlamenta dne 18. januarja 2012 o nedavnih političnih dogodkih na Madžarskem, pa tudi predstavitve v Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve z dne 9. februarja 2012,

| — | ob upoštevanju odločitve Evropske komisije z dne 17. januarja 2012, da sproži pospešene postopke za ugotavljanje kršitev proti Madžarski v zvezi z neodvisnostjo njene centralne banke in organa za varstvo podatkov ter z ukrepi na področju sodstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločitve Evropske komisije z dne 17. januarja 2012, da sproži pospešene postopke za ugotavljanje kršitev proti Madžarski v zvezi z neodvisnostjo njene centralne banke in organa za varstvo podatkov ter z ukrepi na področju sodstva,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker Evropska unija temelji na vrednotah demokracije in pravne države, kot je določeno v členu 2 PEU, na jasnem spoštovanju temeljnih pravic in svoboščin, kot je zapisano v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropski konvenciji o človekovih pravicah, ter na priznavanju pravne vrednosti teh pravic, svoboščin in načel, kar bo Evropska unija še dodatno podkrepila z bližnjim pristopom k Evropski konvenciji o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

A.

ker Evropska unija temelji na vrednotah demokracije in pravne države, kot je določeno v členu 2 PEU, na jasnem spoštovanju temeljnih pravic in svoboščin, kot je zapisano v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropski konvenciji o človekovih pravicah, ter na priznavanju pravne vrednosti teh pravic, svoboščin in načel, kar bo Evropska unija še dodatno podkrepila z bližnjim pristopom k Evropski konvenciji o človekovih pravicah;

| B. | ker so sedanje države članice, države, ki se pridružujejo, ter Evropska unija dolžne zagotoviti, da so vsebina in postopki zakonodaje držav članic skladni s pravom in vrednotami EU, kakor so opredeljeni zlasti v köbenhavnskih merilih, Listini o temeljnih pravicah in Evropski konvenciji o človekovih pravicah, ter da črka in duh sprejete zakonodaje nista v nasprotju s temi vrednotami in instrumenti; |
| --- | --- |

B.

ker so sedanje države članice, države, ki se pridružujejo, ter Evropska unija dolžne zagotoviti, da so vsebina in postopki zakonodaje držav članic skladni s pravom in vrednotami EU, kakor so opredeljeni zlasti v köbenhavnskih merilih, Listini o temeljnih pravicah in Evropski konvenciji o človekovih pravicah, ter da črka in duh sprejete zakonodaje nista v nasprotju s temi vrednotami in instrumenti;

| C. | ker je Madžarska 18. aprila 2011 sprejela novo ustavo, njeno sprejetje in nekatere določbe v njej pa je Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 5. julija 2011 kritiziral in madžarsko vlado pozval, naj obravnava vprašanja in pomisleke, ki jih je izrazila Beneška komisija, Evropsko komisijo pa, naj temeljito pregleda in analizira novo ustavo in temeljne zakone, ki jih ta določa, ter preveri, ali so skladni s črko in duhom pravnega reda Evropske unije, zlasti z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

C.

ker je Madžarska 18. aprila 2011 sprejela novo ustavo, njeno sprejetje in nekatere določbe v njej pa je Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 5. julija 2011 kritiziral in madžarsko vlado pozval, naj obravnava vprašanja in pomisleke, ki jih je izrazila Beneška komisija, Evropsko komisijo pa, naj temeljito pregleda in analizira novo ustavo in temeljne zakone, ki jih ta določa, ter preveri, ali so skladni s črko in duhom pravnega reda Evropske unije, zlasti z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah;

| D. | ker sprejetje temeljnih zakonov zbuja pomisleke glede več področij, zlasti glede neodvisnosti sodstva, neodvisnosti centralne banke, neodvisnosti organa za varstvo podatkov, poštenih pogojev v politični tekmi in političnem menjavanju, pa tudi glede zakona o stabilnosti, ki sistem obdavčitve dohodkov pogojuje z dvotretjinsko večino, ter temeljnih zakonov, ki sedanji večini podeljuje izključno pravico, da imenuje uradnike za nenavadno dolgo obdobje, kar vpliva na zmožnost vladanja prihodnjih vlad; |
| --- | --- |

D.

ker sprejetje temeljnih zakonov zbuja pomisleke glede več področij, zlasti glede neodvisnosti sodstva, neodvisnosti centralne banke, neodvisnosti organa za varstvo podatkov, poštenih pogojev v politični tekmi in političnem menjavanju, pa tudi glede zakona o stabilnosti, ki sistem obdavčitve dohodkov pogojuje z dvotretjinsko večino, ter temeljnih zakonov, ki sedanji večini podeljuje izključno pravico, da imenuje uradnike za nenavadno dolgo obdobje, kar vpliva na zmožnost vladanja prihodnjih vlad;

| E. | ker bosta imela nova predsednica nacionalne sodne oblasti in glavni tožilec pravico, da bosta zadeve dodeljevala sodiščem, s čimer bo kršeno načelo pravice do dostopa do sodišča in do poštenega sojenja in načelo neodvisnosti sodstva; |
| --- | --- |

E.

ker bosta imela nova predsednica nacionalne sodne oblasti in glavni tožilec pravico, da bosta zadeve dodeljevala sodiščem, s čimer bo kršeno načelo pravice do dostopa do sodišča in do poštenega sojenja in načelo neodvisnosti sodstva;

| F. | ker je bilo skladno z novo ustavo in njenimi prehodnimi določbami vrhovno sodišče preimenovano v kurijo, šestletni mandat nekdanjega predsednika vrhovnega sodišča pa je po dveh letih predčasno končan; |
| --- | --- |

F.

ker je bilo skladno z novo ustavo in njenimi prehodnimi določbami vrhovno sodišče preimenovano v kurijo, šestletni mandat nekdanjega predsednika vrhovnega sodišča pa je po dveh letih predčasno končan;

| G. | ker nova ustava znižuje obvezno upokojitveno starost za sodnike in tožilce, z izjemo predsednika kurije in glavnega tožilca, z dosedanjih 70 na 62 let, kar je lahko diskriminatorno in bo povzročilo upokojitev približno 300 sodnikov, to pa pomeni resno vmešavanje v neodvisno delovanje sodstva; |
| --- | --- |

G.

ker nova ustava znižuje obvezno upokojitveno starost za sodnike in tožilce, z izjemo predsednika kurije in glavnega tožilca, z dosedanjih 70 na 62 let, kar je lahko diskriminatorno in bo povzročilo upokojitev približno 300 sodnikov, to pa pomeni resno vmešavanje v neodvisno delovanje sodstva;

| H. | ker je bil skladno z določbami nove ustave prejšnji sistem štirih parlamentarnih komisarjev skrčen samo na enega, zaradi česar je bil predčasno končan šestletni mandat komisarja za varstvo osebnih podatkov in svobodo informiranja, njegove pristojnosti pa prenesene na novoustanovljeni organ, kar pomeni grobo vmešavanje v njegovo neodvisnost; |
| --- | --- |

H.

ker je bil skladno z določbami nove ustave prejšnji sistem štirih parlamentarnih komisarjev skrčen samo na enega, zaradi česar je bil predčasno končan šestletni mandat komisarja za varstvo osebnih podatkov in svobodo informiranja, njegove pristojnosti pa prenesene na novoustanovljeni organ, kar pomeni grobo vmešavanje v njegovo neodvisnost;

| I. | ker je madžarski parlament sprejel več retroaktivnih zakonov, s čimer je prekršil eno od temeljnih načel evropskega prava, tj. prepoved retroaktivne veljave; |
| --- | --- |

I.

ker je madžarski parlament sprejel več retroaktivnih zakonov, s čimer je prekršil eno od temeljnih načel evropskega prava, tj. prepoved retroaktivne veljave;

| J. | ker nedavno sprejeta zakonodaja o cerkvah in veroizpovedih vsebuje neobičajno restriktivna pravila glede registracije cerkva, saj določa, da je za registracijo potrebna odobritev parlamenta z dvotretjinsko večino; |
| --- | --- |

J.

ker nedavno sprejeta zakonodaja o cerkvah in veroizpovedih vsebuje neobičajno restriktivna pravila glede registracije cerkva, saj določa, da je za registracijo potrebna odobritev parlamenta z dvotretjinsko večino;

| K. | ker so bile skladno z določbami ustave bistveno okrnjene pristojnosti madžarskega ustavnega sodišča glede revizije zakonodaje, ki se nanaša na proračun; |
| --- | --- |

K.

ker so bile skladno z določbami ustave bistveno okrnjene pristojnosti madžarskega ustavnega sodišča glede revizije zakonodaje, ki se nanaša na proračun;

| L. | ker se veliko število zadev podrobno ureja s temeljnimi zakoni, ki zahtevajo dvotretjinsko večino, med drugim tudi vprašanja, ki bi jih bilo treba prepustiti rednim političnim procesom in o katerih navadno odloča navadna večina, kar povzroča zaskrbljenost, kot je v svojem poročilu zapisala Beneška komisija; |
| --- | --- |

L.

ker se veliko število zadev podrobno ureja s temeljnimi zakoni, ki zahtevajo dvotretjinsko večino, med drugim tudi vprašanja, ki bi jih bilo treba prepustiti rednim političnim procesom in o katerih navadno odloča navadna večina, kar povzroča zaskrbljenost, kot je v svojem poročilu zapisala Beneška komisija;

| M. | ker je podpredsednica Evropske komisije Viviane Reding poudarila namero Evropske komisije, da preveri, ali nova organizacija sodstva na Madžarskem vpliva na njegovo neodvisnost; ker sta podpredsednica Evropske komisije Neelie Kroes in vodja skupine na visoki ravni za svobodo in pluralnost medijev Vaira Vike Freiberga večkrat izrazili pomisleke glede svobode in pluralnosti medijev na Madžarskem; |
| --- | --- |

M.

ker je podpredsednica Evropske komisije Viviane Reding poudarila namero Evropske komisije, da preveri, ali nova organizacija sodstva na Madžarskem vpliva na njegovo neodvisnost; ker sta podpredsednica Evropske komisije Neelie Kroes in vodja skupine na visoki ravni za svobodo in pluralnost medijev Vaira Vike Freiberga večkrat izrazili pomisleke glede svobode in pluralnosti medijev na Madžarskem;

| N. | ker je predsednik Evropske komisije José Manuel Barroso 18. januarja 2012 poudaril, da so bili izraženi pomisleki ne le glede pravnih vidikov, temveč tudi glede kakovosti demokracije na Madžarskem, in madžarske oblasti pozval, naj ne spoštujejo načel demokracije in svobode zgolj načelno, temveč naj jih izvajajo tudi v praksi ter v političnem in družbenem življenju na Madžarskem; |
| --- | --- |

N.

ker je predsednik Evropske komisije José Manuel Barroso 18. januarja 2012 poudaril, da so bili izraženi pomisleki ne le glede pravnih vidikov, temveč tudi glede kakovosti demokracije na Madžarskem, in madžarske oblasti pozval, naj ne spoštujejo načel demokracije in svobode zgolj načelno, temveč naj jih izvajajo tudi v praksi ter v političnem in družbenem življenju na Madžarskem;

| O. | ker je Evropska komisija 17. januarja 2012 sprožila postopek za ugotavljanje kršitev proti Madžarski glede treh vprašanj: neodvisnosti madžarske centralne banke, znižanja obvezne upokojitvene starosti za sodnike, ki ga določa madžarska ustava, in neodvisnosti nadzornega organa za varstvo podatkov, madžarske organe pa zaprosila za dodatne informacije v zvezi z vprašanjem neodvisnosti sodstva; |
| --- | --- |

O.

ker je Evropska komisija 17. januarja 2012 sprožila postopek za ugotavljanje kršitev proti Madžarski glede treh vprašanj: neodvisnosti madžarske centralne banke, znižanja obvezne upokojitvene starosti za sodnike, ki ga določa madžarska ustava, in neodvisnosti nadzornega organa za varstvo podatkov, madžarske organe pa zaprosila za dodatne informacije v zvezi z vprašanjem neodvisnosti sodstva;

| P. | ker je Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 15 decembra 2010 o stanju na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2009)– učinkovito izvajanje po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (3) pozval k nadaljnjim ukrepom po sporočilu o členu 7 Pogodbe o Evropski uniji iz leta 2003, da bi opredelili pregledne in skladne načine obravnavanja morebitnih kršitev človekovih pravic in ustrezno uporabljali člen 7 PEU na osnovi novega ustroja temeljnih pravic; |
| --- | --- |

P.

ker je Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 15 decembra 2010 o stanju na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2009)– učinkovito izvajanje po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (3) pozval k nadaljnjim ukrepom po sporočilu o členu 7 Pogodbe o Evropski uniji iz leta 2003, da bi opredelili pregledne in skladne načine obravnavanja morebitnih kršitev človekovih pravic in ustrezno uporabljali člen 7 PEU na osnovi novega ustroja temeljnih pravic;

| Q. | ker je madžarska vlada, zlasti madžarski ministrski predsednik, v pismu Komisiji in v govoru Evropskemu parlamentu sporočil pripravljenost, da obravnava probleme, zaradi katerih je bil sprožen postopek za ugotavljanje kršitev, spremeni zadevno zakonodajo in sodeluje z evropskimi institucijami tudi po tem, ko bodo sodni postopki končani; |
| --- | --- |

Q.

ker je madžarska vlada, zlasti madžarski ministrski predsednik, v pismu Komisiji in v govoru Evropskemu parlamentu sporočil pripravljenost, da obravnava probleme, zaradi katerih je bil sprožen postopek za ugotavljanje kršitev, spremeni zadevno zakonodajo in sodeluje z evropskimi institucijami tudi po tem, ko bodo sodni postopki končani;

| R. | ker je vloga Evropskega parlamenta spremljanje spoštovanja temeljnih pravic, svoboščin in načel v vseh 27 državah članicah, kot je zapisano v evropskem pravnem redu; |
| --- | --- |

R.

ker je vloga Evropskega parlamenta spremljanje spoštovanja temeljnih pravic, svoboščin in načel v vseh 27 državah članicah, kot je zapisano v evropskem pravnem redu;

| 1. | izraža resno zaskrbljenost glede razmer na Madžarskem v zvezi z izvajanjem demokracije, načeli pravne države, spoštovanjem in zaščito človekovih in socialnih pravic, sistemom zavor in ravnovesij, enakostjo in nediskriminacijo; |
| --- | --- |

1.

izraža resno zaskrbljenost glede razmer na Madžarskem v zvezi z izvajanjem demokracije, načeli pravne države, spoštovanjem in zaščito človekovih in socialnih pravic, sistemom zavor in ravnovesij, enakostjo in nediskriminacijo;

| 2. | poziva madžarsko vlado, naj v skupnem interesu madžarskih državljanov in Evropske unije spoštuje priporočila, ugovore in zahteve Evropske komisije, Sveta Evrope in Beneške komisije glede prej omenjenih vprašanj ter ustrezno spremeni zadevno zakonodajo, pri tem pa naj spoštuje temeljne vrednote in standarde Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva madžarsko vlado, naj v skupnem interesu madžarskih državljanov in Evropske unije spoštuje priporočila, ugovore in zahteve Evropske komisije, Sveta Evrope in Beneške komisije glede prej omenjenih vprašanj ter ustrezno spremeni zadevno zakonodajo, pri tem pa naj spoštuje temeljne vrednote in standarde Evropske unije;

| 3. | je seznanjen z zavezanostjo Evropske komisije, Sveta Evrope in Beneške komisije, da temeljito pregledajo skladnost madžarske zakonodaje ne le s črko, temveč tudi z duhom evropskega prava; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen z zavezanostjo Evropske komisije, Sveta Evrope in Beneške komisije, da temeljito pregledajo skladnost madžarske zakonodaje ne le s črko, temveč tudi z duhom evropskega prava;

| 4. | poziva Evropsko komisijo kot varuhinjo Pogodb, naj tesno spremlja morebitne spremembe in izvajanje omenjene zakonodaje in njeno skladnost s črko in duhom Evropskih pogodb ter naj izvede temeljito študijo, da zagotovi






  (a) | popolno neodvisnost sodstva, zlasti z zagotovitvijo, da pri ureditvi nacionalne sodne oblasti, javnega tožilstva in sodišč ne bo političnega vmešavanja, ter da ne bo mogoče samovoljno skrajšati mandata neodvisno imenovanih sodnikov; |
| --- | --- | --- |

4.

poziva Evropsko komisijo kot varuhinjo Pogodb, naj tesno spremlja morebitne spremembe in izvajanje omenjene zakonodaje in njeno skladnost s črko in duhom Evropskih pogodb ter naj izvede temeljito študijo, da zagotovi

(a)

popolno neodvisnost sodstva, zlasti z zagotovitvijo, da pri ureditvi nacionalne sodne oblasti, javnega tožilstva in sodišč ne bo političnega vmešavanja, ter da ne bo mogoče samovoljno skrajšati mandata neodvisno imenovanih sodnikov;

| (b) | da bo madžarska narodna banka spoštovala evropsko zakonodajo; |
| --- | --- |

(b)

da bo madžarska narodna banka spoštovala evropsko zakonodajo;

| (c) | ponovno vzpostavitev institucionalne neodvisnosti varstva podatkov in svobode obveščanja, ki naj bosta zagotovljeni v besedilu zakona in z njegovim izvajanjem; |
| --- | --- |

(c)

ponovno vzpostavitev institucionalne neodvisnosti varstva podatkov in svobode obveščanja, ki naj bosta zagotovljeni v besedilu zakona in z njegovim izvajanjem;

| (d) | ponovno vzpostavitev pravice ustavnega sodišča do pregleda vse zakonodaje, vključno s pravico do pregleda proračunske in davčne zakonodaje; |
| --- | --- |

(d)

ponovno vzpostavitev pravice ustavnega sodišča do pregleda vse zakonodaje, vključno s pravico do pregleda proračunske in davčne zakonodaje;

| (e) | da bo svoboda in pluralnost medijev zagotovljena v besedilu madžarskega zakona o medijih in z njegovim izvajanjem, zlasti glede sodelovanja predstavnikov civilne družbe in opozicije v svetu za medije; |
| --- | --- |

(e)

da bo svoboda in pluralnost medijev zagotovljena v besedilu madžarskega zakona o medijih in z njegovim izvajanjem, zlasti glede sodelovanja predstavnikov civilne družbe in opozicije v svetu za medije;

| (f) | da bo novi volilni zakon spoštoval evropske demokratične standarde in načelo političnega menjavanja; |
| --- | --- |

(f)

da bo novi volilni zakon spoštoval evropske demokratične standarde in načelo političnega menjavanja;

| (g) | da bo pravica do demokratične dejavnosti politične opozicije zagotovljena v institucijah in zunaj njih; |
| --- | --- |

(g)

da bo pravica do demokratične dejavnosti politične opozicije zagotovljena v institucijah in zunaj njih;

| (h) | da bo zakon o cerkvah in veroizpovedih spoštoval osnovna načela svobode vesti in ne bo pogojeval registracije cerkva z odobritvijo dvotretjinske večine v madžarskem parlamentu; |
| --- | --- |

(h)

da bo zakon o cerkvah in veroizpovedih spoštoval osnovna načela svobode vesti in ne bo pogojeval registracije cerkva z odobritvijo dvotretjinske večine v madžarskem parlamentu;

| 5. | poziva Evropsko komisijo, naj zahteva mnenje Beneške komisije glede zakonodajnega svežnja, ki ga sestavljajo nova ustava, prehodne določbe in temeljni zakoni, ter naj glede tega še naprej sodeluje s Svetom Evrope; |
| --- | --- |

5.

poziva Evropsko komisijo, naj zahteva mnenje Beneške komisije glede zakonodajnega svežnja, ki ga sestavljajo nova ustava, prehodne določbe in temeljni zakoni, ter naj glede tega še naprej sodeluje s Svetom Evrope;

| 6. | naroči Odboru za državljanske pravice, pravosodje in notranje zadeve, naj skupaj z Evropsko komisijo, Svetom Evrope in Beneško komisijo še naprej spremlja, ali in kako se izvajajo priporočila Komisije in Evropskega parlamenta iz točke 4 te resolucije, ter naj svoje ugotovitve predstavi v poročilu; |
| --- | --- |

6.

naroči Odboru za državljanske pravice, pravosodje in notranje zadeve, naj skupaj z Evropsko komisijo, Svetom Evrope in Beneško komisijo še naprej spremlja, ali in kako se izvajajo priporočila Komisije in Evropskega parlamenta iz točke 4 te resolucije, ter naj svoje ugotovitve predstavi v poročilu;

| 7. | naroči konferenci predsednikov, naj v luči poročila iz točke 6 preuči, ali naj sproži potrebne ukrepe, vključno s tistimi iz člena 74e Poslovnika in člena 7(1) PEU; |
| --- | --- |

7.

naroči konferenci predsednikov, naj v luči poročila iz točke 6 preuči, ali naj sproži potrebne ukrepe, vključno s tistimi iz člena 74e Poslovnika in člena 7(1) PEU;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Svetu Evrope, vladam in parlamentom držav članic, Agenciji za temeljne pravice, OVSE in generalnemu sekretarju OZN. |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Svetu Evrope, vladam in parlamentom držav članic, Agenciji za temeljne pravice, OVSE in generalnemu sekretarju OZN.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0094.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0483.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0483.

---

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/30

---

Četrtek, 16. februar 2012Razmere v Rusiji

P7_TA(2012)0054

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o bližnjih predsedniških volitvah v Rusiji (2012/2505(RSP))

2013/C 249 E/09

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Rusko federacijo, ki je začel veljati leta 1997 in je bil podaljšan do nadomestitve z novim sporazumom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Rusko federacijo, ki je začel veljati leta 1997 in je bil podaljšan do nadomestitve z novim sporazumom,

| — | ob upoštevanju tekočih pogajanj o novem sporazumu, ki bo določil nov celostni okvir za odnose med Evropsko unijo in Rusijo, ter partnerstva za modernizacijo, sklenjenega leta 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tekočih pogajanj o novem sporazumu, ki bo določil nov celostni okvir za odnose med Evropsko unijo in Rusijo, ter partnerstva za modernizacijo, sklenjenega leta 2010,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji, zlasti resolucije z dne 14. decembra 2011 o prihodnjem vrhunskem srečanju med EU in Rusijo 15. decembra 2011 ter izidu volitev 4 decembra 2011 (1) in resolucije z dne 7. julija 2011 o pripravah na volitve v dumo Ruske federacije decembra 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji, zlasti resolucije z dne 14. decembra 2011 o prihodnjem vrhunskem srečanju med EU in Rusijo 15. decembra 2011 ter izidu volitev 4 decembra 2011 (1) in resolucije z dne 7. julija 2011 o pripravah na volitve v dumo Ruske federacije decembra 2011 (2),

| — | ob upoštevanju končnega poročila urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice, objavljenega 12. januarja 2012, o opazovanju volitev v dumo 4. decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice, objavljenega 12. januarja 2012, o opazovanju volitev v dumo 4. decembra 2011,

| — | ob upoštevanju končnega poročila parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 23. januarja 2012 o ruskih parlamentarnih volitvah ter njene izjave o povolilnem obisku delegacije v Rusiji 21. januarja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 23. januarja 2012 o ruskih parlamentarnih volitvah ter njene izjave o povolilnem obisku delegacije v Rusiji 21. januarja 2012,

| — | ob upoštevanju posvetovanj o človekovih pravicah med Evropsko unijo in Rusijo, predvsem na zadnjem srečanju na to temo 29. novembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posvetovanj o človekovih pravicah med Evropsko unijo in Rusijo, predvsem na zadnjem srečanju na to temo 29. novembra 2011,

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Unije Catherine Ashton z dne 6. decembra 2011 o volitvah v dumo Ruske federacije ter njenih govorov 14. decembra 2011 v Strasbourgu o vrhunskem srečanju med EU in Rusijo ter 1. februarja 2012 o političnih razmerah v Rusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Unije Catherine Ashton z dne 6. decembra 2011 o volitvah v dumo Ruske federacije ter njenih govorov 14. decembra 2011 v Strasbourgu o vrhunskem srečanju med EU in Rusijo ter 1. februarja 2012 o političnih razmerah v Rusiji,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Evropskega sveta Hermana Van Rompuya z dne 15. decembra 2011 po vrhunskem srečanju med EU in Rusijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Evropskega sveta Hermana Van Rompuya z dne 15. decembra 2011 po vrhunskem srečanju med EU in Rusijo,

| — | ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika,

| A. | ker so okrepljeno sodelovanje in dobri sosedski odnosi med EU in Rusijo bistvenega pomena za stabilnost, varnost in blaginjo Evrope; ker lahko razvoj strateškega partnerstva med EU in Rusko federacijo temelji le na skupnih vrednotah; |
| --- | --- |

A.

ker so okrepljeno sodelovanje in dobri sosedski odnosi med EU in Rusijo bistvenega pomena za stabilnost, varnost in blaginjo Evrope; ker lahko razvoj strateškega partnerstva med EU in Rusko federacijo temelji le na skupnih vrednotah;

| B. | ker je še vedno zaskrbljujoče dogajanje v Ruski federaciji glede spoštovanja in varstva človekovih pravic ter spoštovanja splošno dogovorjenih demokratičnih načel, volilnih pravil in postopkov; ker je Ruska federacija polnopravna članica Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), s čimer se je zavezala načelom demokracije in spoštovanju človekovih pravic; |
| --- | --- |

B.

ker je še vedno zaskrbljujoče dogajanje v Ruski federaciji glede spoštovanja in varstva človekovih pravic ter spoštovanja splošno dogovorjenih demokratičnih načel, volilnih pravil in postopkov; ker je Ruska federacija polnopravna članica Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), s čimer se je zavezala načelom demokracije in spoštovanju človekovih pravic;

| C. | ker je Evropsko sodišče za človekove pravice 12. aprila 2011 razsodilo proti zapletenim postopkom za registracijo političnih strank v Rusiji, ki niso v skladu z volilnimi standardi, ki sta jih določila Svet Evrope in OVSE; ker omejevanje registracije političnih strank in kandidatov zmanjšuje politično konkurenco in pluralizem v Rusiji; |
| --- | --- |

C.

ker je Evropsko sodišče za človekove pravice 12. aprila 2011 razsodilo proti zapletenim postopkom za registracijo političnih strank v Rusiji, ki niso v skladu z volilnimi standardi, ki sta jih določila Svet Evrope in OVSE; ker omejevanje registracije političnih strank in kandidatov zmanjšuje politično konkurenco in pluralizem v Rusiji;

| D. | ker so splošna pravila kljub nedavnim majhnim korakom za izboljšanje volilne zakonodaje še vedno pretirano zapletena, in ker se z nedoslednim izvajanjem teh pravil diskriminira opozicija; |
| --- | --- |

D.

ker so splošna pravila kljub nedavnim majhnim korakom za izboljšanje volilne zakonodaje še vedno pretirano zapletena, in ker se z nedoslednim izvajanjem teh pravil diskriminira opozicija;

| E. | ker je predsednik Medvedjev v nagovoru dume 22. decembra 2011 napovedal več sprememb političnega sistema, med drugim oblikovanje nove neodvisne javne televizije, poenostavitev postopkov za stranke in predsedniške kandidate, ponovno uvedbo neposrednih volitev za gubernatorje in preiskavo volilnih goljufij; |
| --- | --- |

E.

ker je predsednik Medvedjev v nagovoru dume 22. decembra 2011 napovedal več sprememb političnega sistema, med drugim oblikovanje nove neodvisne javne televizije, poenostavitev postopkov za stranke in predsedniške kandidate, ponovno uvedbo neposrednih volitev za gubernatorje in preiskavo volilnih goljufij;

| F. | ker glede na končno poročilo Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice o opazovanju volitev 4. decembra 2011 volitve v dumo niso v celoti ustrezale standardom svobodnih in poštenih volitev, saj jih je zaznamovalo stapljanje države in vladajoče stranke, premajhna neodvisnost volilnih organov, pristranskost medijev in vmešavanje državnih organov na različnih ravneh; ker je bilo po navedbah tega poročila pri volitvah v dumo veliko postopkovnih kršitev, očitnih manipulacij in resnih primerov zlorab pri uporabi glasovnic; |
| --- | --- |

F.

ker glede na končno poročilo Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice o opazovanju volitev 4. decembra 2011 volitve v dumo niso v celoti ustrezale standardom svobodnih in poštenih volitev, saj jih je zaznamovalo stapljanje države in vladajoče stranke, premajhna neodvisnost volilnih organov, pristranskost medijev in vmešavanje državnih organov na različnih ravneh; ker je bilo po navedbah tega poročila pri volitvah v dumo veliko postopkovnih kršitev, očitnih manipulacij in resnih primerov zlorab pri uporabi glasovnic;

| G. | ker je domača organizacija za opazovanje volitev Golos v svojem končnem poročilu navedla, da „volitve niso bile niti svobodne niti poštene niti niso izpolnjevale zahtev ruske volilne zakonodaje in mednarodnih volilnih standardov“ ter da „se niso spoštovala temeljna načela volitev, in sicer resnična konkurenca in enake pravice vseh sodelujočih strani, nepristranski organi, neodvisne volilne komisije, glasovanje, skladno z zakonodajo, in pravilen proces štetja glasov“; |
| --- | --- |

G.

ker je domača organizacija za opazovanje volitev Golos v svojem končnem poročilu navedla, da „volitve niso bile niti svobodne niti poštene niti niso izpolnjevale zahtev ruske volilne zakonodaje in mednarodnih volilnih standardov“ ter da „se niso spoštovala temeljna načela volitev, in sicer resnična konkurenca in enake pravice vseh sodelujočih strani, nepristranski organi, neodvisne volilne komisije, glasovanje, skladno z zakonodajo, in pravilen proces štetja glasov“;

| H. | ker je ruski narod, zlasti protestniki z belo pentljo, po volitvah v dumo 4. decembra 2011 na številnih množičnih demonstracijah izrazil željo po večji demokraciji, svobodnih in poštenih volitvah in obsežni reformi volilnega sistema; |
| --- | --- |

H.

ker je ruski narod, zlasti protestniki z belo pentljo, po volitvah v dumo 4. decembra 2011 na številnih množičnih demonstracijah izrazil željo po večji demokraciji, svobodnih in poštenih volitvah in obsežni reformi volilnega sistema;

| I. | ker je politični pluralizem temelj demokracije in sodobne družbe ter vir politične legitimnosti; ker mora biti med pripravami na predsedniške volitve zagotovljen svoboden in pravičen proces, v katerem morajo imeti vsi kandidati enake možnosti; ker nekateri kandidati zaradi postopkov registracije spet niso mogli sodelovati na volitvah; |
| --- | --- |

I.

ker je politični pluralizem temelj demokracije in sodobne družbe ter vir politične legitimnosti; ker mora biti med pripravami na predsedniške volitve zagotovljen svoboden in pravičen proces, v katerem morajo imeti vsi kandidati enake možnosti; ker nekateri kandidati zaradi postopkov registracije spet niso mogli sodelovati na volitvah;

| J. | ker se odnosi med EU in Rusijo v zadnjih desetletjih razvijajo, kar je pripeljalo do močne in celovite soodvisnosti, ki se bo v prihodnje še povečala; ker je sklenitev sporazuma o strateškem partnerstvu med EU in Rusko federacijo še vedno bistvenega pomena za nadaljnji razvoj in poglobitev sodelovanja med partnericama; |
| --- | --- |

J.

ker se odnosi med EU in Rusijo v zadnjih desetletjih razvijajo, kar je pripeljalo do močne in celovite soodvisnosti, ki se bo v prihodnje še povečala; ker je sklenitev sporazuma o strateškem partnerstvu med EU in Rusko federacijo še vedno bistvenega pomena za nadaljnji razvoj in poglobitev sodelovanja med partnericama;

| K. | ker je Rusija varnostnemu svetu Združenih narodov dvakrat preprečila sprejetje resolucije o krizi v Siriji, v kateri bi pozvali k podpori načrtu Arabske lige, ki ga podpira tudi EU; |
| --- | --- |

K.

ker je Rusija varnostnemu svetu Združenih narodov dvakrat preprečila sprejetje resolucije o krizi v Siriji, v kateri bi pozvali k podpori načrtu Arabske lige, ki ga podpira tudi EU;

| 1. | je seznanjen s poročiloma Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice ter parlamentarne skupščine Sveta Evrope o volitvah v dumo, ki navajata, da volitve niso izpolnjevale volilnih standardov, kakor jih opredeljuje Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi, ter da jih je zaznamovalo stapljanje države in vladajoče stranke, postopkovne kršitve, očitne manipulacije in pomanjkanje neodvisnosti volilnih organov; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s poročiloma Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice ter parlamentarne skupščine Sveta Evrope o volitvah v dumo, ki navajata, da volitve niso izpolnjevale volilnih standardov, kakor jih opredeljuje Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi, ter da jih je zaznamovalo stapljanje države in vladajoče stranke, postopkovne kršitve, očitne manipulacije in pomanjkanje neodvisnosti volilnih organov;

| 2. | izraža zaskrbljenost, da izid volitev (sestava dume) ne bo omogočil izboljšanja vloge in moči dume v ruskem političnem sistemu; |
| --- | --- |

2.

izraža zaskrbljenost, da izid volitev (sestava dume) ne bo omogočil izboljšanja vloge in moči dume v ruskem političnem sistemu;

| 3. | poziva svojo delegacijo v parlamentarnem odboru za sodelovanje med EU in Rusijo, naj z ruskimi sogovorniki nenehno obravnava vprašanja demokracije, temeljnih pravic in pravne države; poleg tega poziva k oceni dejavnosti parlamentarnega odbora za sodelovanje med EU in Rusijo in poglobitvi dialoga z neparlamentarno opozicijo in civilno družbo; |
| --- | --- |

3.

poziva svojo delegacijo v parlamentarnem odboru za sodelovanje med EU in Rusijo, naj z ruskimi sogovorniki nenehno obravnava vprašanja demokracije, temeljnih pravic in pravne države; poleg tega poziva k oceni dejavnosti parlamentarnega odbora za sodelovanje med EU in Rusijo in poglobitvi dialoga z neparlamentarno opozicijo in civilno družbo;

| 4. | je seznanjen z nedavnimi pozivi k razveljavitvi volitev v dumo ter poziva ruske oblasti, naj še naprej temeljito in pregledno preiskujejo vsa poročila o prevarah in ustrahovanju, zato da bi odgovorne ustrezno kaznovali in v primeru dokazanih nepravilnosti glasovanje ponovno izvedli; poudarja, da ruska volilna zakonodaja omogoča pritožbe in popravke; vendar opozarja, da državna volilna komisija pritožb ni obravnavala pregledno, učinkovito in pravočasno; obžaluje, da so ustrezna sodišča zavrnila skoraj 3 000 pritožb zaradi primerov volilnih prestopkov, goljufij in kršitev v posamičnih volilnih enotah, o nekaj zadevah pa še odločajo; |
| --- | --- |

4.

je seznanjen z nedavnimi pozivi k razveljavitvi volitev v dumo ter poziva ruske oblasti, naj še naprej temeljito in pregledno preiskujejo vsa poročila o prevarah in ustrahovanju, zato da bi odgovorne ustrezno kaznovali in v primeru dokazanih nepravilnosti glasovanje ponovno izvedli; poudarja, da ruska volilna zakonodaja omogoča pritožbe in popravke; vendar opozarja, da državna volilna komisija pritožb ni obravnavala pregledno, učinkovito in pravočasno; obžaluje, da so ustrezna sodišča zavrnila skoraj 3 000 pritožb zaradi primerov volilnih prestopkov, goljufij in kršitev v posamičnih volilnih enotah, o nekaj zadevah pa še odločajo;

| 5. | je seznanjen z najavo predsednika Medvedjeva o obsežnih spremembah političnega sistema, tudi o prepotrebni poenostavitvi pravil za registracijo političnih strank; poziva k resni zavezanosti tudi reševanju problemov medijske svobode ter pravice do zbiranja in izražanja; ponovno izraža pripravljenost EU za sodelovanje z Rusijo, tudi v okviru partnerstva za modernizacijo, da bi v tej državi izboljšali spoštovanje človekovih in temeljnih pravic ter da bi neodvisen sistem pravne države učinkoviteje deloval; |
| --- | --- |

5.

je seznanjen z najavo predsednika Medvedjeva o obsežnih spremembah političnega sistema, tudi o prepotrebni poenostavitvi pravil za registracijo političnih strank; poziva k resni zavezanosti tudi reševanju problemov medijske svobode ter pravice do zbiranja in izražanja; ponovno izraža pripravljenost EU za sodelovanje z Rusijo, tudi v okviru partnerstva za modernizacijo, da bi v tej državi izboljšali spoštovanje človekovih in temeljnih pravic ter da bi neodvisen sistem pravne države učinkoviteje deloval;

| 6. | poziva rusko vlado, naj predlaga sveženj zakonodajnih predlogov v skladu s priporočili OVSE za razvoj resnično demokratičnega političnega sistema, vključno z reformami za lažjo registracijo političnih strank in predsedniških kandidatov, ter naj obravnava omejevalno uporabo pravil o registraciji, da bi čim prej omogočila resnično svobodne in poštene volitve; |
| --- | --- |

6.

poziva rusko vlado, naj predlaga sveženj zakonodajnih predlogov v skladu s priporočili OVSE za razvoj resnično demokratičnega političnega sistema, vključno z reformami za lažjo registracijo političnih strank in predsedniških kandidatov, ter naj obravnava omejevalno uporabo pravil o registraciji, da bi čim prej omogočila resnično svobodne in poštene volitve;

| 7. | poudarja, da so mirne demonstracije v Rusiji izraz želje ruskega naroda po svobodnih in poštenih volitvah; poziva ruske oblasti, naj nedavna zborovanja izkoristijo kot priložnost za ukrepanje v smeri nujnih reform za večjo demokratizacijo, politično udeležbo in pravno državo, vključno z reformo volilne zakonodaje v skladu s standardi Sveta Evrope in OVSE; poziva ruske oblasti, naj te standarde upoštevajo v praksi, da bodo zagotovile svobodne in demokratične marčevske predsedniške volitve z enakimi možnostmi za vse kandidate; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da so mirne demonstracije v Rusiji izraz želje ruskega naroda po svobodnih in poštenih volitvah; poziva ruske oblasti, naj nedavna zborovanja izkoristijo kot priložnost za ukrepanje v smeri nujnih reform za večjo demokratizacijo, politično udeležbo in pravno državo, vključno z reformo volilne zakonodaje v skladu s standardi Sveta Evrope in OVSE; poziva ruske oblasti, naj te standarde upoštevajo v praksi, da bodo zagotovile svobodne in demokratične marčevske predsedniške volitve z enakimi možnostmi za vse kandidate;

| 8. | obsoja policijsko zatrtje mirnih demonstracij proti volilnim nepravilnostim in goljufijam, o katerem so poročali mednarodni opazovalci, navadni državljani pa so ga zabeležili na videoposnetkih; poziva ruske oblasti, naj v skladu z ustavo Ruske federacije v celoti spoštujejo svobodo zbiranja in svobodo govora; |
| --- | --- |

8.

obsoja policijsko zatrtje mirnih demonstracij proti volilnim nepravilnostim in goljufijam, o katerem so poročali mednarodni opazovalci, navadni državljani pa so ga zabeležili na videoposnetkih; poziva ruske oblasti, naj v skladu z ustavo Ruske federacije v celoti spoštujejo svobodo zbiranja in svobodo govora;

| 9. | želi spomniti, da je bila ena poglavitnih pomanjkljivosti volitev v dumo omejevanje političnega pluralizma med pripravami nanje; izraža zaskrbljenost zaradi prepovedi kandidiranja na predsedniških volitvah 4. marca 2012 za kandidate opozicije, kar še dodatno spodkopava politično konkurenco in pluralizem; |
| --- | --- |

9.

želi spomniti, da je bila ena poglavitnih pomanjkljivosti volitev v dumo omejevanje političnega pluralizma med pripravami nanje; izraža zaskrbljenost zaradi prepovedi kandidiranja na predsedniških volitvah 4. marca 2012 za kandidate opozicije, kar še dodatno spodkopava politično konkurenco in pluralizem;

| 10. | poziva ruske oblasti, naj začnejo pogovore z opozicijo, ter obžaluje njihovo odločitev, da Grigoriju Javlinskemu zavrnejo registracijo za predsedniško volilno kampanjo, zaradi česar opazovalci njegove stranke tudi ne bodo mogli spremljati volitev; |
| --- | --- |

10.

poziva ruske oblasti, naj začnejo pogovore z opozicijo, ter obžaluje njihovo odločitev, da Grigoriju Javlinskemu zavrnejo registracijo za predsedniško volilno kampanjo, zaradi česar opazovalci njegove stranke tudi ne bodo mogli spremljati volitev;

| 11. | poziva OVSE, Svet Evrope in visoko predstavnico Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj spremljajo nadaljnje ukrepe glede preiskav nepravilnosti in naj skrbno spremljajo priprave na predsedniške volitve ter izvajanje volilnih pravil, na kar so ruske oblasti že pristale; |
| --- | --- |

11.

poziva OVSE, Svet Evrope in visoko predstavnico Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj spremljajo nadaljnje ukrepe glede preiskav nepravilnosti in naj skrbno spremljajo priprave na predsedniške volitve ter izvajanje volilnih pravil, na kar so ruske oblasti že pristale;

| 12. | ugotavlja, da bo ruske predsedniške volitve predvidoma spremljalo 600 mednarodnih opazovalcev (prišli bodo opazovalci Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice, parlamentarne skupščine Sveta Evrope, šanghajske organizacije za sodelovanje in Skupnosti neodvisnih držav); poudarja, da bi morali v celoti angažirati mednarodne in državne delegacije za opazovanje volitev, s čimer bi zagotovili učinkovito spremljanje volilnega procesa v skladu s standardi Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice ter Sveta Evrope; poziva ruske oblasti, naj se vzdržijo poseganja in oviranja, o čemer se je poročalo pri volitvah v dumo; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da bo ruske predsedniške volitve predvidoma spremljalo 600 mednarodnih opazovalcev (prišli bodo opazovalci Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice, parlamentarne skupščine Sveta Evrope, šanghajske organizacije za sodelovanje in Skupnosti neodvisnih držav); poudarja, da bi morali v celoti angažirati mednarodne in državne delegacije za opazovanje volitev, s čimer bi zagotovili učinkovito spremljanje volilnega procesa v skladu s standardi Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice ter Sveta Evrope; poziva ruske oblasti, naj se vzdržijo poseganja in oviranja, o čemer se je poročalo pri volitvah v dumo;

| 13. | ponovno poziva preiskovalni odbor, naj vodi obsežno in temeljito preiskavo o smrti Sergeja Magnickega, pri čemer naj ne bo prepovedanih področij, naj hitro predstavi konkretne ugotovitve in naj ukrene vse potrebno, da odgovorni stopijo pred sodišče; poziva Svet, naj preuči ukrepe, kot sta prepoved potovanj v EU in zamrznitev finančnih sredstev osebam, spoznanim za krive za mučenje in smrt Sergeja Magnickega ter za prikrivanje primera, če ruske oblasti še naprej ne bi ukrepale; |
| --- | --- |

13.

ponovno poziva preiskovalni odbor, naj vodi obsežno in temeljito preiskavo o smrti Sergeja Magnickega, pri čemer naj ne bo prepovedanih področij, naj hitro predstavi konkretne ugotovitve in naj ukrene vse potrebno, da odgovorni stopijo pred sodišče; poziva Svet, naj preuči ukrepe, kot sta prepoved potovanj v EU in zamrznitev finančnih sredstev osebam, spoznanim za krive za mučenje in smrt Sergeja Magnickega ter za prikrivanje primera, če ruske oblasti še naprej ne bi ukrepale;

| 14. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi zlorabe protiekstremistične zakonodaje, med drugim tudi nezakonite uporabe kazenskega prava proti organizacijam civilne družbe, kot je Memorial, in verskim manjšinam, kot so Jehovove priče in gibanje Falun dafa, ter nedopustnih prepovedi njihovih gradiv na podlagi ekstremizma; |
| --- | --- |

14.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi zlorabe protiekstremistične zakonodaje, med drugim tudi nezakonite uporabe kazenskega prava proti organizacijam civilne družbe, kot je Memorial, in verskim manjšinam, kot so Jehovove priče in gibanje Falun dafa, ter nedopustnih prepovedi njihovih gradiv na podlagi ekstremizma;

| 15. | odločno obsoja sprejetje zakona proti propagiranju spolne usmerjenosti v zakonodajni skupščini Sankt Peterburga; ravno tako obsoja podobne zakone, ki so bili sprejeti v Rjazanski, Arhangelski in Kostromski oblasti; poziva vse ruske oblasti, naj prenehajo omejevati svobodo izražanja v povezavi s spolno usmerjenostjo ali spolno identiteto v skladu z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico, naj izrazi nasprotovanje Unije tem zakonom; |
| --- | --- |

15.

odločno obsoja sprejetje zakona proti propagiranju spolne usmerjenosti v zakonodajni skupščini Sankt Peterburga; ravno tako obsoja podobne zakone, ki so bili sprejeti v Rjazanski, Arhangelski in Kostromski oblasti; poziva vse ruske oblasti, naj prenehajo omejevati svobodo izražanja v povezavi s spolno usmerjenostjo ali spolno identiteto v skladu z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico, naj izrazi nasprotovanje Unije tem zakonom;

| 16. | odločno poziva Rusijo, naj se pridruži mednarodnemu konsenzu in varnostnemu svetu Združenih narodov dovoli, da za rešitev sirske krize ukrepa na podlagi predlogov Arabske lige; poudarja, da mora Rusija kot stalna članica varnostnega sveta Združenih narodov resno jemati svojo odgovornost za mednarodni mir in varnost; poziva Rusijo, naj nemudoma ustavi vso prodajo orožja in vojaške opreme sirski vladi; |
| --- | --- |

16.

odločno poziva Rusijo, naj se pridruži mednarodnemu konsenzu in varnostnemu svetu Združenih narodov dovoli, da za rešitev sirske krize ukrepa na podlagi predlogov Arabske lige; poudarja, da mora Rusija kot stalna članica varnostnega sveta Združenih narodov resno jemati svojo odgovornost za mednarodni mir in varnost; poziva Rusijo, naj nemudoma ustavi vso prodajo orožja in vojaške opreme sirski vladi;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Ruske federacije, Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Ruske federacije, Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0575.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0335.

---

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/34

---

Četrtek, 16. februar 2012Sporazum med EU in Marokom o vzajemnih ukrepih liberalizacije v zvezi s kmetijskimi in ribiškimi proizvodi

P7_TA(2012)0055

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o sporazumu med EU in Marokom o vzajemnih ukrepih liberalizacije v zvezi s kmetijskimi in ribiškimi proizvodi (2012/2522(RSP))

2013/C 249 E/10

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju barcelonske deklaracije z dne 28. novembra 1995, s katero je bilo vzpostavljeno partnerstvo med Evropsko unijo in južnimi sredozemskimi državami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju barcelonske deklaracije z dne 28. novembra 1995, s katero je bilo vzpostavljeno partnerstvo med Evropsko unijo in južnimi sredozemskimi državami,

| — | ob upoštevanju Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani,

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 14. oktobra 2005, s katerim je odobril pogajanja z Marokom o vzajemni liberalizaciji trgovini s kmetijskimi proizvodi, predelanimi kmetijskimi proizvodi, ribami in ribiškimi proizvodi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 14. oktobra 2005, s katerim je odobril pogajanja z Marokom o vzajemni liberalizaciji trgovini s kmetijskimi proizvodi, predelanimi kmetijskimi proizvodi, ribami in ribiškimi proizvodi,

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 14. decembra 2011, s katerimi je odobril pogajanja z Egiptom, Jordanijo, Marokom in Tunizijo za oblikovanje poglobljena in celovita prostotrgovinska območja kot del že obstoječih evro-sredozemskih pridružitvenih sporazumov s temi državami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 14. decembra 2011, s katerimi je odobril pogajanja z Egiptom, Jordanijo, Marokom in Tunizijo za oblikovanje poglobljena in celovita prostotrgovinska območja kot del že obstoječih evro-sredozemskih pridružitvenih sporazumov s temi državami,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije Evropskemu svetu, Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 8. marca 2011„Partnerstvo za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja“ (COM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije Evropskemu svetu, Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 8. marca 2011„Partnerstvo za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja“ (COM(2011)0200),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije Evropskemu svetu, Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 25. maja 2011„Nov odziv na spremembe v sosedstvu“ (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije Evropskemu svetu, Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 25. maja 2011„Nov odziv na spremembe v sosedstvu“ (COM(2011)0303),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (1),

| — | ob upoštevanju postopka odobritve v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije –v zvezi z osnutkom Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o vzajemnih ukrepih liberalizacije v zvezi s kmetijskimi proizvodi, predelanimi kmetijskimi proizvodi ter ribami in ribiškimi proizvodi, nadomestitvi protokolov 1, 2 in 3 ter njihovih prilog ter spremembah Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu sporazum) (15974/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka odobritve v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije –v zvezi z osnutkom Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o vzajemnih ukrepih liberalizacije v zvezi s kmetijskimi proizvodi, predelanimi kmetijskimi proizvodi ter ribami in ribiškimi proizvodi, nadomestitvi protokolov 1, 2 in 3 ter njihovih prilog ter spremembah Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu sporazum) (15974/2010),

| — | ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika,

| A. | ker se je morala EU po dogodkih arabske pomladi odločno, učinkovito in hitro odzvati na politične razmere v južnem Sredozemlju; |
| --- | --- |

A.

ker se je morala EU po dogodkih arabske pomladi odločno, učinkovito in hitro odzvati na politične razmere v južnem Sredozemlju;

| B. | ker sta pomemben del tega odziva krepitev trgovinskih odnosov ter uravnotežena in postopna trgovinska liberalizacija s temi državami; |
| --- | --- |

B.

ker sta pomemben del tega odziva krepitev trgovinskih odnosov ter uravnotežena in postopna trgovinska liberalizacija s temi državami;

| C. | ker so trgovina in naložbe orodje za rast in ker pomagajo zmanjševati revščino, zbližujejo narode in utrjujejo vezi med njimi ter prispevajo k politični stabilnosti; |
| --- | --- |

C.

ker so trgovina in naložbe orodje za rast in ker pomagajo zmanjševati revščino, zbližujejo narode in utrjujejo vezi med njimi ter prispevajo k politični stabilnosti;

| D. | ker člen 16 pridružitvenega sporazuma med EU in Marokom, ki velja od 1. marca 2000, določa, da bosta Evropska skupnost in Maroko postopoma liberalizirala medsebojno trgovino s kmetijskimi proizvodi, predelanimi kmetijski proizvodi, ribami in ribiškimi proizvodi; |
| --- | --- |

D.

ker člen 16 pridružitvenega sporazuma med EU in Marokom, ki velja od 1. marca 2000, določa, da bosta Evropska skupnost in Maroko postopoma liberalizirala medsebojno trgovino s kmetijskimi proizvodi, predelanimi kmetijski proizvodi, ribami in ribiškimi proizvodi;

| E. | ker ima EU pri blagovni trgovini z Marokom znaten presežek, ki je leta 2010 dosegel 5,4 milijard EUR; |
| --- | --- |

E.

ker ima EU pri blagovni trgovini z Marokom znaten presežek, ki je leta 2010 dosegel 5,4 milijard EUR;

| F. | ker ima EU pri trgovini z državami južnega Sredozemlja na področju kmetijstva in ribištva znaten presežek, in sicer več kot 4 milijarde EUR, pri dvostranski trgovini z Marokom s kmetijskimi, ribiškimi in predelanimi kmetijskimi proizvodi pa primanjkljaj, ki je leta 2010 znašal 871 milijonov EUR; ker trgovina s kmetijskimi in ribiškimi proizvodi predstavlja približno 18 % maroškega izvoza; |
| --- | --- |

F.

ker ima EU pri trgovini z državami južnega Sredozemlja na področju kmetijstva in ribištva znaten presežek, in sicer več kot 4 milijarde EUR, pri dvostranski trgovini z Marokom s kmetijskimi, ribiškimi in predelanimi kmetijskimi proizvodi pa primanjkljaj, ki je leta 2010 znašal 871 milijonov EUR; ker trgovina s kmetijskimi in ribiškimi proizvodi predstavlja približno 18 % maroškega izvoza;

| G. | ker kmetijstvo obsega od 15 % do 20 % maroškega BDP in 12 % maroškega izvoza ter zaposluje 38 % njegove delovne sile, pri čemer je ta delež največji na podeželju – celo do 75 %; ker to kaže, da je stabilnost in širitev tega sektorja izjemno pomembna za politično stabilnost te države; |
| --- | --- |

G.

ker kmetijstvo obsega od 15 % do 20 % maroškega BDP in 12 % maroškega izvoza ter zaposluje 38 % njegove delovne sile, pri čemer je ta delež največji na podeželju – celo do 75 %; ker to kaže, da je stabilnost in širitev tega sektorja izjemno pomembna za politično stabilnost te države;

| H. | ker se s predlaganim sporazumom takoj liberalizira 55 % tarif za maroške kmetijske in ribiške proizvode (doslej 33 %), v naslednjih desetih letih pa 70 % tarif za kmetijske in ribiške proizvode EU (doslej 1 %); |
| --- | --- |

H.

ker se s predlaganim sporazumom takoj liberalizira 55 % tarif za maroške kmetijske in ribiške proizvode (doslej 33 %), v naslednjih desetih letih pa 70 % tarif za kmetijske in ribiške proizvode EU (doslej 1 %);

| I. | ker sta spremljanje občutljivih proizvodov in strogo spoštovanje kvot nujni predpostavki za uravnoteženo delovanje sporazuma; |
| --- | --- |

I.

ker sta spremljanje občutljivih proizvodov in strogo spoštovanje kvot nujni predpostavki za uravnoteženo delovanje sporazuma;

| J. | ker mora biti vse kmetijsko blago iz vseh tretjih držav, ki se uvozi v EU, skladno s predpisi Unije o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih; |
| --- | --- |

J.

ker mora biti vse kmetijsko blago iz vseh tretjih držav, ki se uvozi v EU, skladno s predpisi Unije o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih;

| K. | ker je Maroko ena od štirih držav južnega Sredozemlja, za katere je Svet odobril pogajalske smernice za poglobljen in celovit sporazum o prosti trgovini; ker bo trgovina s kmetijskimi proizvodi del pogajanj; |
| --- | --- |

K.

ker je Maroko ena od štirih držav južnega Sredozemlja, za katere je Svet odobril pogajalske smernice za poglobljen in celovit sporazum o prosti trgovini; ker bo trgovina s kmetijskimi proizvodi del pogajanj;

Splošne ugotovitve

| 1. | meni, da sta lahko odpiranje trgov ter postopno vključevanje v notranji trg EU močna instrumenta za razvoj držav južnega Sredozemlja ter blaženje močno razširjene revščine in brezposelnosti, ki so razlog za gospodarske, migracijske in varnostne težave v tej regiji; meni, da mora biti EU za uresničitev tega potenciala pripravljena dati dovolj trgovinskih koncesij; |
| --- | --- |

1.

meni, da sta lahko odpiranje trgov ter postopno vključevanje v notranji trg EU močna instrumenta za razvoj držav južnega Sredozemlja ter blaženje močno razširjene revščine in brezposelnosti, ki so razlog za gospodarske, migracijske in varnostne težave v tej regiji; meni, da mora biti EU za uresničitev tega potenciala pripravljena dati dovolj trgovinskih koncesij;

| 2. | ponovno opozarja na zavezo EU po arabski pomladi, da bo pomagala državam južnega Sredozemlja v procesu prehoda v demokracijo s trgovinskimi in gospodarskimi instrumenti, ki bodo pripomogli k večji svobodi in gospodarskim priložnostim; meni, da je Maroko z ustavno reformo in pravično izvedbo volitev dosegel znaten napredek pri utrjevanju demokracije; v zvezi s tem pozdravlja sporazum kot pozitiven korak v podporo politični stabilizaciji in vzajemnemu vzdržnemu gospodarskemu razvoju; |
| --- | --- |

2.

ponovno opozarja na zavezo EU po arabski pomladi, da bo pomagala državam južnega Sredozemlja v procesu prehoda v demokracijo s trgovinskimi in gospodarskimi instrumenti, ki bodo pripomogli k večji svobodi in gospodarskim priložnostim; meni, da je Maroko z ustavno reformo in pravično izvedbo volitev dosegel znaten napredek pri utrjevanju demokracije; v zvezi s tem pozdravlja sporazum kot pozitiven korak v podporo politični stabilizaciji in vzajemnemu vzdržnemu gospodarskemu razvoju;

| 3. | meni, da je odločilnega pomena, da so trgovinske in naložbene pobude namenjene vsem družbenim sektorjem in da so usmerjene predvsem k malim in srednjim podjetjem ter malim kmetom; v zvezi s tem ugotavlja, da ima več kot 80 % maroških kmetov manj kot pet hektarjev zemlje, zato pozdravlja podporo maroške konfederacije za kmetijstvo in razvoj podeželja (fr. COMADER – Confédération marocaine de l’agriculture et du développement rural) temu sporazumu; opozarja, da ima zanesljiva preskrba s hrano poleg ekonomskega vidika tudi socialno, okoljsko in kulturno razsežnost; |
| --- | --- |

3.

meni, da je odločilnega pomena, da so trgovinske in naložbene pobude namenjene vsem družbenim sektorjem in da so usmerjene predvsem k malim in srednjim podjetjem ter malim kmetom; v zvezi s tem ugotavlja, da ima več kot 80 % maroških kmetov manj kot pet hektarjev zemlje, zato pozdravlja podporo maroške konfederacije za kmetijstvo in razvoj podeželja (fr. COMADER – Confédération marocaine de l’agriculture et du développement rural) temu sporazumu; opozarja, da ima zanesljiva preskrba s hrano poleg ekonomskega vidika tudi socialno, okoljsko in kulturno razsežnost;

Sporazum

| 4. | poudarja, da bo imel sporazum glede na pomembnost in vpliv kmetijstva v Maroku, zlasti za zaposlovanje, osrednjo vlogo pri gospodarskem razvoju te države in njeni politični stabilizaciji, saj omogoča nove priložnosti za izvoz v EU, ki je za maroške izdelke največji trg; meni, da bo sporazum omogočil priložnosti kmetijskim dejavnostim EU, zlasti živilskopredelovalnemu sektorju; poudarja, da bodo izvozniki EU sčasoma izkoristili ugodnosti zaradi ukinitve maroških uvoznih dajatev za 70 % kmetijskih in ribiških proizvodov – ta ukrep bo omogočil prihranek 100 milijonov EUR letno pri teh carinskih dajatvah, ko se bo sporazum v celoti izvajal; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da bo imel sporazum glede na pomembnost in vpliv kmetijstva v Maroku, zlasti za zaposlovanje, osrednjo vlogo pri gospodarskem razvoju te države in njeni politični stabilizaciji, saj omogoča nove priložnosti za izvoz v EU, ki je za maroške izdelke največji trg; meni, da bo sporazum omogočil priložnosti kmetijskim dejavnostim EU, zlasti živilskopredelovalnemu sektorju; poudarja, da bodo izvozniki EU sčasoma izkoristili ugodnosti zaradi ukinitve maroških uvoznih dajatev za 70 % kmetijskih in ribiških proizvodov – ta ukrep bo omogočil prihranek 100 milijonov EUR letno pri teh carinskih dajatvah, ko se bo sporazum v celoti izvajal;

| 5. | pozdravlja dodatne netarifne ukrepe, vključene v sporazum, na primer prihodnja pogajanja za dodatno zaščito evropskih geografskih označb, okrepljene zaščitne mehanizme ter sanitarne in fitosanitarne ukrepe; nadalje želi spomniti, da sta se EU in Maroko dogovorila o mehanizmu za reševanje sporov, ki obema stranema zagotavlja pravne možnosti, če druga stran ne bo spoštovala pogojev sporazuma; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dodatne netarifne ukrepe, vključene v sporazum, na primer prihodnja pogajanja za dodatno zaščito evropskih geografskih označb, okrepljene zaščitne mehanizme ter sanitarne in fitosanitarne ukrepe; nadalje želi spomniti, da sta se EU in Maroko dogovorila o mehanizmu za reševanje sporov, ki obema stranema zagotavlja pravne možnosti, če druga stran ne bo spoštovala pogojev sporazuma;

| 6. | poudarja pomisleke nekaterih panog v EU zaradi povečanja kvot za neobdavčen uvoz občutljivih vrst sadja in zelenjave; zato poziva Komisijo, naj predstavi oceno učinka na evropske proizvajalce, zlasti na dohodke kmetov, ter naj ga o tem redno obvešča; |
| --- | --- |

6.

poudarja pomisleke nekaterih panog v EU zaradi povečanja kvot za neobdavčen uvoz občutljivih vrst sadja in zelenjave; zato poziva Komisijo, naj predstavi oceno učinka na evropske proizvajalce, zlasti na dohodke kmetov, ter naj ga o tem redno obvešča;

| 7. | je zaskrbljen zaradi nenehnih pritožb evropskih panožnih združenj zaradi domnevnih goljufij v sistemu vstopnih cen in prosi za jamstvo, da bo EU še naprej ustrezno uravnavala s sporazumom povečane tarifne kvote ter da ne bi prihajalo do napačnega tolmačenja glede izvajanja mehanizma vstopnih cen; poudarja, da so se evropski nosilci dejavnosti pritožili pri Evropskemu uradu za boj proti goljufijam ter Odboru Evropskega parlamenta za peticije in da je ta odbor Komisijo pozval, naj spremeni sistem vhodnih cen, da se preprečijo goljufije; ob tem je seznanjen s predlogi, da bi kot del zadnje reforme skupne kmetijske politike uskladili pravila o izvajanju sistema vhodnih cen s carinskim zakonikom Skupnosti; meni, da je treba poleg tega spremeniti izvedbeno uredbo o skupni ureditvi kmetijskega trga, da se uvedejo učinkoviti nadzorni ukrepi; |
| --- | --- |

7.

je zaskrbljen zaradi nenehnih pritožb evropskih panožnih združenj zaradi domnevnih goljufij v sistemu vstopnih cen in prosi za jamstvo, da bo EU še naprej ustrezno uravnavala s sporazumom povečane tarifne kvote ter da ne bi prihajalo do napačnega tolmačenja glede izvajanja mehanizma vstopnih cen; poudarja, da so se evropski nosilci dejavnosti pritožili pri Evropskemu uradu za boj proti goljufijam ter Odboru Evropskega parlamenta za peticije in da je ta odbor Komisijo pozval, naj spremeni sistem vhodnih cen, da se preprečijo goljufije; ob tem je seznanjen s predlogi, da bi kot del zadnje reforme skupne kmetijske politike uskladili pravila o izvajanju sistema vhodnih cen s carinskim zakonikom Skupnosti; meni, da je treba poleg tega spremeniti izvedbeno uredbo o skupni ureditvi kmetijskega trga, da se uvedejo učinkoviti nadzorni ukrepi;

| 8. | meni, da sporazum določa posebno institucionalno ureditev in mehanizme, kot so sodelovanje za preprečevanje motenj na trgu, strokovne skupine Komisije skupaj s tretjimi državami, tudi z Marokom, pododbor za trgovino s kmetijskimi proizvodi v okviru upravljanja pridružitvenega sporazuma, izmenjava informacij o politikah in podatkov o proizvodnji ter zaščitna klavzula iz člena 7 protokola; poziva Komisijo, naj po potrebi uporabi ustrezne mehanizme; |
| --- | --- |

8.

meni, da sporazum določa posebno institucionalno ureditev in mehanizme, kot so sodelovanje za preprečevanje motenj na trgu, strokovne skupine Komisije skupaj s tretjimi državami, tudi z Marokom, pododbor za trgovino s kmetijskimi proizvodi v okviru upravljanja pridružitvenega sporazuma, izmenjava informacij o politikah in podatkov o proizvodnji ter zaščitna klavzula iz člena 7 protokola; poziva Komisijo, naj po potrebi uporabi ustrezne mehanizme;

Širša trgovinska in gospodarska vprašanja

| 9. | poudarja, da bi bilo treba dostop do notranjega trga EU pogojevati z izpolnjevanjem nekaterih sanitarnih, fitosanitarnih in okoljskih standardov, ter pozdravlja pozitivno poročilo Urada za prehrano in veterinarstvo iz leta 2011; pozdravlja, da je v sporazumu velika pozornost posvečena sanitarnim in fitosanitarnim ukrepom, ter poziva, naj bo pri pogajanjih o poglobljenem in celovitem sporazumu o prosti trgovini poglavitna tehnična pomoč; poziva Komisijo, naj spodbuja enakovredne ukrepe in preglede med Marokom in Evropsko unijo na področju okoljskih standardov ter standardov za varnost hrane, da se zagotovi pravična konkurenca med obema trgoma; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bi bilo treba dostop do notranjega trga EU pogojevati z izpolnjevanjem nekaterih sanitarnih, fitosanitarnih in okoljskih standardov, ter pozdravlja pozitivno poročilo Urada za prehrano in veterinarstvo iz leta 2011; pozdravlja, da je v sporazumu velika pozornost posvečena sanitarnim in fitosanitarnim ukrepom, ter poziva, naj bo pri pogajanjih o poglobljenem in celovitem sporazumu o prosti trgovini poglavitna tehnična pomoč; poziva Komisijo, naj spodbuja enakovredne ukrepe in preglede med Marokom in Evropsko unijo na področju okoljskih standardov ter standardov za varnost hrane, da se zagotovi pravična konkurenca med obema trgoma;

| 10. | pozdravlja reforme v maroškem kmetijskem sektorju, tako imenovani „zeleni načrt“, ki nudi pomoč malim kmetom tako, da jim omogoča dostop do sodobne tehnologije in naložb; poziva k nadaljnji podpori EU izboljševanju proizvodnih metod z razširjanjem najboljše prakse in pomoči Maroku v prizadevanjih za varstvo voda; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja reforme v maroškem kmetijskem sektorju, tako imenovani „zeleni načrt“, ki nudi pomoč malim kmetom tako, da jim omogoča dostop do sodobne tehnologije in naložb; poziva k nadaljnji podpori EU izboljševanju proizvodnih metod z razširjanjem najboljše prakse in pomoči Maroku v prizadevanjih za varstvo voda;

| 11. | je seznanjen, da je Maroko ratificiral večino ustreznih konvencij Mednarodne organizacije dela ter da je nedavno sprejel zakonodajo, ki prepoveduje delo otrok; vseeno poudarja, da je razmere v zvezi s svobodo združevanja in delom otrok mogoče še izboljšati; meni, da bi moral poglobljen in celovit sporazum o prosti trgovini v poglavju o trajnostnem razvoju vključevati pomoč pri izvajanju konvencij Mednarodne organizacije dela ter ratificiranju še nepodpisanih temeljnih konvencij (na primer konvencije št. 87 o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic) ter pobude o družbeni odgovornosti podjetij; |
| --- | --- |

11.

je seznanjen, da je Maroko ratificiral večino ustreznih konvencij Mednarodne organizacije dela ter da je nedavno sprejel zakonodajo, ki prepoveduje delo otrok; vseeno poudarja, da je razmere v zvezi s svobodo združevanja in delom otrok mogoče še izboljšati; meni, da bi moral poglobljen in celovit sporazum o prosti trgovini v poglavju o trajnostnem razvoju vključevati pomoč pri izvajanju konvencij Mednarodne organizacije dela ter ratificiranju še nepodpisanih temeljnih konvencij (na primer konvencije št. 87 o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic) ter pobude o družbeni odgovornosti podjetij;

| 12. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo sporazum v celoti spoštoval mednarodno pravo in koristil vsem skupinam lokalnega prebivalstva, na katere vpliva; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo sporazum v celoti spoštoval mednarodno pravo in koristil vsem skupinam lokalnega prebivalstva, na katere vpliva;

*

* *

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, delegaciji Evropskega parlamenta za odnose z državami Magreba, predsedstvu parlamentarne skupščine Unije za Sredozemlje ter maroškemu parlamentu in vladi. |
| --- | --- |

13.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, delegaciji Evropskega parlamenta za odnose z državami Magreba, predsedstvu parlamentarne skupščine Unije za Sredozemlje ter maroškemu parlamentu in vladi.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0446.

---

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/37

---

Četrtek, 16. februar 2012Razmere v Siriji

P7_TA(2012)0057

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o razmerah v Siriji (2012/2543(RSP))

2013/C 249 E/11

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Siriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Siriji,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o Siriji z dne 10. oktobra, 14. novembra in 1. decembra 2011 in 23. januarja 2012 ter sklepov Evropskega sveta z dne 23. oktobra in 9. decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o Siriji z dne 10. oktobra, 14. novembra in 1. decembra 2011 in 23. januarja 2012 ter sklepov Evropskega sveta z dne 23. oktobra in 9. decembra 2011,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Siriji z 8. oktobra, 3. in 28. novembra in 2. decembra 2011 ter 1. in 4. februarja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Siriji z 8. oktobra, 3. in 28. novembra in 2. decembra 2011 ter 1. in 4. februarja 2012,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/782/CFSP z dne 1. decembra 2011 o omejevalnih ukrepih proti Siriji in razveljavitvi Sklepa 2011/273/SZVP (1) ter njegovega sklepa, sprejetega po zasedanju Sveta za zunanje zadeve 23. januarja 2012, o okrepitvi omejevalnih ukrepov EU proti sirskemu režimu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/782/CFSP z dne 1. decembra 2011 o omejevalnih ukrepih proti Siriji in razveljavitvi Sklepa 2011/273/SZVP (1) ter njegovega sklepa, sprejetega po zasedanju Sveta za zunanje zadeve 23. januarja 2012, o okrepitvi omejevalnih ukrepov EU proti sirskemu režimu,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 36/2012 z dne 18. januarja 2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 442/2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 36/2012 z dne 18. januarja 2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 442/2011 (2),

| — | ob upoštevanju izjav Arabske lige o razmerah v Siriji z dne 27. avgusta, 16. oktobra ter 12., 16. in 24. novembra 2011 ter 22. januarja in 12. februarja 2012, njenega akcijskega načrta z dne 2. novembra 2011, pa tudi njenih sankcij proti Siriji, ki jih je sprejela 27. novembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav Arabske lige o razmerah v Siriji z dne 27. avgusta, 16. oktobra ter 12., 16. in 24. novembra 2011 ter 22. januarja in 12. februarja 2012, njenega akcijskega načrta z dne 2. novembra 2011, pa tudi njenih sankcij proti Siriji, ki jih je sprejela 27. novembra 2011,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika varnostnega sveta Združenih narodov z dne 3. avgusta 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika varnostnega sveta Združenih narodov z dne 3. avgusta 2011,

| — | ob upoštevanju resolucije tretjega odbora generalne skupščine Združenih narodov o razmerah na področju človekovih pravic v Sirski arabski republiki z dne 22. novembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije tretjega odbora generalne skupščine Združenih narodov o razmerah na področju človekovih pravic v Sirski arabski republiki z dne 22. novembra 2011,

| — | ob upoštevanju poročila neodvisne mednarodne preiskovalne komisije o Sirski arabski republiki z dne 23. novembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila neodvisne mednarodne preiskovalne komisije o Sirski arabski republiki z dne 23. novembra 2011,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta Združenih narodov za človekove pravice o razmerah na področju človekovih pravic v Sirski arabski republiki z dne 2. decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta Združenih narodov za človekove pravice o razmerah na področju človekovih pravic v Sirski arabski republiki z dne 2. decembra 2011,

| — | ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, konvencije o otrokovih pravicah in izbirnega protokola glede udeležbe otrok v oboroženih spopadih ter konvencije o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida, katerih vseh pogodbenica je Sirija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, konvencije o otrokovih pravicah in izbirnega protokola glede udeležbe otrok v oboroženih spopadih ter konvencije o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida, katerih vseh pogodbenica je Sirija,

| — | ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika,

| A. | ker se od začetka nasilnega zloma miroljubnih protestov v Siriji marca 2011 dramatično stopnjujejo sistematične usmrtitve, nasilje in mučenje, sirska vojska in varnostne sile pa se še naprej odzivajo z načrtnimi usmrtitvami, mučenjem in množičnimi aretacijami; ker vladne sile po vsej Siriji oblegajo mesta in kraje, jih bombardirajo in obstreljujejo; ker je dostop do hrane in medicinske opreme izjemno težek; ker so zaradi nasilja in razseljevanja humanitarne razmere za številne Sirce vse slabše; |
| --- | --- |

A.

ker se od začetka nasilnega zloma miroljubnih protestov v Siriji marca 2011 dramatično stopnjujejo sistematične usmrtitve, nasilje in mučenje, sirska vojska in varnostne sile pa se še naprej odzivajo z načrtnimi usmrtitvami, mučenjem in množičnimi aretacijami; ker vladne sile po vsej Siriji oblegajo mesta in kraje, jih bombardirajo in obstreljujejo; ker je dostop do hrane in medicinske opreme izjemno težek; ker so zaradi nasilja in razseljevanja humanitarne razmere za številne Sirce vse slabše;

| B. | ker Združeni narodi ocenjujejo, da je med enajstmesečno vstajo v Siriji umrlo več kot 5 400 ljudi, čeprav je težko pridobiti najnovejše številke, saj so nekatera območja, kot so predeli mesta Homs, popolnoma zaprta; ker je bilo več tisoč ljudi ranjenih in najmanj 69 000 pridržanih, od tega so jih 32 000 izpustili, 12 400 pa jih je pobegnilo v sosednje države; ker sklad Združenih narodov za otroke poroča, da je bilo ubitih več sto otrok, več stotim pa je bila odvzeta prostost ter so jih med pridržanjem mučili in spolno zlorabljali; |
| --- | --- |

B.

ker Združeni narodi ocenjujejo, da je med enajstmesečno vstajo v Siriji umrlo več kot 5 400 ljudi, čeprav je težko pridobiti najnovejše številke, saj so nekatera območja, kot so predeli mesta Homs, popolnoma zaprta; ker je bilo več tisoč ljudi ranjenih in najmanj 69 000 pridržanih, od tega so jih 32 000 izpustili, 12 400 pa jih je pobegnilo v sosednje države; ker sklad Združenih narodov za otroke poroča, da je bilo ubitih več sto otrok, več stotim pa je bila odvzeta prostost ter so jih med pridržanjem mučili in spolno zlorabljali;

| C. | ker so prebivalci obleganega mesta Homs tarča neprestanega silovitega bombardiranja in se bojijo, da režim pripravlja končni smrtonosni napad po kopnem; ker so arabski mediji 12. februarja 2012 poročali, da sirski tanki in topništvo močno bombardirajo mesto Hama ter da se nadaljujejo napadi na Homs; ker sirske oblasti vztrajajo, da je treba obračunati s „terorističnimi skupinami“ in nadaljevati napade, dokler ne bo vzpostavljen „red“; |
| --- | --- |

C.

ker so prebivalci obleganega mesta Homs tarča neprestanega silovitega bombardiranja in se bojijo, da režim pripravlja končni smrtonosni napad po kopnem; ker so arabski mediji 12. februarja 2012 poročali, da sirski tanki in topništvo močno bombardirajo mesto Hama ter da se nadaljujejo napadi na Homs; ker sirske oblasti vztrajajo, da je treba obračunati s „terorističnimi skupinami“ in nadaljevati napade, dokler ne bo vzpostavljen „red“;

| D. | ker predsednik Bašar Al Asad ni nikoli uresničil številnih obljubljenih reform in pomilostitev ter je njegov režim izgubil vso verodostojnost, iz mednarodne skupnosti pa zato od vsepovsod prihajajo pozivi, naj odstopi; |
| --- | --- |

D.

ker predsednik Bašar Al Asad ni nikoli uresničil številnih obljubljenih reform in pomilostitev ter je njegov režim izgubil vso verodostojnost, iz mednarodne skupnosti pa zato od vsepovsod prihajajo pozivi, naj odstopi;

| E. | ker je bil pri izvajanju življenjsko pomembne vloge zagotavljanja neodvisnih informacij o dogodkih v Siriji ubit francoski novinar, nizozemski novinar pa je bil ranjen; ker sirske oblasti zavračajo prihod mednarodnih novinarjev in onemogočajo dostop v državo; ker so pričanje sirskih beguncev, poročila državljanov iz Sirije in slike z mobilnih telefonov prek samostojnih naprav za satelitsko navigacijo še vedno glavni vir informacij, ki pridejo iz te države; |
| --- | --- |

E.

ker je bil pri izvajanju življenjsko pomembne vloge zagotavljanja neodvisnih informacij o dogodkih v Siriji ubit francoski novinar, nizozemski novinar pa je bil ranjen; ker sirske oblasti zavračajo prihod mednarodnih novinarjev in onemogočajo dostop v državo; ker so pričanje sirskih beguncev, poročila državljanov iz Sirije in slike z mobilnih telefonov prek samostojnih naprav za satelitsko navigacijo še vedno glavni vir informacij, ki pridejo iz te države;

| F. | ker se je Arabska liga odločila, da bo zaprosila varnostni svet Združenih narodov za podporo politični rešitvi v Siriji; ker sta Ruska federacija in Kitajska 4. februarja 2012 vložili veto na resolucijo varnostnega sveta Združenih narodov, ki je podprla poziv Arabske lige k vključujočemu in miroljubnemu političnemu procesu pod sirskim vodstvom; ker je bila 28. januarja 2012 zaradi hudega poslabšanja razmer prekinjena opazovalna misija Arabske lige v Siriji; |
| --- | --- |

F.

ker se je Arabska liga odločila, da bo zaprosila varnostni svet Združenih narodov za podporo politični rešitvi v Siriji; ker sta Ruska federacija in Kitajska 4. februarja 2012 vložili veto na resolucijo varnostnega sveta Združenih narodov, ki je podprla poziv Arabske lige k vključujočemu in miroljubnemu političnemu procesu pod sirskim vodstvom; ker je bila 28. januarja 2012 zaradi hudega poslabšanja razmer prekinjena opazovalna misija Arabske lige v Siriji;

| G. | ker so 18. januarja 2012 začeli veljati dodatni omejitveni ukrepi EU proti sirskemu režimu, med drugim prepoved izvoza naprav za nadzor telekomunikacij, ki bi jih uporabljal sirski režim, prepoved sodelovanja v nekaterih infrastrukturnih projektih in vlaganja v tovrstne projekte ter dodatne omejitve prenosa sredstev in zagotavljanja finančnih storitev; |
| --- | --- |

G.

ker so 18. januarja 2012 začeli veljati dodatni omejitveni ukrepi EU proti sirskemu režimu, med drugim prepoved izvoza naprav za nadzor telekomunikacij, ki bi jih uporabljal sirski režim, prepoved sodelovanja v nekaterih infrastrukturnih projektih in vlaganja v tovrstne projekte ter dodatne omejitve prenosa sredstev in zagotavljanja finančnih storitev;

| H. | ker je bilo 23. januarja 2012 na seznam oseb, subjektov in organov, za katere veljajo omejitveni ukrepi EU, dodano 22 imen oseb, odgovornih za kršitve človekovih pravic, in 8 subjektov, ki finančno podpirajo režim; |
| --- | --- |

H.

ker je bilo 23. januarja 2012 na seznam oseb, subjektov in organov, za katere veljajo omejitveni ukrepi EU, dodano 22 imen oseb, odgovornih za kršitve človekovih pravic, in 8 subjektov, ki finančno podpirajo režim;

| I. | ker so ZDA zaradi stopnjevanja nasilja in resnih skrbi glede varnosti zaprle svoje veleposlaništvo v Siriji; ker so Francija, Italija, Nizozemska, Španija, Združeno kraljestvo, Nemčija in Belgija odpoklicali svoje veleposlanike; ker so svoje veleposlanike odpoklicale države sveta za sodelovanje v Zalivu in Tunizija ter sklenile izgnati sirske veleposlanike iz svojih prestolnic; |
| --- | --- |

I.

ker so ZDA zaradi stopnjevanja nasilja in resnih skrbi glede varnosti zaprle svoje veleposlaništvo v Siriji; ker so Francija, Italija, Nizozemska, Španija, Združeno kraljestvo, Nemčija in Belgija odpoklicali svoje veleposlanike; ker so svoje veleposlanike odpoklicale države sveta za sodelovanje v Zalivu in Tunizija ter sklenile izgnati sirske veleposlanike iz svojih prestolnic;

| J. | ker je od marca 2011 več deset tisoč sirskih beguncev poiskalo zatočišče v Turčiji; ker je mednarodna vloga Turčije pri nasprotovanju nasilju v Siriji vse večja; |
| --- | --- |

J.

ker je od marca 2011 več deset tisoč sirskih beguncev poiskalo zatočišče v Turčiji; ker je mednarodna vloga Turčije pri nasprotovanju nasilju v Siriji vse večja;

| K. | ker razmere v Siriji že negativno vplivajo na razmere v Libanonu in obstaja bojazen, da bodo presegle sirske meje in z nepredvidljivimi posledicami prizadele vso regijo; |
| --- | --- |

K.

ker razmere v Siriji že negativno vplivajo na razmere v Libanonu in obstaja bojazen, da bodo presegle sirske meje in z nepredvidljivimi posledicami prizadele vso regijo;

| L. | ker Rusija sirskemu režimu še naprej prodaja orožje in drugi vojaški material in ima v Siriji pomorsko oporišče; ker je EU sprejela embargo na vojaško opremo za Sirijo in ker so na Cipru prestregli rusko ladjo, ki je potem po navedbah ciprskih organov pot proti Siriji nadaljevala pod lažno pretvezo; ker urad visoke predstavnice okoliščin tega incidenta ni nikoli uradno in javno pojasnil; |
| --- | --- |

L.

ker Rusija sirskemu režimu še naprej prodaja orožje in drugi vojaški material in ima v Siriji pomorsko oporišče; ker je EU sprejela embargo na vojaško opremo za Sirijo in ker so na Cipru prestregli rusko ladjo, ki je potem po navedbah ciprskih organov pot proti Siriji nadaljevala pod lažno pretvezo; ker urad visoke predstavnice okoliščin tega incidenta ni nikoli uradno in javno pojasnil;

| M. | ker je komisarka Združenih narodov za človekove pravice po decembrskem izrednem zasedanju sveta Združenih narodov za človekove pravice o Siriji na podlagi ugotovitev v poročilu neodvisne preiskovalne komisije Združenih narodov pozvala, naj domnevne zločine proti človeštvu v Siriji obravnava Mednarodno kazensko sodišče, generalni sekretar Združenih narodov pa je 15. januarja 2012 izjavil, da represija vodi v brezizhoden položaj; |
| --- | --- |

M.

ker je komisarka Združenih narodov za človekove pravice po decembrskem izrednem zasedanju sveta Združenih narodov za človekove pravice o Siriji na podlagi ugotovitev v poročilu neodvisne preiskovalne komisije Združenih narodov pozvala, naj domnevne zločine proti človeštvu v Siriji obravnava Mednarodno kazensko sodišče, generalni sekretar Združenih narodov pa je 15. januarja 2012 izjavil, da represija vodi v brezizhoden položaj;

| 1. | obžaluje, da sta Rusija in Kitajska v varnostnem svetu Združenih narodov izkoristili svojo pravico veta in preprečili sprejetje resolucije o Siriji ter glasovali proti predlogu Arabske lige o mirnem prehodu, režim predsednika Asada pa je to razumel kot dovoljenje za zaostritev represije na terenu z uporabo težkega orožja in vsesplošno uporabo sile proti neoboroženim civilistom; ponavlja poziv članicam varnostnega sveta Združenih narodov, zlasti Rusiji in Kitajski, o njihovi odgovornosti pri zagotovitvi takojšnjega prenehanja nasilnega zatiranja sirskega ljudstva; še naprej podpira prizadevanja EU in njenih držav članic na tem področju; |
| --- | --- |

1.

obžaluje, da sta Rusija in Kitajska v varnostnem svetu Združenih narodov izkoristili svojo pravico veta in preprečili sprejetje resolucije o Siriji ter glasovali proti predlogu Arabske lige o mirnem prehodu, režim predsednika Asada pa je to razumel kot dovoljenje za zaostritev represije na terenu z uporabo težkega orožja in vsesplošno uporabo sile proti neoboroženim civilistom; ponavlja poziv članicam varnostnega sveta Združenih narodov, zlasti Rusiji in Kitajski, o njihovi odgovornosti pri zagotovitvi takojšnjega prenehanja nasilnega zatiranja sirskega ljudstva; še naprej podpira prizadevanja EU in njenih držav članic na tem področju;

| 2. | poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico, naj naredi, kar je le mogoče, za sprejem resolucije v varnostnem svetu in za to sodeluje z Rusijo in Kitajsko; |
| --- | --- |

2.

poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico, naj naredi, kar je le mogoče, za sprejem resolucije v varnostnem svetu in za to sodeluje z Rusijo in Kitajsko;

| 3. | poziva Rusijo, največjo tujo dobaviteljico orožja sirski vladi, naj pošiljke orožja v Sirijo takoj ustavi, EU pa poziva, naj pripravi črno listo podjetij, ki dobavljajo orožje Siriji; poziva vse akterje v EU, naj v celoti spoštujejo kodeks Evropske unije glede izvoza orožja, namenjen preprečevanju izvoza opreme, ki bi bila lahko uporabljena za notranjo represijo ali bi pripomogla k regionalni nestabilnosti; |
| --- | --- |

3.

poziva Rusijo, največjo tujo dobaviteljico orožja sirski vladi, naj pošiljke orožja v Sirijo takoj ustavi, EU pa poziva, naj pripravi črno listo podjetij, ki dobavljajo orožje Siriji; poziva vse akterje v EU, naj v celoti spoštujejo kodeks Evropske unije glede izvoza orožja, namenjen preprečevanju izvoza opreme, ki bi bila lahko uporabljena za notranjo represijo ali bi pripomogla k regionalni nestabilnosti;

| 4. | ponovno ostro obsoja okrutno zatiranje, ki ga sirski režim izvaja nad svojim prebivalstvom, zlasti v mestu Homs; izraža globoko zaskrbljenost zaradi hudih kršitev človekovih pravic, ki so jih zagrešile sirske oblasti, vključno z množičnimi aretacijami, zunajsodnimi uboji, samovoljnim pridržanjem, prisilnimi izginotji, mučenjem in slabim ravnanjem z zaporniki, tudi otroki; poudarja, da se ranjenim v nasilnih spopadih ne sme odreči zdravstvene pomoči; |
| --- | --- |

4.

ponovno ostro obsoja okrutno zatiranje, ki ga sirski režim izvaja nad svojim prebivalstvom, zlasti v mestu Homs; izraža globoko zaskrbljenost zaradi hudih kršitev človekovih pravic, ki so jih zagrešile sirske oblasti, vključno z množičnimi aretacijami, zunajsodnimi uboji, samovoljnim pridržanjem, prisilnimi izginotji, mučenjem in slabim ravnanjem z zaporniki, tudi otroki; poudarja, da se ranjenim v nasilnih spopadih ne sme odreči zdravstvene pomoči;

| 5. | je zaskrbljen, ker je iz pritožbe Unicefa z dne 7. februarja 2012 in poročila z dne 23. novembra 2011 neodvisne mednarodne preiskovalne komisije o Siriji razvidno, da je od začetka nasilja v Siriji marca 2011 umrlo skoraj 400 otrok, skoraj 380 pa je bilo samovoljno aretiranih ter žrtev mučenja in spolnega nasilja med pridržanjem, pri čemer so bili nekateri mlajši od 14 let; odločno obsoja vse kršitve človekovih pravic, tudi otrokovih, ki so jih zagrešile sirske vojaške in varnostne sile, ter poziva sirsko vlado, naj tako ustavi vse kršitve otrokovih in drugih človekovih pravic; |
| --- | --- |

5.

je zaskrbljen, ker je iz pritožbe Unicefa z dne 7. februarja 2012 in poročila z dne 23. novembra 2011 neodvisne mednarodne preiskovalne komisije o Siriji razvidno, da je od začetka nasilja v Siriji marca 2011 umrlo skoraj 400 otrok, skoraj 380 pa je bilo samovoljno aretiranih ter žrtev mučenja in spolnega nasilja med pridržanjem, pri čemer so bili nekateri mlajši od 14 let; odločno obsoja vse kršitve človekovih pravic, tudi otrokovih, ki so jih zagrešile sirske vojaške in varnostne sile, ter poziva sirsko vlado, naj tako ustavi vse kršitve otrokovih in drugih človekovih pravic;

| 6. | izraža iskreno sožalje družinam žrtev; občuduje pogum in odločnost sirskega ljudstva ter močno podpira njegova prizadevanja za dosego popolnega spoštovanja načel pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, pa tudi jamstev za boljše gospodarske in socialne razmere; |
| --- | --- |

6.

izraža iskreno sožalje družinam žrtev; občuduje pogum in odločnost sirskega ljudstva ter močno podpira njegova prizadevanja za dosego popolnega spoštovanja načel pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, pa tudi jamstev za boljše gospodarske in socialne razmere;

| 7. | ponovno poziva predsednika Bašarja Al Asada in njegov režim, naj se nemudoma umakneta in s tem omogočita miren in demokratičen prehod v Siriji; |
| --- | --- |

7.

ponovno poziva predsednika Bašarja Al Asada in njegov režim, naj se nemudoma umakneta in s tem omogočita miren in demokratičen prehod v Siriji;

| 8. | poziva Asadov režim, naj takoj ustavi nasilje nad sirskim ljudstvom, umakne vojaške enote in oklepnike iz mest ter izpustiti vse pridržane protestnike, politične zapornike, zagovornike človekovih pravic in novinarje ter omogoči neoviran dostop v državo mednarodnim humanitarnim organizacijam in organizacijam za človekove pravice, pa tudi mednarodnim medijem; |
| --- | --- |

8.

poziva Asadov režim, naj takoj ustavi nasilje nad sirskim ljudstvom, umakne vojaške enote in oklepnike iz mest ter izpustiti vse pridržane protestnike, politične zapornike, zagovornike človekovih pravic in novinarje ter omogoči neoviran dostop v državo mednarodnim humanitarnim organizacijam in organizacijam za človekove pravice, pa tudi mednarodnim medijem;

| 9. | ponavlja svoj poziv k takojšnjim, neodvisnim in preglednim preiskavam obsežnih, sistematičnih in grobih kršitev človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki so jih zagrešile sirske oblasti ter vojaške in varnostne sile; na ta način bi vsi odgovorni za ta dejanja, ki so lahko zločini proti človeštvu, dejansko odgovarjali pred mednarodno skupnostjo; meni, da mora biti v središču prizadevanj varnostnega sveta Združenih narodov za končanje sirske krize oblikovanje jasnih mehanizmov glede odgovornosti, obenem pa komisarko Združenih narodov za človekove pravice ponovno poziva, naj primer Sirije preda Mednarodnemu kazenskemu sodišču; |
| --- | --- |

9.

ponavlja svoj poziv k takojšnjim, neodvisnim in preglednim preiskavam obsežnih, sistematičnih in grobih kršitev človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki so jih zagrešile sirske oblasti ter vojaške in varnostne sile; na ta način bi vsi odgovorni za ta dejanja, ki so lahko zločini proti človeštvu, dejansko odgovarjali pred mednarodno skupnostjo; meni, da mora biti v središču prizadevanj varnostnega sveta Združenih narodov za končanje sirske krize oblikovanje jasnih mehanizmov glede odgovornosti, obenem pa komisarko Združenih narodov za človekove pravice ponovno poziva, naj primer Sirije preda Mednarodnemu kazenskemu sodišču;

| 10. | opozarja na svojo podporo prizadevanjem Arabske lige, da bi se končalo nasilje in spodbudila politična rešitev v Siriji; pozdravlja odločitev Arabske lige, da bo okrepila sodelovanje z Združenimi narodi; je seznanjen z odločitvijo Arabske lige, da kot odgovor na zaostrovanje nasilja oblasti v Siriji začasno prekine svojo opazovalno misijo v državi; |
| --- | --- |

10.

opozarja na svojo podporo prizadevanjem Arabske lige, da bi se končalo nasilje in spodbudila politična rešitev v Siriji; pozdravlja odločitev Arabske lige, da bo okrepila sodelovanje z Združenimi narodi; je seznanjen z odločitvijo Arabske lige, da kot odgovor na zaostrovanje nasilja oblasti v Siriji začasno prekine svojo opazovalno misijo v državi;

| 11. | pozdravlja podporo podpredsednice Komisije/visoke predstavnice za oblikovanje kontaktne skupine držav „prijateljic sirskega ljudstva“, ki bi si prizadevala za demokratične spremembe v Siriji, sestavljale pa bi jo tudi Turčija in članice Arabske lige; pozdravlja njeno najavo, da bo sodelovala na prvem srečanju te kontaktne skupine 24. februarja 2012 v Tuniziji; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja podporo podpredsednice Komisije/visoke predstavnice za oblikovanje kontaktne skupine držav „prijateljic sirskega ljudstva“, ki bi si prizadevala za demokratične spremembe v Siriji, sestavljale pa bi jo tudi Turčija in članice Arabske lige; pozdravlja njeno najavo, da bo sodelovala na prvem srečanju te kontaktne skupine 24. februarja 2012 v Tuniziji;

| 12. | poziva Svet, naj sprejme kolektivni sklep o odpoklicu vseh veleposlanikov iz Sirije in naj zamrzne diplomatske stike s sirskimi veleposlaniki v državah članicah EU; podpredsednico Komisije/visoko predstavnico poziva, naj delegacijo EU v Damasku okrepi z dodatnimi humanitarnimi zmogljivostmi, kar naj tudi stori povsod, kjer je to potrebno; |
| --- | --- |

12.

poziva Svet, naj sprejme kolektivni sklep o odpoklicu vseh veleposlanikov iz Sirije in naj zamrzne diplomatske stike s sirskimi veleposlaniki v državah članicah EU; podpredsednico Komisije/visoko predstavnico poziva, naj delegacijo EU v Damasku okrepi z dodatnimi humanitarnimi zmogljivostmi, kar naj tudi stori povsod, kjer je to potrebno;

| 13. | pozdravlja zavezanost EU, da bo še naprej krepila mednarodni pritisk na sirski režim; podpira sklep Sveta za zunanje zadeve z dne 23. januarja 2012 o novih omejevalnih ukrepih proti sirskemu režimu, in poziva k dodatnim ciljno usmerjenim sankcijam; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja zavezanost EU, da bo še naprej krepila mednarodni pritisk na sirski režim; podpira sklep Sveta za zunanje zadeve z dne 23. januarja 2012 o novih omejevalnih ukrepih proti sirskemu režimu, in poziva k dodatnim ciljno usmerjenim sankcijam;

| 14. | pozdravlja odločitev Komisije z dne 3. februarja 2012, da zagotovi humanitarno pomoč v višini treh milijonov EUR, s čimer želi ublažiti trpljenje ljudi v Siriji in sosednjih državah; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja odločitev Komisije z dne 3. februarja 2012, da zagotovi humanitarno pomoč v višini treh milijonov EUR, s čimer želi ublažiti trpljenje ljudi v Siriji in sosednjih državah;

| 15. | pozdravlja in spodbuja prizadevanja sirske opozicije, da bi se združila zunaj in znotraj države, da bi še naprej sodelovala z mednarodno skupnostjo, zlasti z Arabsko ligo, ter si prizadevala za skupno vizijo o prihodnosti Sirije in njenem prehodu v demokratičen sistem; poziva EU, naj okrepi politično, tehnično, komunikacijsko in človekoljubno podporo opoziciji; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja in spodbuja prizadevanja sirske opozicije, da bi se združila zunaj in znotraj države, da bi še naprej sodelovala z mednarodno skupnostjo, zlasti z Arabsko ligo, ter si prizadevala za skupno vizijo o prihodnosti Sirije in njenem prehodu v demokratičen sistem; poziva EU, naj okrepi politično, tehnično, komunikacijsko in človekoljubno podporo opoziciji;

| 16. | poziva k mirnemu in resničnemu prehodu v demokracijo, ki bo izpolnil upravičene zahteve sirskega ljudstva in temeljil na vključujočem dialogu vseh demokratičnih sil in akterjev sirske družbe, da se bo začel proces korenitih demokratičnih reform, tudi za dosego narodne sprave, ki bo dejansko zajamčil spoštovanje pravic manjšin; poziva Evropsko unijo, naj podpre vsa prizadevanja sirske opozicije, da bi se združila in pripravila jasen program za demokratično Sirijo; |
| --- | --- |

16.

poziva k mirnemu in resničnemu prehodu v demokracijo, ki bo izpolnil upravičene zahteve sirskega ljudstva in temeljil na vključujočem dialogu vseh demokratičnih sil in akterjev sirske družbe, da se bo začel proces korenitih demokratičnih reform, tudi za dosego narodne sprave, ki bo dejansko zajamčil spoštovanje pravic manjšin; poziva Evropsko unijo, naj podpre vsa prizadevanja sirske opozicije, da bi se združila in pripravila jasen program za demokratično Sirijo;

| 17. | je močno zaskrbljen, ker bi sirske oblasti utegnile razširiti ustrahovanje na pregnane opozicijske aktiviste; |
| --- | --- |

17.

je močno zaskrbljen, ker bi sirske oblasti utegnile razširiti ustrahovanje na pregnane opozicijske aktiviste;

| 18. | pozdravlja odločno podporo, ki jo sirskemu prebivalstvu daje Turčija, tudi tako, da sprejema begunce vzdolž turško-sirske meje in omogoča sirski opoziciji, da se organizira; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico, naj si po svojih najboljših močeh prizadeva za začetek razprave s Turčijo, Arabsko ligo in sirsko opozicijo glede vzpostavitve humanitarnih koridorjev na sirsko-turški meji; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja odločno podporo, ki jo sirskemu prebivalstvu daje Turčija, tudi tako, da sprejema begunce vzdolž turško-sirske meje in omogoča sirski opoziciji, da se organizira; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico, naj si po svojih najboljših močeh prizadeva za začetek razprave s Turčijo, Arabsko ligo in sirsko opozicijo glede vzpostavitve humanitarnih koridorjev na sirsko-turški meji;

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Ruske federacije, vladi in parlamentu Ljudske republike Kitajske, vladi in parlamentu Republike Turčije, generalnemu sekretarju Združenih narodov, generalnemu sekretarju Lige arabskih držav ter vladi in parlamentu Sirske arabske republike. |
| --- | --- |

19.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Ruske federacije, vladi in parlamentu Ljudske republike Kitajske, vladi in parlamentu Republike Turčije, generalnemu sekretarju Združenih narodov, generalnemu sekretarju Lige arabskih držav ter vladi in parlamentu Sirske arabske republike.

---

(1)  UL L 319, 2.12.2011, str. 56.

(2)  UL L 16, 19.1.2012, str. 1.

---

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/41

---

Četrtek, 16. februar 2012Devetnajsto zasedanje sveta OZN za človekove pravice

P7_TA(2012)0058

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 k stališču Parlamenta o zasedanju Sveta ZN za človekove pravice (2012/2530(RSP))

2013/C 249 E/12

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah ter vseh konvencij Združenih narodov ter pripadajočih izbirnih protokolov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah ter vseh konvencij Združenih narodov ter pripadajočih izbirnih protokolov (1),

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah ter Listine EU o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah ter Listine EU o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o Svetu Združenih narodov za človekove pravice (UNHRC), zlasti resolucije z dne 10. marca 2011 o prioritetah 16. zasedanja sveta ZN za človekove pravice ter pregleda za leto 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o Svetu Združenih narodov za človekove pravice (UNHRC), zlasti resolucije z dne 10. marca 2011 o prioritetah 16. zasedanja sveta ZN za človekove pravice ter pregleda za leto 2011 (2),

| — | ob upoštevanju delegacije Pododbora Evropskega parlamenta za človekove pravice, ki je odpotovala v Ženevo na 16. zasedanje Sveta ZN za človekove pravice, in njenega poročila pododboru, ter skupne delegacije Odbora za zunanje zadeve in Pododbora za človekove pravice na 66. zasedanje Generalne skupščine Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegacije Pododbora Evropskega parlamenta za človekove pravice, ki je odpotovala v Ženevo na 16. zasedanje Sveta ZN za človekove pravice, in njenega poročila pododboru, ter skupne delegacije Odbora za zunanje zadeve in Pododbora za človekove pravice na 66. zasedanje Generalne skupščine Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2011 o zunanjih politikah EU v prid demokratizaciji (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2011 o zunanjih politikah EU v prid demokratizaciji (3),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta ZN za človekove pravice št. 16/21 z dne 25. marca 2011 o pregledu dejavnosti in delovanja Sveta za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta ZN za človekove pravice št. 16/21 z dne 25. marca 2011 o pregledu dejavnosti in delovanja Sveta za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o EU kot globalnem akterju: njena vloga v mednarodnih organizacijah (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o EU kot globalnem akterju: njena vloga v mednarodnih organizacijah (4),

| — | ob upoštevanju prihajajočega, sedmega kroga Sveta ZN za človekove pravice, zlasti 19. zasedanja, ki bo od 27. februarja do 23. marca 2012, ter 13. in 14. zasedanja splošnega rednega pregleda, ki bo organiziran v letu 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prihajajočega, sedmega kroga Sveta ZN za človekove pravice, zlasti 19. zasedanja, ki bo od 27. februarja do 23. marca 2012, ter 13. in 14. zasedanja splošnega rednega pregleda, ki bo organiziran v letu 2012,

| — | ob upoštevanju preteklih rednih in izrednih zasedanj Sveta ZN za človekove pravice ter prvega kroga splošnega rednega pregleda, ki se je zaključil decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju preteklih rednih in izrednih zasedanj Sveta ZN za človekove pravice ter prvega kroga splošnega rednega pregleda, ki se je zaključil decembra 2011,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Evropske komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 12. decembra 2011 o človekovih pravicah in demokraciji v središču zunanjega delovanja – za učinkovitejši pristop (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Evropske komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 12. decembra 2011 o človekovih pravicah in demokraciji v središču zunanjega delovanja – za učinkovitejši pristop (COM(2011)0886),

| — | ob upoštevanju členov 2, 3(5), 18, 21, 27 in 47 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3(5), 18, 21, 27 in 47 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker so spoštovanje, spodbujanje in varstvo univerzalnosti človekovih pravic del etičnega in pravnega reda Evropske unije ter eden od temeljev evropske enotnosti in celovitosti (5), |
| --- | --- |

A.

ker so spoštovanje, spodbujanje in varstvo univerzalnosti človekovih pravic del etičnega in pravnega reda Evropske unije ter eden od temeljev evropske enotnosti in celovitosti (5),

| B. | ker bi moral zdajšnji pregled politike EU o človekovih pravicah prispevati k temu, da bi zunanja politika EU prevzela bolj aktivno, skladno in učinkovito vlogo v svetu; |
| --- | --- |

B.

ker bi moral zdajšnji pregled politike EU o človekovih pravicah prispevati k temu, da bi zunanja politika EU prevzela bolj aktivno, skladno in učinkovito vlogo v svetu;

| C. | ker bi morale EU in njene države članice zagotavljati spoštovanje človekovih pravic v svojih lastnih politikah, da bi izboljšali skladnost med notranjo in zunanjo politiko in tako povečali verodostojnost EU in Sveta ZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

C.

ker bi morale EU in njene države članice zagotavljati spoštovanje človekovih pravic v svojih lastnih politikah, da bi izboljšali skladnost med notranjo in zunanjo politiko in tako povečali verodostojnost EU in Sveta ZN za človekove pravice;

| D. | ker si morajo vsi mednarodni akterji prizadevati, da bodo odpravljena dvojna merila ter selektivnost in politizacija pri obravnavi človekovih pravic, |
| --- | --- |

D.

ker si morajo vsi mednarodni akterji prizadevati, da bodo odpravljena dvojna merila ter selektivnost in politizacija pri obravnavi človekovih pravic,

| E. | ker je Svet za človekove pravice edinstvena platforma, specializirana za splošne človekove pravice, in poseben forum, ki se ukvarja s človekovimi pravicami v sistemu ZN; ker mu je zaupana pomembna naloga za uveljavljanje ter krepitev varstva in spoštovanja človekovih pravic v svetu, |
| --- | --- |

E.

ker je Svet za človekove pravice edinstvena platforma, specializirana za splošne človekove pravice, in poseben forum, ki se ukvarja s človekovimi pravicami v sistemu ZN; ker mu je zaupana pomembna naloga za uveljavljanje ter krepitev varstva in spoštovanja človekovih pravic v svetu,

| F. | ker bi bilo treba upoštevati vpliv, ki ga ima delo, opravljeno v tretjem odboru generalne skupščine in v Svetu ZN za človekove pravice, na razprave v Varnostnem svetu ZN; |
| --- | --- |

F.

ker bi bilo treba upoštevati vpliv, ki ga ima delo, opravljeno v tretjem odboru generalne skupščine in v Svetu ZN za človekove pravice, na razprave v Varnostnem svetu ZN;

| G. | ker bo na 19. zasedanje Sveta ZN za človekove pravice v Ženevi odpotovala tudi delegacija Pododbora Evropskega parlamenta za človekove pravice, kot je bilo tudi v preteklih letih ob zasedanjih Sveta; |
| --- | --- |

G.

ker bo na 19. zasedanje Sveta ZN za človekove pravice v Ženevi odpotovala tudi delegacija Pododbora Evropskega parlamenta za človekove pravice, kot je bilo tudi v preteklih letih ob zasedanjih Sveta;

| 1. | je seznanjen s tem, da poteka proces potrditve prednostnih nalog EU za 19. zasedanje Sveta ZN za človekove pravice, in pozdravlja imenovanje Burme/Mjanmara, Demokratične ljudske republike Koreje, Sirije, Libije in Irana kot ključnih tem; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s tem, da poteka proces potrditve prednostnih nalog EU za 19. zasedanje Sveta ZN za človekove pravice, in pozdravlja imenovanje Burme/Mjanmara, Demokratične ljudske republike Koreje, Sirije, Libije in Irana kot ključnih tem;

| 2. | pozdravlja dejstvo, da so na dnevnem redu 19. rednega zasedanja, med drugim, okrogle mize o vključevanju človekovih pravic, svobodi izražanja na svetovnem spletu, svobodi veroizpovedi, prepričanja in vesti, o diskriminaciji in nasilju zaradi spolne usmerjenosti in spolne identitete, človekovih pravic in HIV/AIDS, ter deklaracija o pravicah manjšin, kot tudi številna srečanja o pravicah otrok ter o mučenju, človekovih pravicah in boju proti terorizmu, prisilnih izginotjih in samovoljnem pridržanju; poziva države članice, naj se konstruktivno vključijo v te razprave ter jasno pokažejo, da splošne in nedeljive človekove pravice veljajo za vse ljudi, ne glede na njihovo spolno usmerjenost in spolno identiteto; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja dejstvo, da so na dnevnem redu 19. rednega zasedanja, med drugim, okrogle mize o vključevanju človekovih pravic, svobodi izražanja na svetovnem spletu, svobodi veroizpovedi, prepričanja in vesti, o diskriminaciji in nasilju zaradi spolne usmerjenosti in spolne identitete, človekovih pravic in HIV/AIDS, ter deklaracija o pravicah manjšin, kot tudi številna srečanja o pravicah otrok ter o mučenju, človekovih pravicah in boju proti terorizmu, prisilnih izginotjih in samovoljnem pridržanju; poziva države članice, naj se konstruktivno vključijo v te razprave ter jasno pokažejo, da splošne in nedeljive človekove pravice veljajo za vse ljudi, ne glede na njihovo spolno usmerjenost in spolno identiteto;

| 3. | pozdravlja nominacije za mandate neodvisnega strokovnjaka za spodbujanje demokratične in pravične mednarodne ureditve, posebnega poročevalca za spodbujanje resnice, pravičnosti, povračila škode ter jamstvo neponovitve, posebnega poročevalca za stanje človekovih pravic v Siriji in neodvisnega strokovnjaka za stanje človekovih pravic v Sudanu; je seznanjen s tem, da bodo posebni poročevalci med drugim predložili poročila o položaju človekovih pravic v DLR Koreji, Iranu in Burmi/Mjanmaru, o mučenju in o drugem krutem, nečloveškem in ponižujočem ravnanju ali kaznovanju ter o položaju borcev za človekove pravice in o svobodi veroizpovedi in prepričanja; poziva države članice, naj se dejavno vključijo v te razprave; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja nominacije za mandate neodvisnega strokovnjaka za spodbujanje demokratične in pravične mednarodne ureditve, posebnega poročevalca za spodbujanje resnice, pravičnosti, povračila škode ter jamstvo neponovitve, posebnega poročevalca za stanje človekovih pravic v Siriji in neodvisnega strokovnjaka za stanje človekovih pravic v Sudanu; je seznanjen s tem, da bodo posebni poročevalci med drugim predložili poročila o položaju človekovih pravic v DLR Koreji, Iranu in Burmi/Mjanmaru, o mučenju in o drugem krutem, nečloveškem in ponižujočem ravnanju ali kaznovanju ter o položaju borcev za človekove pravice in o svobodi veroizpovedi in prepričanja; poziva države članice, naj se dejavno vključijo v te razprave;

Delo Sveta ZN za človekove pravice

| 4. | pozdravlja močnejše vključevanje človekovih pravic v delo Združenih narodov, kar se na primer kaže v vedno pogostejšem poročanju Urada visoke komisarke za človekove pravice, vključno z zelo dobro vodenim predstavništvom v New Yorku na ravni pomočnika generalnega sekretarja ZN, ali v izvedbi vsakoletne javne razprave, ki jo organizira Svet ZN za človekove pravice s ciljem sodelovanja z vodji vodilnih organov in sekretariatov agencij in skladov Združenih narodov, kot je zahteval izid pregleda; močno podpira države članice Varnostnega sveta ZN, da od Sveta za človekove pravice bolj redno zahtevajo poročila in se tako bolj učinkovito borijo proti kršitvam človekovih pravic, ki so jedro številnih konfliktov, ki jih obravnava Varnostni svet ZN; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja močnejše vključevanje človekovih pravic v delo Združenih narodov, kar se na primer kaže v vedno pogostejšem poročanju Urada visoke komisarke za človekove pravice, vključno z zelo dobro vodenim predstavništvom v New Yorku na ravni pomočnika generalnega sekretarja ZN, ali v izvedbi vsakoletne javne razprave, ki jo organizira Svet ZN za človekove pravice s ciljem sodelovanja z vodji vodilnih organov in sekretariatov agencij in skladov Združenih narodov, kot je zahteval izid pregleda; močno podpira države članice Varnostnega sveta ZN, da od Sveta za človekove pravice bolj redno zahtevajo poročila in se tako bolj učinkovito borijo proti kršitvam človekovih pravic, ki so jedro številnih konfliktov, ki jih obravnava Varnostni svet ZN;

| 5. | ponovno poziva EU in države članice, naj dejavno nasprotujejo vsem poskusom spodkopavanja koncepta univerzalnosti, nedeljivosti in medsebojne odvisnosti človekovih pravic ter naj dejavno spodbujajo Svet ZN za človekove pravice, da enakovredno obravnava diskriminacijo na vsaki podlagi – spola, rase, starosti, spolne usmerjenosti in vere ali prepričanja; meni, da je treba resolucijo Sveta ZN za človekove pravice 17/19 z dne 17. junija 2011 o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolu nadgraditi s konkretnimi in trajnimi ukrepi; |
| --- | --- |

5.

ponovno poziva EU in države članice, naj dejavno nasprotujejo vsem poskusom spodkopavanja koncepta univerzalnosti, nedeljivosti in medsebojne odvisnosti človekovih pravic ter naj dejavno spodbujajo Svet ZN za človekove pravice, da enakovredno obravnava diskriminacijo na vsaki podlagi – spola, rase, starosti, spolne usmerjenosti in vere ali prepričanja; meni, da je treba resolucijo Sveta ZN za človekove pravice 17/19 z dne 17. junija 2011 o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolu nadgraditi s konkretnimi in trajnimi ukrepi;

| 6. | ponovno poudarja svojo zahtevo državam članicam EU, naj bodo še naprej za zgled in podprejo univerzalnost delovanja Sveta ZN za človekove pravice, predvsem z ratifikacijo vseh mednarodnih instrumentov za človekove pravice, ki jih je sprožil; obžaluje zlasti, da nobena država članica EU ni ratificirala Mednarodne konvencije o zaščiti pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin, da številne države članice še niso sprejele in/ali ratificirale Konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem in da je samo ena država članica ratificirala izbirni protokol k Mednarodnemu paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ter ponavlja poziv vsem državam članicam EU, naj te konvencije ratificirajo; |
| --- | --- |

6.

ponovno poudarja svojo zahtevo državam članicam EU, naj bodo še naprej za zgled in podprejo univerzalnost delovanja Sveta ZN za človekove pravice, predvsem z ratifikacijo vseh mednarodnih instrumentov za človekove pravice, ki jih je sprožil; obžaluje zlasti, da nobena država članica EU ni ratificirala Mednarodne konvencije o zaščiti pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin, da številne države članice še niso sprejele in/ali ratificirale Konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem in da je samo ena država članica ratificirala izbirni protokol k Mednarodnemu paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ter ponavlja poziv vsem državam članicam EU, naj te konvencije ratificirajo;

| 7. | je še vedno zaskrbljen zaradi vztrajne „blokovske delitve“, ki kljub skromnim izboljšavam pogosto prevladuje in vpliva na izbor držav in situacij, ki so deležne pozornosti Sveta ZN za človekove pravice, kar negativno vpliva na njegovo avtoriteto in verodostojnost; |
| --- | --- |

7.

je še vedno zaskrbljen zaradi vztrajne „blokovske delitve“, ki kljub skromnim izboljšavam pogosto prevladuje in vpliva na izbor držav in situacij, ki so deležne pozornosti Sveta ZN za človekove pravice, kar negativno vpliva na njegovo avtoriteto in verodostojnost;

| 8. | obžaluje, da proces pregleda ni pripeljal do bolj ambicioznih meril za članstvo, kar zadeva zaveze in prakse pri vprašanju človekovih pravic; ponavlja poziv k izvedbi volitev, na katerih bi nastopile vse regionalne skupine, in priporoča, naj EU in njene države članice jasno zavrnejo koncept „čiste preteklosti“, kot so ga predložile regionalne skupine, ter naj bodo pri tem za zgled; |
| --- | --- |

8.

obžaluje, da proces pregleda ni pripeljal do bolj ambicioznih meril za članstvo, kar zadeva zaveze in prakse pri vprašanju človekovih pravic; ponavlja poziv k izvedbi volitev, na katerih bi nastopile vse regionalne skupine, in priporoča, naj EU in njene države članice jasno zavrnejo koncept „čiste preteklosti“, kot so ga predložile regionalne skupine, ter naj bodo pri tem za zgled;

Kršitve človekovih pravic v državah arabske pomladi

| 9. | je seznanjen z obnovljenim članstvom Libije v Svetu ZN za človekove pravice ter pozdravlja ponovno vključitev te države; obžaluje pa, da priložnost ni bila izkoriščena za oblikovanje strogih in preglednih meril za ponovno vključitev izključenih članic, ki bi morala logično temeljiti na vstopnih kriterijih, ki so potrebni za izvolitev; poziva Svet ZN za človekove pravice, naj brez odlašanja pripravi takšna merila za prihodnje primere, ki bodo omogočili ocenjevanje primernosti države za članstvo v Svetu na podlagi razmer na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

9.

je seznanjen z obnovljenim članstvom Libije v Svetu ZN za človekove pravice ter pozdravlja ponovno vključitev te države; obžaluje pa, da priložnost ni bila izkoriščena za oblikovanje strogih in preglednih meril za ponovno vključitev izključenih članic, ki bi morala logično temeljiti na vstopnih kriterijih, ki so potrebni za izvolitev; poziva Svet ZN za človekove pravice, naj brez odlašanja pripravi takšna merila za prihodnje primere, ki bodo omogočili ocenjevanje primernosti države za članstvo v Svetu na podlagi razmer na področju človekovih pravic;

| 10. | pozdravlja prvo poročilo neodvisne mednarodne komisije za Libijo, ki ga je predložila v skladu z izidom 15. izrednega zasedanja Sveta v septembru 2011; podpira podaljšanje njenega mandata in z veseljem pričakuje končno poročilo, ki naj bi bilo predstavljeno na 19. zasedanju; podpira izvedbo priporočil preiskovalne komisije in se močno zavzema za izvedbo obsežnih, nepristranskih in javnih preiskav vseh domnevnih kršitev mednarodnega prava o človekovih pravicah in mednarodnega humanitarnega prava, do katerih je prišlo v času konflikta, ne glede na to, kdo je storil kršitve, ter ob polnem spoštovanju sodnih jamstev; meni, da položaj človekovih pravic v Libiji ostaja zaskrbljujoč, zlasti glede razmer v zaporih in ravnanja s priporniki, ki so v ujetništvu številnih milic, katere so brez učinkovitega nadzora začasne vlade, in zahteva večjo budnost in trajno podporo mednarodne skupnosti, kot je 25. januarja 2012 pred Varnostnim svetom ZN zahtevala visoka komisarka ZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja prvo poročilo neodvisne mednarodne komisije za Libijo, ki ga je predložila v skladu z izidom 15. izrednega zasedanja Sveta v septembru 2011; podpira podaljšanje njenega mandata in z veseljem pričakuje končno poročilo, ki naj bi bilo predstavljeno na 19. zasedanju; podpira izvedbo priporočil preiskovalne komisije in se močno zavzema za izvedbo obsežnih, nepristranskih in javnih preiskav vseh domnevnih kršitev mednarodnega prava o človekovih pravicah in mednarodnega humanitarnega prava, do katerih je prišlo v času konflikta, ne glede na to, kdo je storil kršitve, ter ob polnem spoštovanju sodnih jamstev; meni, da položaj človekovih pravic v Libiji ostaja zaskrbljujoč, zlasti glede razmer v zaporih in ravnanja s priporniki, ki so v ujetništvu številnih milic, katere so brez učinkovitega nadzora začasne vlade, in zahteva večjo budnost in trajno podporo mednarodne skupnosti, kot je 25. januarja 2012 pred Varnostnim svetom ZN zahtevala visoka komisarka ZN za človekove pravice;

| 11. | najostreje obsoja vsesplošno brutalno zatiranje in sistematično kršenje človekovih pravic, ki ga sirski režim izvaja nad lastnim narodom, tudi proti otrokom, in poziva sirske oblasti, naj takoj končajo z nasiljem ter naj spoštujejo svoje zaveze v okviru mednarodnega prava o človekovih pravicah, da bo omogočen miren in demokratičen prehod; |
| --- | --- |

11.

najostreje obsoja vsesplošno brutalno zatiranje in sistematično kršenje človekovih pravic, ki ga sirski režim izvaja nad lastnim narodom, tudi proti otrokom, in poziva sirske oblasti, naj takoj končajo z nasiljem ter naj spoštujejo svoje zaveze v okviru mednarodnega prava o človekovih pravicah, da bo omogočen miren in demokratičen prehod;

| 12. | pozdravlja izvedbo 16., 17. in 18. izrednega zasedanja o položaju človekovih pravic v Siriji, do katerih je prišlo na pobudo Združenih držav in Poljske oz. EU; podpira priporočila, zapisana v novembrskem poročilu o Siriji, in z veseljem pričakuje posodobljeno poročilo, ki bo predstavljeno na 19. zasedanju, ter interaktivni dialog, ki je prav tako predviden na tem zasedanju; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja izvedbo 16., 17. in 18. izrednega zasedanja o položaju človekovih pravic v Siriji, do katerih je prišlo na pobudo Združenih držav in Poljske oz. EU; podpira priporočila, zapisana v novembrskem poročilu o Siriji, in z veseljem pričakuje posodobljeno poročilo, ki bo predstavljeno na 19. zasedanju, ter interaktivni dialog, ki je prav tako predviden na tem zasedanju;

| 13. | pozdravlja odločitev, da se ustanovi mandat posebnega poročevalca o stanju človekovih pravic v Siriji, ko bo potekel mandat preiskovalni komisiji; zlasti izraža polno podporo pozivu preiskovalne komisije, visoke komisarke in vseh nosilcev mandatov za posebne postopke sirijskim oblastem, da v celoti sodelujejo pri izvedbi preiskav, da bodo vse kršitve ustrezno kaznovane; pozdravlja vsa diplomatska prizadevanja visoke predstavnice/podpredsednice Komisije Catherine Ashton in držav članic v Varnostnem svetu ZN glede Kitajske in Rusije, da bi se nemudoma sprejela resolucija o Siriji; globoko obžaluje, da Varnostni svet zaradi ponovnega veta Ruske federacije in Kitajske ni mogel podpreti poziva Arabske lige po široko zastavljenem političnem procesu, ki bi ga vodili Sirijci in ki bi se odvijal v okolju brez nasilja; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja odločitev, da se ustanovi mandat posebnega poročevalca o stanju človekovih pravic v Siriji, ko bo potekel mandat preiskovalni komisiji; zlasti izraža polno podporo pozivu preiskovalne komisije, visoke komisarke in vseh nosilcev mandatov za posebne postopke sirijskim oblastem, da v celoti sodelujejo pri izvedbi preiskav, da bodo vse kršitve ustrezno kaznovane; pozdravlja vsa diplomatska prizadevanja visoke predstavnice/podpredsednice Komisije Catherine Ashton in držav članic v Varnostnem svetu ZN glede Kitajske in Rusije, da bi se nemudoma sprejela resolucija o Siriji; globoko obžaluje, da Varnostni svet zaradi ponovnega veta Ruske federacije in Kitajske ni mogel podpreti poziva Arabske lige po široko zastavljenem političnem procesu, ki bi ga vodili Sirijci in ki bi se odvijal v okolju brez nasilja;

| 14. | ponovno izraža zaskrbljenost zaradi položaja človekovih pravic v Bahrajnu in poziva države članice EU, naj si prizadevajo, da bi Svet ZN za človekove pravice sprejel resolucijo o stanju človekovih pravic v Bahrajnu; poudarja, da mora Svet ZN za človekove pravice ponovno obravnavati vprašanje nekaznovanja odgovornih po protivladnih protestih v Jemnu leta 2011, ter meni, da amnestije predstavljajo kršitev mednarodne zakonodaje o človekovih pravicah, če preprečujejo pregon oseb, ki so odgovorne za zločine proti človeštvu, genocid, vojne zločine in druge hude kršitve človekovih pravic; |
| --- | --- |

14.

ponovno izraža zaskrbljenost zaradi položaja človekovih pravic v Bahrajnu in poziva države članice EU, naj si prizadevajo, da bi Svet ZN za človekove pravice sprejel resolucijo o stanju človekovih pravic v Bahrajnu; poudarja, da mora Svet ZN za človekove pravice ponovno obravnavati vprašanje nekaznovanja odgovornih po protivladnih protestih v Jemnu leta 2011, ter meni, da amnestije predstavljajo kršitev mednarodne zakonodaje o človekovih pravicah, če preprečujejo pregon oseb, ki so odgovorne za zločine proti človeštvu, genocid, vojne zločine in druge hude kršitve človekovih pravic;

| 15. | pozdravlja izjavo visoke komisarke ZN za človekove pravice, ki je leta 2011 pozvala egiptovske oblasti, naj prenehajo s pretirano in brutalno uporabo sile proti protestnikom na trgu Tahrir in drugod po državi, vključno z očitno nesorazmerno uporabo solzivca, gumijastih nabojev in ostrega streliva, ter njen poziv po izvedbi neodvisnih preiskav glede raznih demonstracij in drugih dogodkov; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja izjavo visoke komisarke ZN za človekove pravice, ki je leta 2011 pozvala egiptovske oblasti, naj prenehajo s pretirano in brutalno uporabo sile proti protestnikom na trgu Tahrir in drugod po državi, vključno z očitno nesorazmerno uporabo solzivca, gumijastih nabojev in ostrega streliva, ter njen poziv po izvedbi neodvisnih preiskav glede raznih demonstracij in drugih dogodkov;

| 16. | poziva EU in njene države članice, naj se v drugem krogu splošnega rednega pregleda za Alžirijo osredotočijo na prisilna izginotja in naj poudarijo, da kljub ustreznim priporočilom organov za spremljanje ni bilo nadaljnjih ukrepov alžirskih oblasti; zahteva ustanovitev posebnega mehanizma za spremljanje te problematike; hkrati poziva EU in države članice EU, naj izrazijo resno zaskrbljenost zaradi nedavnega sprejetja petih zakonov, med drugim represivnega zakona o združevanju ter diskriminatornega zakona o pravicah žensk; |
| --- | --- |

16.

poziva EU in njene države članice, naj se v drugem krogu splošnega rednega pregleda za Alžirijo osredotočijo na prisilna izginotja in naj poudarijo, da kljub ustreznim priporočilom organov za spremljanje ni bilo nadaljnjih ukrepov alžirskih oblasti; zahteva ustanovitev posebnega mehanizma za spremljanje te problematike; hkrati poziva EU in države članice EU, naj izrazijo resno zaskrbljenost zaradi nedavnega sprejetja petih zakonov, med drugim represivnega zakona o združevanju ter diskriminatornega zakona o pravicah žensk;

| 17. | poudarja potrebo po mednarodnem opazovanju stanja človekovih pravic v Zahodni Sahari, med drugim s pomočjo posebnih poročevalcev Sveta ZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

17.

poudarja potrebo po mednarodnem opazovanju stanja človekovih pravic v Zahodni Sahari, med drugim s pomočjo posebnih poročevalcev Sveta ZN za človekove pravice;

Drugo

| 18. | pozdravlja odločitev o imenovanju posebnega poročevalca o stanju človekovih pravic v Islamski republiki Iran; pozdravlja vmesno poročilo, ki ga je posebni poročevalec predstavil tretjemu odboru Generalne skupščine ZN, ter z veseljem pričakuje obravnavo tega poročila na 19. zasedanju; poziva iranske oblasti k sodelovanju v preiskavah posebnega poročevalca, med drugim tako, da mu dovolijo vstop v državo; glede na zelo skrb zbujajoče stanje človekovih pravic v Iranu poziva k podaljšanju mandata posebnega poročevalca; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja odločitev o imenovanju posebnega poročevalca o stanju človekovih pravic v Islamski republiki Iran; pozdravlja vmesno poročilo, ki ga je posebni poročevalec predstavil tretjemu odboru Generalne skupščine ZN, ter z veseljem pričakuje obravnavo tega poročila na 19. zasedanju; poziva iranske oblasti k sodelovanju v preiskavah posebnega poročevalca, med drugim tako, da mu dovolijo vstop v državo; glede na zelo skrb zbujajoče stanje človekovih pravic v Iranu poziva k podaljšanju mandata posebnega poročevalca;

| 19. | izreka pohvalo posebnima poročevalcema o stanju človekovih pravic v DLR Koreji in o stanju človekovih pravic v Burmi/Mjanmaru za njuna nenehna prizadevanja pri opravljanju svojega mandata ter poziva k njunemu podaljšanju; pozdravlja začetne pozitivne spremembe v odnosu Burme/Mjanmara do okrepljenega sodelovanja s posebnimi postopki ter znova poziva k izpustitvi vseh preostalih zapornikov vesti in sprejetju otipljivih ukrepov v boju proti nekaznovanosti v Mjanmaru, zlasti kar zadeva zločine proti človečnosti, storjene na območjih etničnih manjšin; |
| --- | --- |

19.

izreka pohvalo posebnima poročevalcema o stanju človekovih pravic v DLR Koreji in o stanju človekovih pravic v Burmi/Mjanmaru za njuna nenehna prizadevanja pri opravljanju svojega mandata ter poziva k njunemu podaljšanju; pozdravlja začetne pozitivne spremembe v odnosu Burme/Mjanmara do okrepljenega sodelovanja s posebnimi postopki ter znova poziva k izpustitvi vseh preostalih zapornikov vesti in sprejetju otipljivih ukrepov v boju proti nekaznovanosti v Mjanmaru, zlasti kar zadeva zločine proti človečnosti, storjene na območjih etničnih manjšin;

| 20. | znova poziva visoko predstavnico/podpredsednico in države članice EU, naj si prizadevajo za trdno skupno stališče EU glede nadaljnjega ukrepanja po poročilu o misiji za ugotavljanje dejstev o konfliktu v Gazi ter naj javno zahtevajo izvajanje njegovih priporočil in odgovornost za vse kršitve mednarodnega prava ne glede na to, kdo je domnevni storilec, in sicer z izvedbo neodvisnih, nepristranskih in učinkovitih preiskav; meni, da bližnjevzhodni mirovni proces ne more biti uspešen brez odgovornosti in pravice; |
| --- | --- |

20.

znova poziva visoko predstavnico/podpredsednico in države članice EU, naj si prizadevajo za trdno skupno stališče EU glede nadaljnjega ukrepanja po poročilu o misiji za ugotavljanje dejstev o konfliktu v Gazi ter naj javno zahtevajo izvajanje njegovih priporočil in odgovornost za vse kršitve mednarodnega prava ne glede na to, kdo je domnevni storilec, in sicer z izvedbo neodvisnih, nepristranskih in učinkovitih preiskav; meni, da bližnjevzhodni mirovni proces ne more biti uspešen brez odgovornosti in pravice;

| 21. | izreka podporo nedavno podeljenemu mandatu neodvisnemu strokovnjaku za stanje človekovih pravic v Slonokoščeni obali, da pripravi poročilo o izvajanju priporočil preiskovalne komisije, ter z veseljem pričakuje obravnavo njegovega poročila na 19. zasedanju; |
| --- | --- |

21.

izreka podporo nedavno podeljenemu mandatu neodvisnemu strokovnjaku za stanje človekovih pravic v Slonokoščeni obali, da pripravi poročilo o izvajanju priporočil preiskovalne komisije, ter z veseljem pričakuje obravnavo njegovega poročila na 19. zasedanju;

| 22. | poudarja, da je treba še naprej podpirati prizadevanja za okrepitev procesa ugotavljanja odgovornosti na Šrilanki ter da je treba nadaljevati pozive k vzpostavitvi preiskovalne komisije ZN za vse storjene zločine, kakor je priporočila skupina izvedencev generalnega sekretarja ZN za Šrilanko; poziva šrilanško vlado, naj pošlje vabilo posebnemu poročevalcu ZN za spodbujanje in varovanje pravice do svobode mnenja in izražanja; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je treba še naprej podpirati prizadevanja za okrepitev procesa ugotavljanja odgovornosti na Šrilanki ter da je treba nadaljevati pozive k vzpostavitvi preiskovalne komisije ZN za vse storjene zločine, kakor je priporočila skupina izvedencev generalnega sekretarja ZN za Šrilanko; poziva šrilanško vlado, naj pošlje vabilo posebnemu poročevalcu ZN za spodbujanje in varovanje pravice do svobode mnenja in izražanja;

| 23. | je zaskrbljen zaradi poslabšanja stanja človekovih pravic v Kazahstanu; meni, da v poročilu, ki so ga pripravili v uradu generalnega tožilca, o dogodkih v krajih Žanaozen in Šepte (zahodni Kazahstan) ni zadosti obravnavana vloga kazahstanskih državnih sil pri krutem zatrtju protestov stavkajočih naftnih delavcev, njihovih privržencev in podpornikov, ki so potekali od 16. do 18. decembra 2011, pri čemer je bilo ubitih najmanj 17 ljudi; je ogorčen zaradi odvzemov prostosti vodjem opozicijskih strank, zagovornikom človekovih pravic in novinarjem, ki so temu sledili; poziva k neodvisni mednarodni preiskavi dogodkov in takojšnji izpustitvi vseh političnih zapornikov, tudi odvetnice naftnih delavcev Natalije Sokolove; poudarja, da je treba o stanju človekovih pravic v Kazahstanu razpravljati na prihodnjem zasedanju sveta Združenih narodov za človekove pravice; |
| --- | --- |

23.

je zaskrbljen zaradi poslabšanja stanja človekovih pravic v Kazahstanu; meni, da v poročilu, ki so ga pripravili v uradu generalnega tožilca, o dogodkih v krajih Žanaozen in Šepte (zahodni Kazahstan) ni zadosti obravnavana vloga kazahstanskih državnih sil pri krutem zatrtju protestov stavkajočih naftnih delavcev, njihovih privržencev in podpornikov, ki so potekali od 16. do 18. decembra 2011, pri čemer je bilo ubitih najmanj 17 ljudi; je ogorčen zaradi odvzemov prostosti vodjem opozicijskih strank, zagovornikom človekovih pravic in novinarjem, ki so temu sledili; poziva k neodvisni mednarodni preiskavi dogodkov in takojšnji izpustitvi vseh političnih zapornikov, tudi odvetnice naftnih delavcev Natalije Sokolove; poudarja, da je treba o stanju človekovih pravic v Kazahstanu razpravljati na prihodnjem zasedanju sveta Združenih narodov za človekove pravice;

| 24. | izreka pohvalo Uradu visoke komisarke za človekove pravice za njegova prizadevanja glede stanja človekovih pravic v DR Kongu ter poudarja, da je treba znova podeliti mandat neodvisnemu strokovnjaku za spremljanje stanja človekovih pravic v DR Kongu ter se s tamkajšnjimi oblastmi lotiti problematike izvajanja priporočil mednarodnih mehanizmov za človekove pravice; |
| --- | --- |

24.

izreka pohvalo Uradu visoke komisarke za človekove pravice za njegova prizadevanja glede stanja človekovih pravic v DR Kongu ter poudarja, da je treba znova podeliti mandat neodvisnemu strokovnjaku za spremljanje stanja človekovih pravic v DR Kongu ter se s tamkajšnjimi oblastmi lotiti problematike izvajanja priporočil mednarodnih mehanizmov za človekove pravice;

| 25. | poziva delegacijo EU in države članice EU, naj si glede na obžalovanja vredno dosedanjo prakso ter nadaljnje slabšanje stanja na področju svobode izražanja in svobode veroizpovedi ali prepričanja in vesti v Eritreji prizadevajo za rešitev stanja v tej državi v okviru Sveta za človekove pravice; |
| --- | --- |

25.

poziva delegacijo EU in države članice EU, naj si glede na obžalovanja vredno dosedanjo prakso ter nadaljnje slabšanje stanja na področju svobode izražanja in svobode veroizpovedi ali prepričanja in vesti v Eritreji prizadevajo za rešitev stanja v tej državi v okviru Sveta za človekove pravice;

| 26. | pozdravlja poročilo visoke komisarke ZN za človekove pravice o stanju v Afganistanu, ki izhaja iz dela njenega urada v okviru Misije pomoči Združenih narodov v Afganistanu (UNAMA); poziva države članice EU, naj javno podprejo to poročilo in naj v razpravi o poročilu podprejo njegova priporočila o krepitvi pravne države, boju proti nekaznovanosti, pravicah žensk in delu afganistanskih institucij za človekove pravice; podpira imenovanje posebnega poročevalca o stanju človekovih pravic v Afganistanu; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja poročilo visoke komisarke ZN za človekove pravice o stanju v Afganistanu, ki izhaja iz dela njenega urada v okviru Misije pomoči Združenih narodov v Afganistanu (UNAMA); poziva države članice EU, naj javno podprejo to poročilo in naj v razpravi o poročilu podprejo njegova priporočila o krepitvi pravne države, boju proti nekaznovanosti, pravicah žensk in delu afganistanskih institucij za človekove pravice; podpira imenovanje posebnega poročevalca o stanju človekovih pravic v Afganistanu;

| 27. | ugotavlja, da je načelo odgovornosti za varovanje (R2P) doživelo napredek v organih ZN, kot so Varnostni svet, Generalna skupščina in Svet za človekove pravice; poudarja, da je načelo odgovornosti za zaščito vseobsegajoč pojem, ki zajema več kot le vojaško posredovanje; je seznanjen tudi z novo razlago (odgovornost pri varovanju), ki so jo privzele predvsem nekatere države BRIK, zlasti Brazilija, po kriznih razmerah v Libiji; spodbuja nadaljnjo razpravo o tem, kako bi lahko organi Združenih narodov, zlasti Varnostni svet, uporabili to načelo, da bi zagotovili boljše sodelovanje med državami članicami v kriznih razmerah; v zvezi s tem poudarja predvsem preventivno vlogo Mednarodnega kazenskega sodišča, zlasti njegovega tožilstva, in prednosti napotitve zadev na Mednarodno kazensko sodišče prek Varnostnega sveta ZN; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da je načelo odgovornosti za varovanje (R2P) doživelo napredek v organih ZN, kot so Varnostni svet, Generalna skupščina in Svet za človekove pravice; poudarja, da je načelo odgovornosti za zaščito vseobsegajoč pojem, ki zajema več kot le vojaško posredovanje; je seznanjen tudi z novo razlago (odgovornost pri varovanju), ki so jo privzele predvsem nekatere države BRIK, zlasti Brazilija, po kriznih razmerah v Libiji; spodbuja nadaljnjo razpravo o tem, kako bi lahko organi Združenih narodov, zlasti Varnostni svet, uporabili to načelo, da bi zagotovili boljše sodelovanje med državami članicami v kriznih razmerah; v zvezi s tem poudarja predvsem preventivno vlogo Mednarodnega kazenskega sodišča, zlasti njegovega tožilstva, in prednosti napotitve zadev na Mednarodno kazensko sodišče prek Varnostnega sveta ZN;

| 28. | poudarja potrebo po mednarodnem spremljanju stanja človekovih pravic na Kitajskem ter poziva države članice EU, naj se glede na propadli dialog med EU in Kitajsko o človekovih pravicah dejavno lotijo vzpostavitve takšnega spremljanja, da bi dosegli pomembne in otipljive rezultate; |
| --- | --- |

28.

poudarja potrebo po mednarodnem spremljanju stanja človekovih pravic na Kitajskem ter poziva države članice EU, naj se glede na propadli dialog med EU in Kitajsko o človekovih pravicah dejavno lotijo vzpostavitve takšnega spremljanja, da bi dosegli pomembne in otipljive rezultate;

| 29. | znova poudarja, da je svoboda misli, vesti in veroizpovedi, vključno s svobodo spremembe ali opustitve svoje veroizpovedi ali prepričanja, temeljna človekova pravica; izreka pohvalo posebnemu poročevalcu za svobodo veroizpovedi ali prepričanja za njegovo delo ter obžaluje, da se mnogim posameznikom in skupnostim po vsem svetu, odreka ta pravica; obžaluje, da je na ozemlju historičnega Tibeta svoboda veroizpovedi in izražanja nenehno kršena in da je nedavno večje število Tibetancev umrlo s samosežigom, ki je skrajna oblika protesta proti zatiranju pravic in svoboščin; |
| --- | --- |

29.

znova poudarja, da je svoboda misli, vesti in veroizpovedi, vključno s svobodo spremembe ali opustitve svoje veroizpovedi ali prepričanja, temeljna človekova pravica; izreka pohvalo posebnemu poročevalcu za svobodo veroizpovedi ali prepričanja za njegovo delo ter obžaluje, da se mnogim posameznikom in skupnostim po vsem svetu, odreka ta pravica; obžaluje, da je na ozemlju historičnega Tibeta svoboda veroizpovedi in izražanja nenehno kršena in da je nedavno večje število Tibetancev umrlo s samosežigom, ki je skrajna oblika protesta proti zatiranju pravic in svoboščin;

| 30. | obsoja nedavno izjavo japonskega ministra za pravosodje o morebitni ponovni uvedbi smrtne kazni; pozdravlja odločitev Mongolije z dne 5. januarja 2012 o opustitvi smrtne kazni, ki je sledila moratoriju na izvajanje smrtne kazni od januarja 2010, ter spodbuja Svet ZN za človekove pravice in Generalno skupščino ZN, naj nadaljujejo prizadevanja za moratorij na smrtno kazen in njeno odpravo po vsem svetu; |
| --- | --- |

30.

obsoja nedavno izjavo japonskega ministra za pravosodje o morebitni ponovni uvedbi smrtne kazni; pozdravlja odločitev Mongolije z dne 5. januarja 2012 o opustitvi smrtne kazni, ki je sledila moratoriju na izvajanje smrtne kazni od januarja 2010, ter spodbuja Svet ZN za človekove pravice in Generalno skupščino ZN, naj nadaljujejo prizadevanja za moratorij na smrtno kazen in njeno odpravo po vsem svetu;

| 31. | pozdravlja odločitev gvatemalskega parlamenta o ratifikaciji Rimskega statuta; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja odločitev gvatemalskega parlamenta o ratifikaciji Rimskega statuta;

| 32. | pozdravlja prizadevanja organa ZN za enakost spolov (organ ZN za ženske), ki bi morala prispevati k izvajanju in obrambi „pekinškega pravnega reda“, med drugim kar zadeva spolne in reproduktivne pravice, pa tudi na izvajanje resolucije Varnostnega sveta ZN št. 1325 o vlogi žensk pri zagotavljanju miru in varnosti, kar so bistvene teme za EU; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja prizadevanja organa ZN za enakost spolov (organ ZN za ženske), ki bi morala prispevati k izvajanju in obrambi „pekinškega pravnega reda“, med drugim kar zadeva spolne in reproduktivne pravice, pa tudi na izvajanje resolucije Varnostnega sveta ZN št. 1325 o vlogi žensk pri zagotavljanju miru in varnosti, kar so bistvene teme za EU;

Splošni redni pregled

| 33. | pozdravlja izid pregleda Sveta ZN za človekove pravice, ki potrjuje, da bi se moral drugi krog splošnega rednega pregleda osredotočiti med drugim na izvajanje v prvem krogu sprejetih priporočil, vendar poudarja, da iz tega procesa ne bi smeli izključiti tistih priporočil, ki jih država, v kateri se izvaja pregled, ni sprejela; poziva države, ki sodelujejo pri splošnem rednem pregledu, naj se pri ocenjevanju tretjih držav osredotočijo predvsem na njihovo ukrepanje po pregledu ter na izvajanje priporočil organov ZN za spremljanje pogodb in posebnih postopkov, to pa naj obravnavajo kot pomembno politično podporo tem dragocenim strokovnim prispevkom; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja izid pregleda Sveta ZN za človekove pravice, ki potrjuje, da bi se moral drugi krog splošnega rednega pregleda osredotočiti med drugim na izvajanje v prvem krogu sprejetih priporočil, vendar poudarja, da iz tega procesa ne bi smeli izključiti tistih priporočil, ki jih država, v kateri se izvaja pregled, ni sprejela; poziva države, ki sodelujejo pri splošnem rednem pregledu, naj se pri ocenjevanju tretjih držav osredotočijo predvsem na njihovo ukrepanje po pregledu ter na izvajanje priporočil organov ZN za spremljanje pogodb in posebnih postopkov, to pa naj obravnavajo kot pomembno politično podporo tem dragocenim strokovnim prispevkom;

| 34. | spodbuja države članice EU, naj zagotovijo tehnično pomoč pri izvajanju priporočil splošnega rednega pregleda v skladu z zavezami, danimi v okviru institucionalnega paketa Sveta ZN za človekove pravice, in izidom postopka pregleda; opozarja na Prostovoljni sklad za finančno in tehnično pomoč pri izvajanju splošnega rednega pregleda, ki je v tem smislu koristen instrument, in spodbuja druge države članice, naj sledijo britanskemu in nemškemu zgledu pri prispevanju v sklad; |
| --- | --- |

34.

spodbuja države članice EU, naj zagotovijo tehnično pomoč pri izvajanju priporočil splošnega rednega pregleda v skladu z zavezami, danimi v okviru institucionalnega paketa Sveta ZN za človekove pravice, in izidom postopka pregleda; opozarja na Prostovoljni sklad za finančno in tehnično pomoč pri izvajanju splošnega rednega pregleda, ki je v tem smislu koristen instrument, in spodbuja druge države članice, naj sledijo britanskemu in nemškemu zgledu pri prispevanju v sklad;

| 35. | meni, da bi si morala EU prizadevati za večjo prepoznavnost postopka splošnega rednega pregleda, tako da bi priporočila vključila v večstranske pogovore z državami članicami ZN; |
| --- | --- |

35.

meni, da bi si morala EU prizadevati za večjo prepoznavnost postopka splošnega rednega pregleda, tako da bi priporočila vključila v večstranske pogovore z državami članicami ZN;

| 36. | pozdravlja okrepljeno vlogo, v skladu s pariškimi načeli podeljeno nacionalnim institucijam za človekove pravice, ki jim je zdaj omogočeno, da med sprejemanjem izida splošnega rednega pregleda na plenarnem zasedanju posredujejo takoj za državo, v kateri se izvaja pregled; znova izreka podporo nevladnim organizacijam za človekove pravice ter večji vključenosti civilne družbe in stroke v splošnem rednem pregledu; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja okrepljeno vlogo, v skladu s pariškimi načeli podeljeno nacionalnim institucijam za človekove pravice, ki jim je zdaj omogočeno, da med sprejemanjem izida splošnega rednega pregleda na plenarnem zasedanju posredujejo takoj za državo, v kateri se izvaja pregled; znova izreka podporo nevladnim organizacijam za človekove pravice ter večji vključenosti civilne družbe in stroke v splošnem rednem pregledu;

| 37. | pozdravlja dejstvo, da izid pregleda Sveta ZN za človekove pravice omogoča predložitev prostovoljnega vmesnega dopolnila o ukrepanju po sprejetih priporočilih, ter spodbuja države članice EU, naj bodo pri tem za zgled; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja dejstvo, da izid pregleda Sveta ZN za človekove pravice omogoča predložitev prostovoljnega vmesnega dopolnila o ukrepanju po sprejetih priporočilih, ter spodbuja države članice EU, naj bodo pri tem za zgled;

Posebni postopki

| 38. | znova poudarja stališče, da so posebni postopki osrednji del sistema ZN za človekove pravice ter da verodostojnost in učinkovitost Sveta za človekove pravice temelji na izvajanju posebnih postopkov v celoti in na sodelovanju Sveta z nosilci mandatov; |
| --- | --- |

38.

znova poudarja stališče, da so posebni postopki osrednji del sistema ZN za človekove pravice ter da verodostojnost in učinkovitost Sveta za človekove pravice temelji na izvajanju posebnih postopkov v celoti in na sodelovanju Sveta z nosilci mandatov;

| 39. | pozdravlja dejstvo, da je postopek pregleda Sveta ZN za človekove pravice potrdil integriteto in neodvisnost nosilcev mandata, saj sta to bistveni značilnosti posebnih postopkov; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja dejstvo, da je postopek pregleda Sveta ZN za človekove pravice potrdil integriteto in neodvisnost nosilcev mandata, saj sta to bistveni značilnosti posebnih postopkov;

| 40. | pozdravlja ukrepe v okviru pregleda Sveta ZN za človekove pravice, namenjene povečanju preglednosti v postopku izbire in imenovanja nosilcev mandatov; pozdravlja tudi okrepljeno vlogo nacionalnih institucij za človekove pravice v tem izbirnem postopku v skladu s pariškimi načeli; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja ukrepe v okviru pregleda Sveta ZN za človekove pravice, namenjene povečanju preglednosti v postopku izbire in imenovanja nosilcev mandatov; pozdravlja tudi okrepljeno vlogo nacionalnih institucij za človekove pravice v tem izbirnem postopku v skladu s pariškimi načeli;

| 41. | obžaluje, da ni bil vzpostavljen mehanizem, ki bi posebnim postopkom omogočal samodejno sprožitev obravnave razmer v Svetu ZN za človekove pravice, kar bi okrepilo njihovo zmogljivost zgodnjega opozarjanja; obžaluje, da ni mehanizmov za nadaljnje ukrepanje glede izvajanja priporočil posebnih postopkov; |
| --- | --- |

41.

obžaluje, da ni bil vzpostavljen mehanizem, ki bi posebnim postopkom omogočal samodejno sprožitev obravnave razmer v Svetu ZN za človekove pravice, kar bi okrepilo njihovo zmogljivost zgodnjega opozarjanja; obžaluje, da ni mehanizmov za nadaljnje ukrepanje glede izvajanja priporočil posebnih postopkov;

Udeležba EU

| 42. | pozdravlja napovedano povečanje sredstev za evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) ter poudarja, da bi bilo treba ta dodatna sredstva uporabiti tudi za povečanje podpore Svetu ZN za človekove pravice; pozdravlja finančne prispevke, ki se od leta 2007 prek tega instrumenta namenjajo Uradu visoke komisarke za človekove pravice; pričakuje, da bo Komisija glede na obseg novih izzivov, ki so se pojavili v zadnjem času, morda želela povišati svoj letni prispevek; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja napovedano povečanje sredstev za evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) ter poudarja, da bi bilo treba ta dodatna sredstva uporabiti tudi za povečanje podpore Svetu ZN za človekove pravice; pozdravlja finančne prispevke, ki se od leta 2007 prek tega instrumenta namenjajo Uradu visoke komisarke za človekove pravice; pričakuje, da bo Komisija glede na obseg novih izzivov, ki so se pojavili v zadnjem času, morda želela povišati svoj letni prispevek;

| 43. | znova izraža trdno podporo dejavni udeležbi EU v delu Sveta ZN za človekove pravice s podporo resolucijam, uradnimi izjavami ter udeležbo v interaktivnih pogovorih in razpravah; |
| --- | --- |

43.

znova izraža trdno podporo dejavni udeležbi EU v delu Sveta ZN za človekove pravice s podporo resolucijam, uradnimi izjavami ter udeležbo v interaktivnih pogovorih in razpravah;

| 44. | znova poziva EU in njene države članice, naj zagotovijo polno spoštovanje človekovih pravic v notranjih politikah, da bi se izognili dvojnim merilom, povečali skladnost med notranjo in zunanjo politiko ter okrepili njuno moralno avtoriteto na mednarodni ravni; poziva visoko predstavnico/podpredsednico baronico Catherine Ashton, naj se posveti problematiki vpletenosti evropskih podjetij v kršitvah človekovih pravic zunaj EU ter naj si prizadeva za uveljavitev sistema sankcij za ta podjetja ali vsaj za spremljanje takšnih primerov, s čimer bi zagotovili, da ta podjetja ne bi prejemala subvencij ali kakršne koli pomoči od Evropske službe za zunanje delovanje; |
| --- | --- |

44.

znova poziva EU in njene države članice, naj zagotovijo polno spoštovanje človekovih pravic v notranjih politikah, da bi se izognili dvojnim merilom, povečali skladnost med notranjo in zunanjo politiko ter okrepili njuno moralno avtoriteto na mednarodni ravni; poziva visoko predstavnico/podpredsednico baronico Catherine Ashton, naj se posveti problematiki vpletenosti evropskih podjetij v kršitvah človekovih pravic zunaj EU ter naj si prizadeva za uveljavitev sistema sankcij za ta podjetja ali vsaj za spremljanje takšnih primerov, s čimer bi zagotovili, da ta podjetja ne bi prejemala subvencij ali kakršne koli pomoči od Evropske službe za zunanje delovanje;

| 45. | znova poudarja ključni pomen oblikovanja trdnih skupnih stališč EU, da bi lahko izkoristili kolektivno moč EU in njenih držav članic; je v zvezi s tem seznanjen z razvojem zmogljivosti Delovne skupine Sveta za človekove pravice (COHOM) in s prizadevanji za opredelitev ključnih prednostnih nalog, pa tudi s prizadevanji za jasno porazdelitev dela, kar bo prispevalo k razvoju medregijskega dometa in sodelovanja ter k lobiranju v zmernih državah, tudi med Ženevo in New Yorkom; pozdravlja obstoječo Delovno skupino Sveta za človekove pravice v Bruslju in predlog o vsakoletnem srečanju te skupine v Ženevi; podpira prizadevanja, da bi izrazili „eno sporočilo z mnogimi glasovi“, vendar obžaluje, da iskanje skupne podlage prepogosto vodi v sprejetje najmanjšega skupnega imenovalca, zlasti v končnih sklepih Sveta, ter poziva k drznejšemu in ambicioznejšemu ukrepanju; v zvezi s tem spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje, zlasti delegaciji EU v Ženevi in New Yorku, naj doseže večjo skladnost na podlagi pravočasnih in konkretnih posvetovanj ter prepoznavnosti delovanja EU, da bi povečali njeno verodostojnost v Svetu; |
| --- | --- |

45.

znova poudarja ključni pomen oblikovanja trdnih skupnih stališč EU, da bi lahko izkoristili kolektivno moč EU in njenih držav članic; je v zvezi s tem seznanjen z razvojem zmogljivosti Delovne skupine Sveta za človekove pravice (COHOM) in s prizadevanji za opredelitev ključnih prednostnih nalog, pa tudi s prizadevanji za jasno porazdelitev dela, kar bo prispevalo k razvoju medregijskega dometa in sodelovanja ter k lobiranju v zmernih državah, tudi med Ženevo in New Yorkom; pozdravlja obstoječo Delovno skupino Sveta za človekove pravice v Bruslju in predlog o vsakoletnem srečanju te skupine v Ženevi; podpira prizadevanja, da bi izrazili „eno sporočilo z mnogimi glasovi“, vendar obžaluje, da iskanje skupne podlage prepogosto vodi v sprejetje najmanjšega skupnega imenovalca, zlasti v končnih sklepih Sveta, ter poziva k drznejšemu in ambicioznejšemu ukrepanju; v zvezi s tem spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje, zlasti delegaciji EU v Ženevi in New Yorku, naj doseže večjo skladnost na podlagi pravočasnih in konkretnih posvetovanj ter prepoznavnosti delovanja EU, da bi povečali njeno verodostojnost v Svetu;

| 46. | pozdravlja zavezanost visoke predstavnice/podpredsednice oblikovanju letnega pristopa k opredeljevanju prednostnih nalog v ZN na vseh srečanjih v Ženevi in New Yorku, povezanih s človekovimi pravicami, ter opozarja na potrebo po tesnem sodelovanju med visoko predstavnico/podpredsednico in komisarjem za humanitarno pomoč in civilno zaščito, saj so njune zadeve, zlasti na področju človekovih pravic, tesno povezane; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja zavezanost visoke predstavnice/podpredsednice oblikovanju letnega pristopa k opredeljevanju prednostnih nalog v ZN na vseh srečanjih v Ženevi in New Yorku, povezanih s človekovimi pravicami, ter opozarja na potrebo po tesnem sodelovanju med visoko predstavnico/podpredsednico in komisarjem za humanitarno pomoč in civilno zaščito, saj so njune zadeve, zlasti na področju človekovih pravic, tesno povezane;

| 47. | pozdravlja sprejetje resolucije 65/276 Generalne skupščine ZN o sodelovanju EU pri delu ZN kot skromen začetek odločnejših prizadevanj za krepitev vloge Unije pri dejavnostih te organizacije v zvezi s človekovimi pravicami; meni, da mora zdaj EU odločno vztrajati pri uveljavljanju svojih pravic in si zastaviti ambiciozno strategijo za nadaljnjo krepitev svojega statusa pri ZN; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja sprejetje resolucije 65/276 Generalne skupščine ZN o sodelovanju EU pri delu ZN kot skromen začetek odločnejših prizadevanj za krepitev vloge Unije pri dejavnostih te organizacije v zvezi s človekovimi pravicami; meni, da mora zdaj EU odločno vztrajati pri uveljavljanju svojih pravic in si zastaviti ambiciozno strategijo za nadaljnjo krepitev svojega statusa pri ZN;

| 48. | pozdravlja konstruktivno vlogo, ki so jo EU in njene države članice igrale pri reviziji Sveta ZN za človekove pravice, zlasti pri zagovarjanju neodvisnosti Urada visoke komisarke za človekove pravice in pri njihovi podpori posebnih postopkov in mandatov za posamezne države; poudarja, da je treba zagotoviti zadostna finančna sredstva, da bodo regionalne pisarne Urada visoke komisarke za človekove pravice ostale odprte; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja konstruktivno vlogo, ki so jo EU in njene države članice igrale pri reviziji Sveta ZN za človekove pravice, zlasti pri zagovarjanju neodvisnosti Urada visoke komisarke za človekove pravice in pri njihovi podpori posebnih postopkov in mandatov za posamezne države; poudarja, da je treba zagotoviti zadostna finančna sredstva, da bodo regionalne pisarne Urada visoke komisarke za človekove pravice ostale odprte;

| 49. | poudarja, da je v EU nujno treba izboljšati zmožnost osveščanja drugih, vključno z razvojem močnih zavezništev s ključnimi regionalnimi partnerji in vsemi zmernimi državami, kot tudi z mehanizmom za vključevanje podpore visoke predstavnice/podpredsednice pri lobiranju v prestolnicah tretjih držav; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je v EU nujno treba izboljšati zmožnost osveščanja drugih, vključno z razvojem močnih zavezništev s ključnimi regionalnimi partnerji in vsemi zmernimi državami, kot tudi z mehanizmom za vključevanje podpore visoke predstavnice/podpredsednice pri lobiranju v prestolnicah tretjih držav;

| 50. | toplo pozdravlja izjavo visoke predstavnice/podpredsednice v Parlamentu dne 13. decembra 2011 o nadaljnjih ukrepih v zvezi z dolgotrajno zahtevo Parlamenta po uvedbi položaja posebnega predstavnika EU za človekove pravice; poudarja, da bi morala biti oseba s tem mandatom imenovana na podlagi strokovnosti z dokazanim strokovnim znanjem na področju človekovih pravic; poziva k čimprejšnjemu imenovanju ter k dodelitvi zadostnih sredstev, da bo ta mandat lahko uspešen; |
| --- | --- |

50.

toplo pozdravlja izjavo visoke predstavnice/podpredsednice v Parlamentu dne 13. decembra 2011 o nadaljnjih ukrepih v zvezi z dolgotrajno zahtevo Parlamenta po uvedbi položaja posebnega predstavnika EU za človekove pravice; poudarja, da bi morala biti oseba s tem mandatom imenovana na podlagi strokovnosti z dokazanim strokovnim znanjem na področju človekovih pravic; poziva k čimprejšnjemu imenovanju ter k dodelitvi zadostnih sredstev, da bo ta mandat lahko uspešen;

| 51. | pooblašča svojo delegacijo na 19. zasedanju Sveta ZN za človekove pravice, naj posreduje pomisleke in poglede iz te resolucije; poziva delegacijo, naj Pododboru za človekove pravice poroča o svoji udeležbi na zasedanju; meni, da je nujno treba nadaljevati prakso pošiljanja delegacij EU na zadevna zasedanja Sveta ZN za človekove pravice in Generalne skupščine ZN; |
| --- | --- |

51.

pooblašča svojo delegacijo na 19. zasedanju Sveta ZN za človekove pravice, naj posreduje pomisleke in poglede iz te resolucije; poziva delegacijo, naj Pododboru za človekove pravice poroča o svoji udeležbi na zasedanju; meni, da je nujno treba nadaljevati prakso pošiljanja delegacij EU na zadevna zasedanja Sveta ZN za človekove pravice in Generalne skupščine ZN;

*

* *

| 52. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, Varnostnemu svetu ZN, generalnemu sekretarju ZN, predsedujočemu 66. generalne skupščine ZN, predsedniku Sveta ZN za človekove pravice, visoki komisarki ZN za človekove pravice ter delovni skupini EU–ZN, ki jo je ustanovil odbor za zunanje zadeve. |
| --- | --- |

52.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, Varnostnemu svetu ZN, generalnemu sekretarju ZN, predsedujočemu 66. generalne skupščine ZN, predsedniku Sveta ZN za človekove pravice, visoki komisarki ZN za človekove pravice ter delovni skupini EU–ZN, ki jo je ustanovil odbor za zunanje zadeve.

---

(1)  Konvencija ZN proti mučenju, Konvencija ZN o otrokovih pravicah, Konvencija ZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, Konvencija ZN o pravicah invalidov, Mednarodna konvencija o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0097.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0334.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0229.

(5)  Členi 2, 3(5) in 6 Pogodbe o Evropski uniji.

---

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/49 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/49

---

Četrtek, 16. februar 2012Dostop slepih do knjig

P7_TA(2012)0059

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o peticiji št. 0924/2011 vlagatelja Dana Pescoda (britanskega državljana) v imenu Evropske zveze slepih/Kraljevega državnega inštituta za slepe o dostopu slepih do knjig in drugega tiskanega gradiva (2011/2894(RSP))

2013/C 249 E/13

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 227 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 227 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju vprašanj Svetu in Komisiji z dne 13. januarja 2012 o peticiji št. 0924/2011 vlagatelja Dana Pescoda (britanskega državljana) v imenu Evropske zveze slepih/Kraljevega državnega inštituta za slepe o dostopu slepih do knjig in drugega tiskanega gradiva O-000005/2012 – B7-0029/2012 in O-000006/2012 – B7-0030/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj Svetu in Komisiji z dne 13. januarja 2012 o peticiji št. 0924/2011 vlagatelja Dana Pescoda (britanskega državljana) v imenu Evropske zveze slepih/Kraljevega državnega inštituta za slepe o dostopu slepih do knjig in drugega tiskanega gradiva O-000005/2012 – B7-0029/2012 in O-000006/2012 – B7-0030/2012),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je v Evropski uniji dostop slepih in slabovidnih do knjig in drugega tiskanega gradiva močno omejen, saj 95 % vsega objavljenega gradiva nikoli ne pretvorijo v dostopne formate, na primer brajico, povečani tisk ali zvočne knjige; |
| --- | --- |

A.

ker je v Evropski uniji dostop slepih in slabovidnih do knjig in drugega tiskanega gradiva močno omejen, saj 95 % vsega objavljenega gradiva nikoli ne pretvorijo v dostopne formate, na primer brajico, povečani tisk ali zvočne knjige;

| B. | ker v svetovnem merilu ni mednarodnega standarda za namensko izjemo od avtorskih pravil za čezmejno distribucijo formatov, prilagojenih osebam z zmanjšano zmožnostjo branja; |
| --- | --- |

B.

ker v svetovnem merilu ni mednarodnega standarda za namensko izjemo od avtorskih pravil za čezmejno distribucijo formatov, prilagojenih osebam z zmanjšano zmožnostjo branja;

| C. | ker odbor za avtorske pravice pri Svetovni organizaciji za intelektualno lastnino preučuje možnost mednarodnega sporazuma, s katerim bi izboljšali dostop slepih in slabovidnih do knjig; |
| --- | --- |

C.

ker odbor za avtorske pravice pri Svetovni organizaciji za intelektualno lastnino preučuje možnost mednarodnega sporazuma, s katerim bi izboljšali dostop slepih in slabovidnih do knjig;

| D. | ker predstavniki Evropske unije dosledno nasprotujejo pravno zavezujočemu besedilu, podpirajo pa nezavezujoča priporočila; |
| --- | --- |

D.

ker predstavniki Evropske unije dosledno nasprotujejo pravno zavezujočemu besedilu, podpirajo pa nezavezujoča priporočila;

| E. | ker je v svoji resoluciji z dne 12. maja 2011 o izkoriščanju potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij (1) pozval EU, naj podpre zavezujoč sporazum Svetovne organizacije za intelektualno lastnino; |
| --- | --- |

E.

ker je v svoji resoluciji z dne 12. maja 2011 o izkoriščanju potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij (1) pozval EU, naj podpre zavezujoč sporazum Svetovne organizacije za intelektualno lastnino;

| F. | ker konvencija OZN o pravicah invalidov, zlasti njena člena 21 in 30, in evropska listina o temeljnih pravicah vzpostavljata načela v zvezi s prepovedjo diskriminacije invalidov; |
| --- | --- |

F.

ker konvencija OZN o pravicah invalidov, zlasti njena člena 21 in 30, in evropska listina o temeljnih pravicah vzpostavljata načela v zvezi s prepovedjo diskriminacije invalidov;

| 1. | poziva Svet in Komisijo, naj omenjeni sporazum podpreta kot zavezujočega glede avtorskih pravic za knjige in tiskano gradivo za slepe in slabovidne; |
| --- | --- |

1.

poziva Svet in Komisijo, naj omenjeni sporazum podpreta kot zavezujočega glede avtorskih pravic za knjige in tiskano gradivo za slepe in slabovidne;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0240.

---

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/50 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/50

---

Četrtek, 16. februar 2012Regionalna Konvencija o vseevropsko-sredozemskih preferencialnih pravilih o poreklu

P7_TA(2012)0060

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi regionalne Konvencije o vseevropsko-sredozemskih preferencialnih pravilih o poreklu (2012/2519(RSP))

2013/C 249 E/14

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. oktobra 2005 o ponovni oceni barcelonskega procesa (1) in resolucije z dne 25. novembra 2009 o evro-sredozemskem gospodarskem in trgovinskem partnerstvu ob bližajoči se osmi ministrski konferenci Euromed o trgovini (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. oktobra 2005 o ponovni oceni barcelonskega procesa (1) in resolucije z dne 25. novembra 2009 o evro-sredozemskem gospodarskem in trgovinskem partnerstvu ob bližajoči se osmi ministrski konferenci Euromed o trgovini (2),

| — | ob upoštevanju Barcelonske deklaracije z dne 28. novembra 1995, s katero je bilo vzpostavljeno partnerstvo med Evropsko unijo in državami južnega in vzhodnega Sredozemlja, in delovnega programa, sprejetega na tej konferenci, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Barcelonske deklaracije z dne 28. novembra 1995, s katero je bilo vzpostavljeno partnerstvo med Evropsko unijo in državami južnega in vzhodnega Sredozemlja, in delovnega programa, sprejetega na tej konferenci,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije Evropskemu svetu, Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 8. marca 2011 o partnerstvu za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja (COM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije Evropskemu svetu, Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 8. marca 2011 o partnerstvu za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja (COM(2011)0200),

| — | ob upoštevanju evro-sredozemskega časovnega načrta za trgovino do leta 2010 in po njem, kakor je bil sprejet na osmi ministrski konferenci Unije za Sredozemlje o trgovini leta 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evro-sredozemskega časovnega načrta za trgovino do leta 2010 in po njem, kakor je bil sprejet na osmi ministrski konferenci Unije za Sredozemlje o trgovini leta 2009,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije Evropskemu svetu, Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 25. maja 2011 z naslovom Nov odziv na spremembe v sosedstvu (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije Evropskemu svetu, Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 25. maja 2011 z naslovom Nov odziv na spremembe v sosedstvu (COM(2011)0303),

| — | ob upoštevanju evro-sredozemskih pridružitvenih sporazumov med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Tunizijo (3), Izraelom (4), Marokom (5), Jordanijo (6), Egiptom (7), Libanonom (8) in Alžirijo (9) na drugi strani, in Evro-sredozemskega začasnega pridružitvenega sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Palestinsko osvobodilno organizacijo v korist Palestinske uprave (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evro-sredozemskih pridružitvenih sporazumov med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Tunizijo (3), Izraelom (4), Marokom (5), Jordanijo (6), Egiptom (7), Libanonom (8) in Alžirijo (9) na drugi strani, in Evro-sredozemskega začasnega pridružitvenega sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Palestinsko osvobodilno organizacijo v korist Palestinske uprave (10),

| — | ob upoštevanju sklepa št. 1/95 pridružitvenega sveta ES-Turčija z dne 22. decembra 1995 o izvajanju zaključne faze carinske unije (96/142/ES), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa št. 1/95 pridružitvenega sveta ES-Turčija z dne 22. decembra 1995 o izvajanju zaključne faze carinske unije (96/142/ES),

| — | ob upoštevanju presoje vpliva evro-sredozemskega območja prostotrgovinske izmenjave na trajnostni razvoj, ki jo je pripravil Inštitut za razvojno politiko in upravljanje Univerze v Manchestru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju presoje vpliva evro-sredozemskega območja prostotrgovinske izmenjave na trajnostni razvoj, ki jo je pripravil Inštitut za razvojno politiko in upravljanje Univerze v Manchestru,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2007 o ustanovitvi evro-sredozemskega območja prostotrgovinske izmenjave (11) ter ustreznih razmislekov, ki jih obravnava ta resolucija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2007 o ustanovitvi evro-sredozemskega območja prostotrgovinske izmenjave (11) ter ustreznih razmislekov, ki jih obravnava ta resolucija,

| — | ob upoštevanju sklepov evro-sredozemskih ministrskih konferenc in sektorskih ministrskih konferenc, ki so se odvijale od začetka barcelonskega procesa naprej, in zlasti sklepov devete ministrske konference Unije za Sredozemlje o trgovini z dne 11. novembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov evro-sredozemskih ministrskih konferenc in sektorskih ministrskih konferenc, ki so se odvijale od začetka barcelonskega procesa naprej, in zlasti sklepov devete ministrske konference Unije za Sredozemlje o trgovini z dne 11. novembra 2010,

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča z dne 25. februarja 2010 v zadevi C-386/08, Brita GmbH proti Hauptzollamt Hamburg-Hafen, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča z dne 25. februarja 2010 v zadevi C-386/08, Brita GmbH proti Hauptzollamt Hamburg-Hafen,

| — | ob upoštevanju izjave EU ob četrtem srečanju pridružitvenega sveta EU-Izrael, ki je potekalo v Bruslju 17. in 18. novembra 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave EU ob četrtem srečanju pridružitvenega sveta EU-Izrael, ki je potekalo v Bruslju 17. in 18. novembra 2003,

| — | ob upoštevanju tehnične ureditve EU-Izrael glede protokola št. 4 k pridružitvenemu sporazumu EU-Izrael in obvestila Komisije uvoznikom z naslovom Uvoz iz Izraela v Skupnost (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tehnične ureditve EU-Izrael glede protokola št. 4 k pridružitvenemu sporazumu EU-Izrael in obvestila Komisije uvoznikom z naslovom Uvoz iz Izraela v Skupnost (12),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o bližnjevzhodnem mirovnem procesu, sprejetih na 2985. seji Sveta za zunanje zadeve v Bruslju dne 8. decembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o bližnjevzhodnem mirovnem procesu, sprejetih na 2985. seji Sveta za zunanje zadeve v Bruslju dne 8. decembra 2009,

| — | ob upoštevanju obvestila Komisije v zvezi z začetkom uporabe protokolov o pravilih glede porekla, ki določajo diagonalno kumulacijo med Evropsko unijo, Alžirijo, Egiptom, Ferskimi otoki, Islandijo, Izraelom, Jordanijo, Libanonom, Marokom, Norveško, Švico (vključno z Lihtenštajnom), Sirijo, Tunizijo, Turčijo ter Zahodnim bregom in Gazo (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obvestila Komisije v zvezi z začetkom uporabe protokolov o pravilih glede porekla, ki določajo diagonalno kumulacijo med Evropsko unijo, Alžirijo, Egiptom, Ferskimi otoki, Islandijo, Izraelom, Jordanijo, Libanonom, Marokom, Norveško, Švico (vključno z Lihtenštajnom), Sirijo, Tunizijo, Turčijo ter Zahodnim bregom in Gazo (13),

| — | ob upoštevanju sporazuma med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Ferskih otokov na drugi strani (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Ferskih otokov na drugi strani (14),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) svojega poslovnika,

| A. | ker vseevropsko-sredozemsko območje diagonalne kumulacije porekla temelji na mnogih dvostranskih protokolih o pravilih glede porekla, ki so prezapleteni, da bi lahko imela podjetja, zlasti mala in srednja, ter države korist od njih; |
| --- | --- |

A.

ker vseevropsko-sredozemsko območje diagonalne kumulacije porekla temelji na mnogih dvostranskih protokolih o pravilih glede porekla, ki so prezapleteni, da bi lahko imela podjetja, zlasti mala in srednja, ter države korist od njih;

| B. | ker je oktobra 2007 ministrska konferenca Euromed o trgovini v Lizboni odobrila pripravo konvencije, ki bi združila vse protokole za vseevropsko-sredozemsko območje v poenostavljen instrument, da bi se s tem olajšala uporaba vseevropsko-sredozemske kumulacije porekla; ker je bila ta konvencija potrjena na deveti ministrski trgovinski konferenci Unije za Sredozemlje 11. novembra 2010; |
| --- | --- |

B.

ker je oktobra 2007 ministrska konferenca Euromed o trgovini v Lizboni odobrila pripravo konvencije, ki bi združila vse protokole za vseevropsko-sredozemsko območje v poenostavljen instrument, da bi se s tem olajšala uporaba vseevropsko-sredozemske kumulacije porekla; ker je bila ta konvencija potrjena na deveti ministrski trgovinski konferenci Unije za Sredozemlje 11. novembra 2010;

| C. | ker je geografsko področje uporabe te konvencije razširjeno tudi na udeleženke stabilizacijsko-pridružitvenega procesa, s čimer so se koristi vseevropsko-sredozemske kumulacije porekla bistveno povečale; |
| --- | --- |

C.

ker je geografsko področje uporabe te konvencije razširjeno tudi na udeleženke stabilizacijsko-pridružitvenega procesa, s čimer so se koristi vseevropsko-sredozemske kumulacije porekla bistveno povečale;

| D. | ker bi kljub tem zelo pozitivnim korakom ravno zaradi tega katera koli zloraba ali izogibanje pravilom o kumulaciji porekla imelo tudi širši geografski vpliv; |
| --- | --- |

D.

ker bi kljub tem zelo pozitivnim korakom ravno zaradi tega katera koli zloraba ali izogibanje pravilom o kumulaciji porekla imelo tudi širši geografski vpliv;

| E. | ker je EU pridružitveni sporazum sklenila z Izraelom in s Palestino, pri čemer oba vključujeta sporazum o prosti trgovini z ločenimi in različnimi določbami glede preferenčne trgovinske obravnave; |
| --- | --- |

E.

ker je EU pridružitveni sporazum sklenila z Izraelom in s Palestino, pri čemer oba vključujeta sporazum o prosti trgovini z ločenimi in različnimi določbami glede preferenčne trgovinske obravnave;

| F. | ker Svet Evropske unije v svojih sklepih o bližnjevzhodnem mirovnem procesu z dne 8. decembra 2009 znova opozarja, da „so naselbine v skladu z mednarodnim pravom nezakonite, ovirajo vzpostavitev miru in ogrožajo rešitev, temelječo na soobstoju dveh držav“; |
| --- | --- |

F.

ker Svet Evropske unije v svojih sklepih o bližnjevzhodnem mirovnem procesu z dne 8. decembra 2009 znova opozarja, da „so naselbine v skladu z mednarodnim pravom nezakonite, ovirajo vzpostavitev miru in ogrožajo rešitev, temelječo na soobstoju dveh držav“;

| G. | ker je stališče EU, da proizvodi iz krajev pod izraelsko upravo od leta 1967 niso upravičeni do preferencialne tarifne obravnave, ki jo predvideva pridružitveni sporazum EU-Izrael; |
| --- | --- |

G.

ker je stališče EU, da proizvodi iz krajev pod izraelsko upravo od leta 1967 niso upravičeni do preferencialne tarifne obravnave, ki jo predvideva pridružitveni sporazum EU-Izrael;

| H. | ker dejstvo, da Izrael uporablja pridružitveni sporazum EU-Izrael za zasedena ozemlja, povzroča neprimerno izvajanje zakonodaje EU, kar v skladu s potrditvijo Sodišča v sodbi Brita GmbH proti Hauptzollamt Hamburg-Hafen carinskim organom držav članic ne omogoča dodelitve preferenčne obravnave v skladu s pridružitvenim sporazumom EU-Izrael za proizvode z ozemelj, ki jih je zasedel Izrael; |
| --- | --- |

H.

ker dejstvo, da Izrael uporablja pridružitveni sporazum EU-Izrael za zasedena ozemlja, povzroča neprimerno izvajanje zakonodaje EU, kar v skladu s potrditvijo Sodišča v sodbi Brita GmbH proti Hauptzollamt Hamburg-Hafen carinskim organom držav članic ne omogoča dodelitve preferenčne obravnave v skladu s pridružitvenim sporazumom EU-Izrael za proizvode z ozemelj, ki jih je zasedel Izrael;

| I. | ker so evropski državljani jasno izrazili svojo voljo glede proizvodov s palestinskih zasedenih ozemelj; |
| --- | --- |

I.

ker so evropski državljani jasno izrazili svojo voljo glede proizvodov s palestinskih zasedenih ozemelj;

| J. | ker se EU srečuje z različnimi težavami pri izvajanju pravil o poreklu v zvezi s proizvodi iz naselij na zasedenih ozemljih; ker je svoji deklaraciji za četrto srečanje pridružitvenega sveta EU-Izrael leta 2003 EU poudarila „pomen rešitve dvostranskega vprašanja pravil o poreklu pred spremembo protokola o poreklu“, da se lahko izvaja vseevropsko-sredozemska kumulacija porekla; ker si Evropska komisija v odsotnosti take rešitve ta vprašanja prizadeva obravnavati s sklepom pravno nezavezujoče dvostranske tehnične ureditve z Izraelom, v skladu s katero Izrael v vsak dokument dokazila o poreklu vključi poštne številke krajev, kjer so bili proizvedeni proizvodi, zajeti v tem dokumentu, kar carinskim organom EU omogoča, da za proizvode iz izraelskih naselij neposredno naložijo nepreferenčne dajatve; |
| --- | --- |

J.

ker se EU srečuje z različnimi težavami pri izvajanju pravil o poreklu v zvezi s proizvodi iz naselij na zasedenih ozemljih; ker je svoji deklaraciji za četrto srečanje pridružitvenega sveta EU-Izrael leta 2003 EU poudarila „pomen rešitve dvostranskega vprašanja pravil o poreklu pred spremembo protokola o poreklu“, da se lahko izvaja vseevropsko-sredozemska kumulacija porekla; ker si Evropska komisija v odsotnosti take rešitve ta vprašanja prizadeva obravnavati s sklepom pravno nezavezujoče dvostranske tehnične ureditve z Izraelom, v skladu s katero Izrael v vsak dokument dokazila o poreklu vključi poštne številke krajev, kjer so bili proizvedeni proizvodi, zajeti v tem dokumentu, kar carinskim organom EU omogoča, da za proizvode iz izraelskih naselij neposredno naložijo nepreferenčne dajatve;

| K. | ker ta tehnična ureditev obstaja samo med EU in Izraelom na eni strani ter med državami Efte in Izraelom na drugi strani; ker predlagana konvencija na noben način ne razširja tega sporazuma na geografsko ozemlje, ki je v njej zajeto, niti ne zavezuje drugih pogodbenic; |
| --- | --- |

K.

ker ta tehnična ureditev obstaja samo med EU in Izraelom na eni strani ter med državami Efte in Izraelom na drugi strani; ker predlagana konvencija na noben način ne razširja tega sporazuma na geografsko ozemlje, ki je v njej zajeto, niti ne zavezuje drugih pogodbenic;

| L. | ker pravila tehnične ureditve že zahtevajo, da Izrael in njegovi izvozniki uporabljajo ločevanje med proizvodnimi dejavnostmi, izvedenimi na ozemljih pod izraelsko upravo od leta 1967, ter proizvodnjo, izvedeno na mednarodno priznanem ozemlju izraelske države; |
| --- | --- |

L.

ker pravila tehnične ureditve že zahtevajo, da Izrael in njegovi izvozniki uporabljajo ločevanje med proizvodnimi dejavnostmi, izvedenimi na ozemljih pod izraelsko upravo od leta 1967, ter proizvodnjo, izvedeno na mednarodno priznanem ozemlju izraelske države;

| M. | ker konvencija v svoji sedanji obliki ne bo zagotavljala dodatnih pravnih sredstev Evropski uniji ali kateri koli pogodbenici v primerih, kadar se šteje, da pravila o kumulaciji niso bila primerno izpolnjena; |
| --- | --- |

M.

ker konvencija v svoji sedanji obliki ne bo zagotavljala dodatnih pravnih sredstev Evropski uniji ali kateri koli pogodbenici v primerih, kadar se šteje, da pravila o kumulaciji niso bila primerno izpolnjena;

| N. | ker so carinski organi posameznih držav članic EU odgovorni za preverjanje veljavnosti zahtevkov v zvezi s preferencialnim poreklom proizvodov, uvoženih v EU; ker carinski organi kljub svojim najboljšim prizadevanjem nikakor ne morejo preveriti in nadzorovati vsakega posameznega dokumenta dokazila o poreklu in vsake pošiljke, preferencialno uvožene iz Izraela v EU; ker utegne konvencija ta logistični izziv še povečati, saj se bo povečalo število držav partneric, ki pri izvažanju proizvodov v skladu s sporazumi z EU kumulirajo proizvodnjo ali obdelavo z materiali, ki jih izvozi Izrael; |
| --- | --- |

N.

ker so carinski organi posameznih držav članic EU odgovorni za preverjanje veljavnosti zahtevkov v zvezi s preferencialnim poreklom proizvodov, uvoženih v EU; ker carinski organi kljub svojim najboljšim prizadevanjem nikakor ne morejo preveriti in nadzorovati vsakega posameznega dokumenta dokazila o poreklu in vsake pošiljke, preferencialno uvožene iz Izraela v EU; ker utegne konvencija ta logistični izziv še povečati, saj se bo povečalo število držav partneric, ki pri izvažanju proizvodov v skladu s sporazumi z EU kumulirajo proizvodnjo ali obdelavo z materiali, ki jih izvozi Izrael;

| O. | ker to vprašanje ne sme zavirati družbenega in gospodarskega povezovanja celotne regije, kljub temu, da je treba ustrezneje obravnavati težavo ugotavljanja dejanskega porekla proizvodov, ki jih izvozi Izrael; |
| --- | --- |

O.

ker to vprašanje ne sme zavirati družbenega in gospodarskega povezovanja celotne regije, kljub temu, da je treba ustrezneje obravnavati težavo ugotavljanja dejanskega porekla proizvodov, ki jih izvozi Izrael;

| P. | ker je arabska pomlad poudarila potrebo po poštenih in pravičnih pravilih, ki bi ljudem iz katere koli države in dežele Sredozemlja omogočila, da v celoti izkoristijo svoja gospodarska prizadevanja, EU pa, da ta prizadevanja jasno podpre; ker je glede na arabsko pomlad EU ponovno poudarila svoje prizadevanje, da bi vzpostavila tesnejše trgovinske vezi z arabskimi državami; |
| --- | --- |

P.

ker je arabska pomlad poudarila potrebo po poštenih in pravičnih pravilih, ki bi ljudem iz katere koli države in dežele Sredozemlja omogočila, da v celoti izkoristijo svoja gospodarska prizadevanja, EU pa, da ta prizadevanja jasno podpre; ker je glede na arabsko pomlad EU ponovno poudarila svoje prizadevanje, da bi vzpostavila tesnejše trgovinske vezi z arabskimi državami;

| Q. | ker Komisija v svojem skupnem sporočilu z dne 8. marca 2011„Partnerstvo za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja“ navaja sprejetje konvencije kot eno od orodij za povečanje vpliva trgovine in naložb v regiji; |
| --- | --- |

Q.

ker Komisija v svojem skupnem sporočilu z dne 8. marca 2011„Partnerstvo za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja“ navaja sprejetje konvencije kot eno od orodij za povečanje vpliva trgovine in naložb v regiji;

| R. | ker se evro-sredozemsko prostotrgovinsko območje ni uresničilo do leta 2010; ker je eden glavnih razlogov za neuresničitev pomanjkanje južno-južnega družbenega, trgovinskega in gospodarskega povezovanja med državami južnega Sredozemlja; |
| --- | --- |

R.

ker se evro-sredozemsko prostotrgovinsko območje ni uresničilo do leta 2010; ker je eden glavnih razlogov za neuresničitev pomanjkanje južno-južnega družbenega, trgovinskega in gospodarskega povezovanja med državami južnega Sredozemlja;

| S. | ker bi lahko bile posledice tega sporazuma zelo občutne za države in regije; |
| --- | --- |

S.

ker bi lahko bile posledice tega sporazuma zelo občutne za države in regije;

| 1. | meni, da je lahko mednarodna trgovina sredstvo za gospodarsko rast, gospodarsko diverzifikacijo in zmanjšanje revščine, vse to pa so nujni elementi za demokratizacijo sredozemske regije; podpira prizadevanja Komisije, da se omogoči preferenčni dostop do notranjega trga EU proizvodom, ki so bili proizvedeni in kumulirani v sredozemski regiji; |
| --- | --- |

1.

meni, da je lahko mednarodna trgovina sredstvo za gospodarsko rast, gospodarsko diverzifikacijo in zmanjšanje revščine, vse to pa so nujni elementi za demokratizacijo sredozemske regije; podpira prizadevanja Komisije, da se omogoči preferenčni dostop do notranjega trga EU proizvodom, ki so bili proizvedeni in kumulirani v sredozemski regiji;

| 2. | pozdravlja pobudo za poenostavitev uporabe sistema kumulacije pravil o poreklu v vseevropsko-sredozemskem območju; meni, da je regionalna konvencija za vseevropsko-sredozemska preferenčna pravila o poreklu pomemben korak k olajševanju trgovine ter družbenemu in gospodarskemu povezovanju v južnem sosedstvu; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja pobudo za poenostavitev uporabe sistema kumulacije pravil o poreklu v vseevropsko-sredozemskem območju; meni, da je regionalna konvencija za vseevropsko-sredozemska preferenčna pravila o poreklu pomemben korak k olajševanju trgovine ter družbenemu in gospodarskemu povezovanju v južnem sosedstvu;

| 3. | je zaskrbljen zaradi nespremenjenega stanja oblikovanja prostotrgovinskega območja Euromed, ki naj bi bilo predvidoma vzpostavljeno do leta 2010, a se ni uresničilo; obžaluje, ker različni udeleženci niso dosegli dejanskega napredka pri oblikovanju potrebnih pogojev; spodbuja tudi razvoj dvostranskega in večstranskega gospodarskega sodelovanja jug-jug, ki bi prineslo oprijemljive koristi za prebivalce in izboljšalo politično ozračje v regiji; priznava, da je bilo pomanjkanje znotrajregijske trgovine med državami južnega Sredozemlja osrednja ovira za projekt; vztraja, da mora vzpostavitev evro-sredozemskega prostotrgovinskega območja ostati eden od ciljev EU in njenih južnih partneric; to konvencijo razume kot pomemben korak k vzpostavitvi prostotrgovinskega območja ter kot morebitno spodbudo za okrepitev trgovine med državami juga; |
| --- | --- |

3.

je zaskrbljen zaradi nespremenjenega stanja oblikovanja prostotrgovinskega območja Euromed, ki naj bi bilo predvidoma vzpostavljeno do leta 2010, a se ni uresničilo; obžaluje, ker različni udeleženci niso dosegli dejanskega napredka pri oblikovanju potrebnih pogojev; spodbuja tudi razvoj dvostranskega in večstranskega gospodarskega sodelovanja jug-jug, ki bi prineslo oprijemljive koristi za prebivalce in izboljšalo politično ozračje v regiji; priznava, da je bilo pomanjkanje znotrajregijske trgovine med državami južnega Sredozemlja osrednja ovira za projekt; vztraja, da mora vzpostavitev evro-sredozemskega prostotrgovinskega območja ostati eden od ciljev EU in njenih južnih partneric; to konvencijo razume kot pomemben korak k vzpostavitvi prostotrgovinskega območja ter kot morebitno spodbudo za okrepitev trgovine med državami juga;

| 4. | upa, da se bodo nove demokracije, ki bodo po arabski pomladi nastale v regiji, zavzemale za človekove in socialne pravice ter poglobile politični dialog, s čimer bi se oblikovalo prijaznejše okolje za znotrajregijsko trgovino, saj so bile politike prejšnjih diktatorskih režimov delni razlog za pomanjkanje trgovine; spodbuja nove demokracije, naj tesno sodelujejo v okviru Agadirske skupine in v celoti izkoristijo to konvencijo; poziva Komisijo, naj tem novim demokracijam da tehnično pomoč, da bi lahko v celoti izkoristile trgovinske instrumente, ki so jim na voljo, vključno s to konvencijo; |
| --- | --- |

4.

upa, da se bodo nove demokracije, ki bodo po arabski pomladi nastale v regiji, zavzemale za človekove in socialne pravice ter poglobile politični dialog, s čimer bi se oblikovalo prijaznejše okolje za znotrajregijsko trgovino, saj so bile politike prejšnjih diktatorskih režimov delni razlog za pomanjkanje trgovine; spodbuja nove demokracije, naj tesno sodelujejo v okviru Agadirske skupine in v celoti izkoristijo to konvencijo; poziva Komisijo, naj tem novim demokracijam da tehnično pomoč, da bi lahko v celoti izkoristile trgovinske instrumente, ki so jim na voljo, vključno s to konvencijo;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da je konvencija enotni instrument, ki ustvarja potrebni pravni okvir za diagonalno kumulacijo ne samo med tradicionalnimi partnericami južnega Sredozemlja, ampak vključuje tudi udeleženke pri stabilizacijsko-pridružitvenem procesu in države Efte, s čimer daje kumulaciji širše geografsko področje uporabe, kumuliranemu izvozu pa širši sprejemni trg; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da je konvencija enotni instrument, ki ustvarja potrebni pravni okvir za diagonalno kumulacijo ne samo med tradicionalnimi partnericami južnega Sredozemlja, ampak vključuje tudi udeleženke pri stabilizacijsko-pridružitvenem procesu in države Efte, s čimer daje kumulaciji širše geografsko področje uporabe, kumuliranemu izvozu pa širši sprejemni trg;

| 6. | obžaluje, da konvencija ni bila nadgrajena z mehanizmom za reševanje sporov v primeru vprašanj v zvezi s preverjanjem dokazila o poreklu; ne verjame, da bo skupni odbor, ki ga ustanavlja konvencija, primeren instrument za reševanje teh vprašanj; poudarja, da se bodo zato ta vprašanja morala reševati v skladu z dvostranskimi mehanizmi za reševanje sporov, kjer obstajajo; |
| --- | --- |

6.

obžaluje, da konvencija ni bila nadgrajena z mehanizmom za reševanje sporov v primeru vprašanj v zvezi s preverjanjem dokazila o poreklu; ne verjame, da bo skupni odbor, ki ga ustanavlja konvencija, primeren instrument za reševanje teh vprašanj; poudarja, da se bodo zato ta vprašanja morala reševati v skladu z dvostranskimi mehanizmi za reševanje sporov, kjer obstajajo;

| 7. | meni, da bi konvencijo znatno okrepila vključitev enotnega in učinkovitega mehanizma, ki bi omogočil hitro in zadovoljivo reševanje sporov v zvezi s poreklom in kumulacijo proizvodov; poziva Komisijo, naj oceni možnost vključitve takega mehanizma v prihodnje preglede konvencij; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi konvencijo znatno okrepila vključitev enotnega in učinkovitega mehanizma, ki bi omogočil hitro in zadovoljivo reševanje sporov v zvezi s poreklom in kumulacijo proizvodov; poziva Komisijo, naj oceni možnost vključitve takega mehanizma v prihodnje preglede konvencij;

| 8. | obžaluje, da besedilo konvencije v prihodnosti ne predvideva nobenega pregleda ali revizije; meni, da bi tako zapletenemu in obsežnemu instrumentu, kakršen je konvencija, koristila pravočasna revizija; zato poziva Komisijo, naj razmisli o vključitvi klavzule o reviziji v konvencijo; |
| --- | --- |

8.

obžaluje, da besedilo konvencije v prihodnosti ne predvideva nobenega pregleda ali revizije; meni, da bi tako zapletenemu in obsežnemu instrumentu, kakršen je konvencija, koristila pravočasna revizija; zato poziva Komisijo, naj razmisli o vključitvi klavzule o reviziji v konvencijo;

| 9. | poudarja, da je zelo pomembno, da sklenitvi konvencije kolikor je mogoče hitro sledi revizija pravil o poreklu, ki veljajo za podpisnice konvencije, ter da se revizija izvede tako, da bodo pravila o poreklu za države južnega Sredozemlja usklajena s pravili, predlaganimi v novi uredbi o splošnem sistemu preferencialov; meni, da bi manj ugodna pravila o poreklu zmanjšala obseg možnosti, ki jih ponuja konvencija, in postavila južno soseščino v slabši položaj; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je zelo pomembno, da sklenitvi konvencije kolikor je mogoče hitro sledi revizija pravil o poreklu, ki veljajo za podpisnice konvencije, ter da se revizija izvede tako, da bodo pravila o poreklu za države južnega Sredozemlja usklajena s pravili, predlaganimi v novi uredbi o splošnem sistemu preferencialov; meni, da bi manj ugodna pravila o poreklu zmanjšala obseg možnosti, ki jih ponuja konvencija, in postavila južno soseščino v slabši položaj;

| 10. | je resno zaskrbljen zaradi prakse nekaterih podjetij, ki še vedno izkoriščajo pridružitveni sporazum EU-Izrael za izvoz blaga, proizvedenega na zasedenih ozemljih; zavrača to prakso in meni, da izpodbija mednarodne politike EU in predstavlja zlorabo širokih možnosti za utemeljen preferenčni dostop do notranjega trga Unije; zato poziva Komisijo, naj pripravi črno listo podjetij, ki vztrajajo pri teh praksah, in naj obvesti države članice; |
| --- | --- |

10.

je resno zaskrbljen zaradi prakse nekaterih podjetij, ki še vedno izkoriščajo pridružitveni sporazum EU-Izrael za izvoz blaga, proizvedenega na zasedenih ozemljih; zavrača to prakso in meni, da izpodbija mednarodne politike EU in predstavlja zlorabo širokih možnosti za utemeljen preferenčni dostop do notranjega trga Unije; zato poziva Komisijo, naj pripravi črno listo podjetij, ki vztrajajo pri teh praksah, in naj obvesti države članice;

| 11. | poudarja, da je Sodišče v sodbi Brita GmbH proti Hauptzollamt Hamburg-Hafen razsodilo, da morajo carinski organi držav članic uvoznic zavrniti preferenčno obravnavo v skladu s pridružitvenim sporazumom EU-Izrael za proizvode, izvožene v EU, s poreklom v krajih, ki jih je zasedel Izrael in za katere izraelski organi ne zagotovijo dovolj informacij, ki bi omogočile ugotovitev pravega porekla; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je Sodišče v sodbi Brita GmbH proti Hauptzollamt Hamburg-Hafen razsodilo, da morajo carinski organi držav članic uvoznic zavrniti preferenčno obravnavo v skladu s pridružitvenim sporazumom EU-Izrael za proizvode, izvožene v EU, s poreklom v krajih, ki jih je zasedel Izrael in za katere izraelski organi ne zagotovijo dovolj informacij, ki bi omogočile ugotovitev pravega porekla;

| 12. | meni, da izvajanje konvencije ne sme utrjevati ali vzpostaviti razmer, ki bi tako zlorabo omogočale ali spodbujale; poudarja, da konvencija v skladu z lastnimi uvodnimi izjavami na splošno ne bi smela povzročiti položaja, ki bi bil manj ugoden od prejšnjega razmerja med prostotrgovinskimi partnericami, ki izvajajo diagonalno kumulacijo; poziva Komisijo, naj sodeluje z Evropskim parlamentom, da instituciji združita politično voljo in težo v prizadevanjih, da se najde rešitev za to zlorabo notranjega trga; Komisijo vabi k predstavitvi novih predlogov za bolj neprepustno rešitev tega vprašanja; |
| --- | --- |

12.

meni, da izvajanje konvencije ne sme utrjevati ali vzpostaviti razmer, ki bi tako zlorabo omogočale ali spodbujale; poudarja, da konvencija v skladu z lastnimi uvodnimi izjavami na splošno ne bi smela povzročiti položaja, ki bi bil manj ugoden od prejšnjega razmerja med prostotrgovinskimi partnericami, ki izvajajo diagonalno kumulacijo; poziva Komisijo, naj sodeluje z Evropskim parlamentom, da instituciji združita politično voljo in težo v prizadevanjih, da se najde rešitev za to zlorabo notranjega trga; Komisijo vabi k predstavitvi novih predlogov za bolj neprepustno rešitev tega vprašanja;

| 13. | ugotavlja, da imajo države članice EU in Efte sklenjene tehnične ureditve z Izraelom, ki obravnavajo vprašanje teritorialnosti in do določenega obsega nudijo nekatere rešitve; meni, da rešitve, ki jih nudijo te tehnične ureditve, niso zadovoljive; poleg tega poudarja, da tehnične ureditve ne zavezujejo drugih pogodbenic regionalne konvencije; zato je zaskrbljen, da bi lahko regionalna konvencija povzročila še več primerov, v katerih bi druge pogodbenice imele težave pri zagotavljanju primerne kumulacije v skladu s sporazumi, ki jih imajo z EU, ko na svojih ozemljih obdelujejo in predelujejo proizvode, ki so jih uvozile na podlagi lastnih sporazumov z Izraelom; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da imajo države članice EU in Efte sklenjene tehnične ureditve z Izraelom, ki obravnavajo vprašanje teritorialnosti in do določenega obsega nudijo nekatere rešitve; meni, da rešitve, ki jih nudijo te tehnične ureditve, niso zadovoljive; poleg tega poudarja, da tehnične ureditve ne zavezujejo drugih pogodbenic regionalne konvencije; zato je zaskrbljen, da bi lahko regionalna konvencija povzročila še več primerov, v katerih bi druge pogodbenice imele težave pri zagotavljanju primerne kumulacije v skladu s sporazumi, ki jih imajo z EU, ko na svojih ozemljih obdelujejo in predelujejo proizvode, ki so jih uvozile na podlagi lastnih sporazumov z Izraelom;

| 14. | poziva Komisijo, naj pregleda in se po potrebi ponovno pogaja o tehnični ureditvi, da bi ta postala učinkovitejša in preprostejša; poziva Komisijo, naj poišče rešitev, ki bi jo bilo mogoče uporabiti tudi za blago, uvoženo iz tretjih držav pogodbenic, ki so na svojem ozemlju kumulirale obdelavo ali predelavo materialov, uvoženih v okviru sporazumov z Izraelom; poziva Komisijo, naj si prizadeva, da bodo v morebiten prihodnji pregled regionalne konvencije vključene določbe, ki bi vodile k enotni uporabi načela teritorialnosti v vseh državah podpisnicah; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj pregleda in se po potrebi ponovno pogaja o tehnični ureditvi, da bi ta postala učinkovitejša in preprostejša; poziva Komisijo, naj poišče rešitev, ki bi jo bilo mogoče uporabiti tudi za blago, uvoženo iz tretjih držav pogodbenic, ki so na svojem ozemlju kumulirale obdelavo ali predelavo materialov, uvoženih v okviru sporazumov z Izraelom; poziva Komisijo, naj si prizadeva, da bodo v morebiten prihodnji pregled regionalne konvencije vključene določbe, ki bi vodile k enotni uporabi načela teritorialnosti v vseh državah podpisnicah;

| 15. | ugotavlja, da v skladu s postopki iz trenutno veljavne tehnične ureditve med EU in Izraelom na eni strani ter med Efto in Izraelom na drugi strani carinske oblasti Izraela in tamkajšnji izvozniki že ločujejo med proizvodnimi dejavnostmi, izvedenimi na izraelskih naselbinah na zasedenih ozemljih, ter proizvodnjo, izvedeno na mednarodno priznanem ozemlju izraelske države; ugotavlja, da ti postopki ne zagotavljajo sporočanja rezultatov ločevanja, ki ga izvajajo izraelske oblasti in izvozniki, da bi omogočili carinskim organom EU pravilno, preprosto in učinkovito izvajanje ločevanja na enak način; poziva Komisijo, naj s carinskimi organi držav članic sodeluje pri iskanju rešitve, ki bi tehnično ureditev spremenila v preprost, učinkovit in zanesljiv mehanizem; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da v skladu s postopki iz trenutno veljavne tehnične ureditve med EU in Izraelom na eni strani ter med Efto in Izraelom na drugi strani carinske oblasti Izraela in tamkajšnji izvozniki že ločujejo med proizvodnimi dejavnostmi, izvedenimi na izraelskih naselbinah na zasedenih ozemljih, ter proizvodnjo, izvedeno na mednarodno priznanem ozemlju izraelske države; ugotavlja, da ti postopki ne zagotavljajo sporočanja rezultatov ločevanja, ki ga izvajajo izraelske oblasti in izvozniki, da bi omogočili carinskim organom EU pravilno, preprosto in učinkovito izvajanje ločevanja na enak način; poziva Komisijo, naj s carinskimi organi držav članic sodeluje pri iskanju rešitve, ki bi tehnično ureditev spremenila v preprost, učinkovit in zanesljiv mehanizem;

| 16. | meni, da je treba z Izraelom doseči soglasje o preprostem, učinkovitem in zanesljivem mehanizmu, ki naj zamenja obstoječo tehnično ureditev in na podlagi katerega bi izraelski izvozniki in carinski organi uporabljali enako ločevanje ter jasno in ustrezno navedli, kdaj so proizvodom dodelili status izdelka s poreklom na podlagi proizvodnih dejavnosti, izvedenih na ozemljih pod izraelsko upravo od leta 1967; |
| --- | --- |

16.

meni, da je treba z Izraelom doseči soglasje o preprostem, učinkovitem in zanesljivem mehanizmu, ki naj zamenja obstoječo tehnično ureditev in na podlagi katerega bi izraelski izvozniki in carinski organi uporabljali enako ločevanje ter jasno in ustrezno navedli, kdaj so proizvodom dodelili status izdelka s poreklom na podlagi proizvodnih dejavnosti, izvedenih na ozemljih pod izraelsko upravo od leta 1967;

| 17. | poziva države članice, naj njihovi carinski organi učinkovito uporabljajo tehnično ureditev in duha sodbe Sodišča v zvezi z izraelskimi kumuliranimi proizvodi, ki v EU vstopajo v skladu z diagonalno kumulacijo, določeno v regionalni konvenciji; meni, da bi morala Komisija prevzeti pobudo pri usklajevanju takih prizadevanj na ravni celotne EU, prav tako pa sprejeti tudi ukrepe za ozaveščanje carinskih organov posameznih držav članic EU glede tega, kako naj se tehnična ureditev uporablja za izraelske kumulirane proizvode; meni, da bi morali carinski organi EU bolje nadzorovati uporabo tehnične ureditve, da bi se preprečila zloraba preferencialne obravnave; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj njihovi carinski organi učinkovito uporabljajo tehnično ureditev in duha sodbe Sodišča v zvezi z izraelskimi kumuliranimi proizvodi, ki v EU vstopajo v skladu z diagonalno kumulacijo, določeno v regionalni konvenciji; meni, da bi morala Komisija prevzeti pobudo pri usklajevanju takih prizadevanj na ravni celotne EU, prav tako pa sprejeti tudi ukrepe za ozaveščanje carinskih organov posameznih držav članic EU glede tega, kako naj se tehnična ureditev uporablja za izraelske kumulirane proizvode; meni, da bi morali carinski organi EU bolje nadzorovati uporabo tehnične ureditve, da bi se preprečila zloraba preferencialne obravnave;

| 18. | ker v besedilu konvencije ni nobene take določbe, Komisijo poziva, naj po treh letih izvede oceno učinka, ki bi med drugim ocenila koristi, pridobljene s sprejetjem konvencije ter kumulacijski učinek, ki ga je konvencija sprožila pri praksah nekaterih zgoraj navedenih podjetij; |
| --- | --- |

18.

ker v besedilu konvencije ni nobene take določbe, Komisijo poziva, naj po treh letih izvede oceno učinka, ki bi med drugim ocenila koristi, pridobljene s sprejetjem konvencije ter kumulacijski učinek, ki ga je konvencija sprožila pri praksah nekaterih zgoraj navedenih podjetij;

| 19. | poudarja potrebo po večji ozaveščenosti glede možnosti, ki jih ponuja kumulacija, kakor je bila poenostavljena v skladu z novo vseevropsko-sredozemsko konvencijo, zlasti v poslovni skupnosti držav južnega Sredozemlja; podpira Komisijo pri pobudah, ki so namenjene takemu ozaveščanju; |
| --- | --- |

19.

poudarja potrebo po večji ozaveščenosti glede možnosti, ki jih ponuja kumulacija, kakor je bila poenostavljena v skladu z novo vseevropsko-sredozemsko konvencijo, zlasti v poslovni skupnosti držav južnega Sredozemlja; podpira Komisijo pri pobudah, ki so namenjene takemu ozaveščanju;

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom pogodbenic Regionalne konvencije o vseevropsko-sredozemskih pravilih o poreklu ter predsedniku Parlamentarne skupščine Unije za Sredozemlje. |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom pogodbenic Regionalne konvencije o vseevropsko-sredozemskih pravilih o poreklu ter predsedniku Parlamentarne skupščine Unije za Sredozemlje.

---

(1)  UL C 272 E, 9.11.2006, str. 570.

(2)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 35.

(3)  UL L 97, 30.3.1998, str. 2.

(4)  UL L 147, 21.6.2000, str. 3.

(5)  UL L 70, 18.3.2000, str. 2.

(6)  UL L 129, 15.5.2002, str. 3.

(7)  UL L 304, 30.9.2004, str. 39.

(8)  UL L 143, 30.5.2006, str. 2.

(9)  UL L 265, 10.10.2005, str. 2.

(10)  UL L 187, 16.7.1997, str. 3.

(11)  UL C 301 E, 13.12.2007, str. 210.

(12)  UL C 20, 25.1.2005, str. 2.

(13)  UL C 156, 26.5.2011, str. 3.

(14)  UL L 53, 22.2.1997, str. 2.

---

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/56 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/56

---

Četrtek, 16. februar 2012Prihodnost programa Globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES)

P7_TA(2012)0062

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o prihodnosti programa Globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES) (2012/2509(RSP))

2013/C 249 E/15

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. novembra 2011 o evropskem programu za spremljanje Zemlje (GMES) in njegovih dejavnostih (od leta 2014 naprej) (COM(2011)0831), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. novembra 2011 o evropskem programu za spremljanje Zemlje (GMES) in njegovih dejavnostih (od leta 2014 naprej) (COM(2011)0831),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. junija 2011 z naslovom „Proračun za strategijo Evropa 2020“ (COM(2011)0500), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. junija 2011 z naslovom „Proračun za strategijo Evropa 2020“ (COM(2011)0500),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2012 o vesoljski strategiji Evropske unije, ki koristi državljanom (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2012 o vesoljski strategiji Evropske unije, ki koristi državljanom (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 31. maja 2011 z naslovom „Za vesoljsko strategijo Evropske unije, ki koristi državljanom“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 31. maja 2011 z naslovom „Za vesoljsko strategijo Evropske unije, ki koristi državljanom“,

| — | ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor Komisiji o prihodnosti GMES (O-000325/2011 – B7-0027/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor Komisiji o prihodnosti GMES (O-000325/2011 – B7-0027/2012),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je program Globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES) ena od dveh vodilnih pobud Unije, ki ima ključno vlogo pri opazovanju Zemlje, nepogrešljivemu orodju na področju boja proti podnebnim spremembam in propadanju okolja, civilne zaščite in varnosti, trajnostnega razvoja, mobilnosti in obvladovanja kriz, ki gospodarstvu ponuja pomembne priložnosti, saj omogoča razvoj storitev za uporabnike in spodbujanje inovacij; |
| --- | --- |

A.

ker je program Globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES) ena od dveh vodilnih pobud Unije, ki ima ključno vlogo pri opazovanju Zemlje, nepogrešljivemu orodju na področju boja proti podnebnim spremembam in propadanju okolja, civilne zaščite in varnosti, trajnostnega razvoja, mobilnosti in obvladovanja kriz, ki gospodarstvu ponuja pomembne priložnosti, saj omogoča razvoj storitev za uporabnike in spodbujanje inovacij;

| B. | ker je GMES zelo pomemben za Evropo s političnega, strateškega in tehničnega vidika in ker ponuja znatno donosnost naložbe v obliki ekonomskih, socialnih in tehnoloških koristi; |
| --- | --- |

B.

ker je GMES zelo pomemben za Evropo s političnega, strateškega in tehničnega vidika in ker ponuja znatno donosnost naložbe v obliki ekonomskih, socialnih in tehnoloških koristi;

| C. | ker je bil GMES vzpostavljen kot program Unije, ki je financiran iz proračuna EU, iz katerega bo do leta 2013 prejel skupno približno 3,2 milijarde EUR, poteka pa pod vodstvom EU, ki je zanj odgovorna; |
| --- | --- |

C.

ker je bil GMES vzpostavljen kot program Unije, ki je financiran iz proračuna EU, iz katerega bo do leta 2013 prejel skupno približno 3,2 milijarde EUR, poteka pa pod vodstvom EU, ki je zanj odgovorna;

| D. | ker bi pomanjkanje verodostojnega finančnega načrta za zagotavljanje dolgoročnega in stabilnega financiranja utegnilo v dolgem roku privesti do višjih stroškov, razlik pri dostopu do informacij, ki izhajajo iz programa, in koristih za evropske državljane, prekinitve ali celo opustitve programa in zagotavljanja podatkov, nazadnje pa bi to lahko pomenilo, da je bilo dosedanje vlaganje v program brez koristi in da bo Evropa v okviru te pomembne vesoljske infrastrukture izgubila samostojnost in možnosti za tehnološki napredek; |
| --- | --- |

D.

ker bi pomanjkanje verodostojnega finančnega načrta za zagotavljanje dolgoročnega in stabilnega financiranja utegnilo v dolgem roku privesti do višjih stroškov, razlik pri dostopu do informacij, ki izhajajo iz programa, in koristih za evropske državljane, prekinitve ali celo opustitve programa in zagotavljanja podatkov, nazadnje pa bi to lahko pomenilo, da je bilo dosedanje vlaganje v program brez koristi in da bo Evropa v okviru te pomembne vesoljske infrastrukture izgubila samostojnost in možnosti za tehnološki napredek;

| E. | ker je Svet 31. maja 2011 zahteval, da se program GMES skladno z odgovornostjo Unije še naprej financira iz proračuna EU, več držav članic pa je že naznanilo nasprotovanje temu, da bi financiranje GMES urejal medvladni sporazum; ker se zaradi tega v predlaganem skladu za GMES najbrž ne bodo zbrala potrebna sredstva; |
| --- | --- |

E.

ker je Svet 31. maja 2011 zahteval, da se program GMES skladno z odgovornostjo Unije še naprej financira iz proračuna EU, več držav članic pa je že naznanilo nasprotovanje temu, da bi financiranje GMES urejal medvladni sporazum; ker se zaradi tega v predlaganem skladu za GMES najbrž ne bodo zbrala potrebna sredstva;

| 1. | obžaluje, ker je Komisija 30. novembra 2011 objavila le sporočilo, namesto da bi predložila zakonodajni predlog o GMES, saj veljavna Uredba (EU) št. 911/2010 zajema le začetne dejavnosti, leta 2013 pa preneha veljati; |
| --- | --- |

1.

obžaluje, ker je Komisija 30. novembra 2011 objavila le sporočilo, namesto da bi predložila zakonodajni predlog o GMES, saj veljavna Uredba (EU) št. 911/2010 zajema le začetne dejavnosti, leta 2013 pa preneha veljati;

| 2. | ne soglaša z usmeritvijo, ki jo je Komisija nakazala v sporočilu glede prihodnjega financiranja in upravljanja GMES, in sicer da je cilj medvladno financiranje projekta; je zaskrbljen, ker bo ta usmeritev zelo negativno vplivala na prihodnji razvoj programa, ki bo zaradi nje izgubil evropsko razsežnost, neskladna pa bo tudi z načeli preglednosti in polnega, odprtega in enakega dostopa za vse ter morebiti razumljena kot znak, da se EU odpoveduje tej vodilni pobudi; |
| --- | --- |

2.

ne soglaša z usmeritvijo, ki jo je Komisija nakazala v sporočilu glede prihodnjega financiranja in upravljanja GMES, in sicer da je cilj medvladno financiranje projekta; je zaskrbljen, ker bo ta usmeritev zelo negativno vplivala na prihodnji razvoj programa, ki bo zaradi nje izgubil evropsko razsežnost, neskladna pa bo tudi z načeli preglednosti in polnega, odprtega in enakega dostopa za vse ter morebiti razumljena kot znak, da se EU odpoveduje tej vodilni pobudi;

| 3. | ne verjame, da je financiranje GMES izvedljivo zunaj večletnega finančnega okvira – s strukturo financiranja in upravljanja, ki jo je Komisija predlagala v sporočilu; |
| --- | --- |

3.

ne verjame, da je financiranje GMES izvedljivo zunaj večletnega finančnega okvira – s strukturo financiranja in upravljanja, ki jo je Komisija predlagala v sporočilu;

| 4. | poudarja, da negotovost glede prihodnosti programa GMES in njegovega financiranja zelo negativno vpliva na razvoj in sprejem storitev in aplikacij GMES na trgu, te naj bi namreč ustvarjale gospodarsko rast in blaginjo za evropske državljane; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da negotovost glede prihodnosti programa GMES in njegovega financiranja zelo negativno vpliva na razvoj in sprejem storitev in aplikacij GMES na trgu, te naj bi namreč ustvarjale gospodarsko rast in blaginjo za evropske državljane;

| 5. | zato poziva Komisijo, naj hitro vloži zakonodajni predlog za dolgoročno upravljanje, financiranje in delovanje programa GMES, ki naj bo financiran znotraj večletnega finančnega okvira, s čimer bi zagotovili ustrezno uvajanje in delovanje programa ter uresničili cilj, da bi ta začel polno delovati z letom 2014; |
| --- | --- |

5.

zato poziva Komisijo, naj hitro vloži zakonodajni predlog za dolgoročno upravljanje, financiranje in delovanje programa GMES, ki naj bo financiran znotraj večletnega finančnega okvira, s čimer bi zagotovili ustrezno uvajanje in delovanje programa ter uresničili cilj, da bi ta začel polno delovati z letom 2014;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0013.

---

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/57 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/57

---

Četrtek, 16. februar 2012Smrtna kazen v Belorusiji, zlasti primer Dimitrija Kanavaljava in Vladislava Kavaljova

P7_TA(2012)0063

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o smrtni kazni v Belorusiji, zlasti primeru Dimitrija Kanavalava in Vladislava Kavaljova (2012/2539(RSP))

2013/C 249 E/16

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2009 o Belorusiji (1) in svojih drugih resolucij o tej zadevi, zlasti z dne 15. septembra 2011 (2), 12. maja 2011 (3), 10. marca 2011 (4) in 20. januarja 2011 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2009 o Belorusiji (1) in svojih drugih resolucij o tej zadevi, zlasti z dne 15. septembra 2011 (2), 12. maja 2011 (3), 10. marca 2011 (4) in 20. januarja 2011 (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o svetovnem dnevu boja proti smrtni kazni (6) in svojih prejšnjih resolucij o odpravi smrtne kazni, zlasti resolucije z dne 26. aprila 2007 o pobudi za vsesplošni moratorij za smrtno kazen (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o svetovnem dnevu boja proti smrtni kazni (6) in svojih prejšnjih resolucij o odpravi smrtne kazni, zlasti resolucije z dne 26. aprila 2007 o pobudi za vsesplošni moratorij za smrtno kazen (7),

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 65/206 z dne 21. decembra 2010, ki poziva k moratoriju za smrtno kazen, ter svojih prejšnjih resolucij iz leta 2007 in 2008 o smrtni kazni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 65/206 z dne 21. decembra 2010, ki poziva k moratoriju za smrtno kazen, ter svojih prejšnjih resolucij iz leta 2007 in 2008 o smrtni kazni,

| — | ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine OVSE z dne 6.–10. julija 2010 o smrtni kazni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine OVSE z dne 6.–10. julija 2010 o smrtni kazni,

| — | ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope 1857 (2012) z dne 25. januarja 2012 o razmerah v Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope 1857 (2012) z dne 25. januarja 2012 o razmerah v Belorusiji,

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 1. decembra 2011 o smrtni kazni v Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 1. decembra 2011 o smrtni kazni v Belorusiji,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Evropskega parlamenta Martina Schulza z dne 24. januarja 2012, v kateri je obsodil izrek smrtne kazni Dimitriju Kanavalavu in Vladislavu Kavaljovu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Evropskega parlamenta Martina Schulza z dne 24. januarja 2012, v kateri je obsodil izrek smrtne kazni Dimitriju Kanavalavu in Vladislavu Kavaljovu,

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta EU za zunanje zadeve z dne 23. januarja 2011 o omejevalnih ukrepih proti Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta EU za zunanje zadeve z dne 23. januarja 2011 o omejevalnih ukrepih proti Belorusiji,

| — | ob upoštevanju člena 2 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju izjave z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva, ki je 7.–9. maja 2009 potekalo v Pragi, in izjave o razmerah v Belorusiji, sprejete 30. septembra 2011 na vrhunskem srečanju vzhodnega partnerstva v Varšavi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva, ki je 7.–9. maja 2009 potekalo v Pragi, in izjave o razmerah v Belorusiji, sprejete 30. septembra 2011 na vrhunskem srečanju vzhodnega partnerstva v Varšavi,

| — | ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika,

| A. | ker je Belorusija edina država v Evropi, ki pozna smrtno kazen in še vedno izvaja usmrtitve; |
| --- | --- |

A.

ker je Belorusija edina država v Evropi, ki pozna smrtno kazen in še vedno izvaja usmrtitve;

| B. | ker so julija 2011 usmrtili Aleha Hriškavcova in Andreja Budiko, čeprav odbor ZN za človekove pravice še ni zaključil obravnave njunega primera, in ker so po poročanju borcev za človekove pravice v Belorusiji od leta 1991 usmrtili okoli 400 ljudi; |
| --- | --- |

B.

ker so julija 2011 usmrtili Aleha Hriškavcova in Andreja Budiko, čeprav odbor ZN za človekove pravice še ni zaključil obravnave njunega primera, in ker so po poročanju borcev za človekove pravice v Belorusiji od leta 1991 usmrtili okoli 400 ljudi;

| C. | ker je vrhovno sodišče Republike Belorusije smrtno kazen nazadnje izreklo 30. novembra 2011 Dimitriju Kanavalavu in Vladislavu Kavaljovu za domnevne teroristične napade v Vitebsku leta 2005, v Minsku leta 2008 in na podzemni železnici v Minsku aprila 2011; |
| --- | --- |

C.

ker je vrhovno sodišče Republike Belorusije smrtno kazen nazadnje izreklo 30. novembra 2011 Dimitriju Kanavalavu in Vladislavu Kavaljovu za domnevne teroristične napade v Vitebsku leta 2005, v Minsku leta 2008 in na podzemni železnici v Minsku aprila 2011;

| D. | ker po verodostojnih poročilih (Mednarodne federacije za človekove pravice (FIDH) in organizacije Human Rights Watch) marsikaj kaže na to, da sta tožilstvo in belorusko vrhovno sodišče vodila nepošteno sojenje in da so preiskavo zaznamovale številne kršitve človekovih pravic ter namerno neupoštevanje pomembnih dokazov o nedolžnosti obeh moških, in ker je po izjavah opazovalcev sojenja med predhodno preiskavo in sodno obravnavo zadeve prišlo do resnih kršitev postopka; |
| --- | --- |

D.

ker po verodostojnih poročilih (Mednarodne federacije za človekove pravice (FIDH) in organizacije Human Rights Watch) marsikaj kaže na to, da sta tožilstvo in belorusko vrhovno sodišče vodila nepošteno sojenje in da so preiskavo zaznamovale številne kršitve človekovih pravic ter namerno neupoštevanje pomembnih dokazov o nedolžnosti obeh moških, in ker je po izjavah opazovalcev sojenja med predhodno preiskavo in sodno obravnavo zadeve prišlo do resnih kršitev postopka;

| E. | ker so Dimitriju Kanavalavu in Vladislavu Kavaljovu onemogočili dostop do odvetnika; ker je iz zanesljivih virov razvidno, da so med zaslišanjem za pridobitev priznanja uporabili mučenje; ker ni forenzičnih dokazov, ki bi katerega od teh dveh moških povezali z eksplozijo, in ker na njiju ali na njunih oblačilih niso našli sledov o eksplozivu; |
| --- | --- |

E.

ker so Dimitriju Kanavalavu in Vladislavu Kavaljovu onemogočili dostop do odvetnika; ker je iz zanesljivih virov razvidno, da so med zaslišanjem za pridobitev priznanja uporabili mučenje; ker ni forenzičnih dokazov, ki bi katerega od teh dveh moških povezali z eksplozijo, in ker na njiju ali na njunih oblačilih niso našli sledov o eksplozivu;

| F. | ker so bili vsi pomembni dokazi, ki jih je tožilstvo predložilo med sojenjem, uničeni takoj po izreku sodbe vrhovnega sodišča; |
| --- | --- |

F.

ker so bili vsi pomembni dokazi, ki jih je tožilstvo predložilo med sojenjem, uničeni takoj po izreku sodbe vrhovnega sodišča;

| G. | ker ima v skladu z oddelkom 1 člena 14 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Republika Belorusija ratificirala, vsakdo pravico do pravične in javne obravnave pred pristojnim, neodvisnim in nepristranskim sodiščem; |
| --- | --- |

G.

ker ima v skladu z oddelkom 1 člena 14 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Republika Belorusija ratificirala, vsakdo pravico do pravične in javne obravnave pred pristojnim, neodvisnim in nepristranskim sodiščem;

| H. | ker so tajne službe ustrahovale in nadzirale starše Dimitrija Kanavalava in so bili pred njihovim domom redno nastanjeni agenti v civilnih oblačilih, tako da družinski člani več mesecev niso imeli možnosti, da bi komunicirali z zunanjim svetom; |
| --- | --- |

H.

ker so tajne službe ustrahovale in nadzirale starše Dimitrija Kanavalava in so bili pred njihovim domom redno nastanjeni agenti v civilnih oblačilih, tako da družinski člani več mesecev niso imeli možnosti, da bi komunicirali z zunanjim svetom;

| I. | ker je smrtna kazen v Belorusiji še vedno državna skrivnost in ker v skladu z beloruskim zakonom o izvrševanju kazenskih sankcij zaporniki, njihovi družinski člani in javnost ne poznajo datuma usmrtitve; ker se smrtna kazen izvede na samem, z ustrelitvijo, in sorodniki ne prejmejo trupla usmrčenega, da bi ga lahko pokopali, pa tudi ne izvedo, kje je pokopan; |
| --- | --- |

I.

ker je smrtna kazen v Belorusiji še vedno državna skrivnost in ker v skladu z beloruskim zakonom o izvrševanju kazenskih sankcij zaporniki, njihovi družinski člani in javnost ne poznajo datuma usmrtitve; ker se smrtna kazen izvede na samem, z ustrelitvijo, in sorodniki ne prejmejo trupla usmrčenega, da bi ga lahko pokopali, pa tudi ne izvedo, kje je pokopan;

| J. | ker je možno, da bodo Dimitrija Kanavalava in Vladislava Kavaljova kmalu usmrtili; |
| --- | --- |

J.

ker je možno, da bodo Dimitrija Kanavalava in Vladislava Kavaljova kmalu usmrtili;

| K. | ker je sodba vrhovnega sodišča dokončna in se nanjo ni mogoče pritožiti; ker lahko po beloruskem zakonu prošnjo za pomilostitev preuči predsednik države; ker je Vladislav Kavaljov Aleksandra Lukašenka prosil za pomilostitev, umik vseh obtožb in oprostitev kazenske odgovornosti, vendar doslej še ni prejel odgovora; |
| --- | --- |

K.

ker je sodba vrhovnega sodišča dokončna in se nanjo ni mogoče pritožiti; ker lahko po beloruskem zakonu prošnjo za pomilostitev preuči predsednik države; ker je Vladislav Kavaljov Aleksandra Lukašenka prosil za pomilostitev, umik vseh obtožb in oprostitev kazenske odgovornosti, vendar doslej še ni prejel odgovora;

| L. | ker so beloruske oblasti podpisale praško izjavo z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva, v kateri so se zavezale k spoštovanju načel mednarodnega prava in temeljnih vrednot, vključno z demokracijo, pravno državo, človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinami; |
| --- | --- |

L.

ker so beloruske oblasti podpisale praško izjavo z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva, v kateri so se zavezale k spoštovanju načel mednarodnega prava in temeljnih vrednot, vključno z demokracijo, pravno državo, človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinami;

| 1. | ponovno poudarja, da so Evropska unija in druge mednarodne institucije beloruske oblasti večkrat pozvale k odpravi smrtne kazni; |
| --- | --- |

1.

ponovno poudarja, da so Evropska unija in druge mednarodne institucije beloruske oblasti večkrat pozvale k odpravi smrtne kazni;

| 2. | poudarja, da je ta nepopravljiva, kruta, nečloveška in ponižujoča kazen, ki krši pravico do življenja, nesprejemljiva; obžaluje, da beloruske oblasti še vedno niso sprejele konkretnih ukrepov za odpravo smrtne kazni ali za takojšnjo uvedbo moratorija zanjo; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je ta nepopravljiva, kruta, nečloveška in ponižujoča kazen, ki krši pravico do življenja, nesprejemljiva; obžaluje, da beloruske oblasti še vedno niso sprejele konkretnih ukrepov za odpravo smrtne kazni ali za takojšnjo uvedbo moratorija zanjo;

| 3. | obsoja smrtno kazen, ki je bila izrečena Dimitriju Kanavalavu in Vladislavu Kavaljovu, ter Aleksandra Lukašenka poziva, naj ju pomilosti ter uvede moratorij na smrtno kazen in usmrtitve, da bi odpravili smrtno kazen in kazenskega sistema, in sicer z ratifikacijo drugega fakultativnega protokola k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah, v skladu z mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

3.

obsoja smrtno kazen, ki je bila izrečena Dimitriju Kanavalavu in Vladislavu Kavaljovu, ter Aleksandra Lukašenka poziva, naj ju pomilosti ter uvede moratorij na smrtno kazen in usmrtitve, da bi odpravili smrtno kazen in kazenskega sistema, in sicer z ratifikacijo drugega fakultativnega protokola k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah, v skladu z mednarodnimi standardi;

| 4. | poziva pristojne beloruske oblasti, naj v celoti, pravično in nepristransko raziščejo obtožbe, podane v tem kontekstu, in naj žrtvam grozljivih terorističnih dejanj zagotovijo pravo pravico; |
| --- | --- |

4.

poziva pristojne beloruske oblasti, naj v celoti, pravično in nepristransko raziščejo obtožbe, podane v tem kontekstu, in naj žrtvam grozljivih terorističnih dejanj zagotovijo pravo pravico;

| 5. | poziva Svet in Komisijo, naj v prizadevanjih za odpravo smrtne kazni v Belorusiji uporabita vsa razpoložljiva orodja diplomacije in pomoč v obliki sodelovanja; |
| --- | --- |

5.

poziva Svet in Komisijo, naj v prizadevanjih za odpravo smrtne kazni v Belorusiji uporabita vsa razpoložljiva orodja diplomacije in pomoč v obliki sodelovanja;

| 6. | poziva države vzhodnega partnerstva in Rusijo, naj Belorusiji odločno priporočijo, da uvede moratorij za smrtno kazen; |
| --- | --- |

6.

poziva države vzhodnega partnerstva in Rusijo, naj Belorusiji odločno priporočijo, da uvede moratorij za smrtno kazen;

| 7. | močno spodbuja civilno družbo in nevladne organizacije v Belorusiji, naj si prizadevajo za odpravo smrtne kazni; |
| --- | --- |

7.

močno spodbuja civilno družbo in nevladne organizacije v Belorusiji, naj si prizadevajo za odpravo smrtne kazni;

| 8. | poziva beloruske oblasti, naj nadaljujejo delo parlamentarne delovne skupine za smrtno kazen, ki je začela delovati leta 2010, da bi uskladile domačo zakonodajo z obveznostmi, ki jih ima država na podlagi mednarodnih pogodb o človekovih pravicah, in zagotovile dosledno spoštovanje mednarodno priznanih standardov poštenega sojenja; |
| --- | --- |

8.

poziva beloruske oblasti, naj nadaljujejo delo parlamentarne delovne skupine za smrtno kazen, ki je začela delovati leta 2010, da bi uskladile domačo zakonodajo z obveznostmi, ki jih ima država na podlagi mednarodnih pogodb o človekovih pravicah, in zagotovile dosledno spoštovanje mednarodno priznanih standardov poštenega sojenja;

| 9. | spodbuja beloruske oblasti, naj podpirajo vlogo sodstva in njegove dejavnosti v Belorusiji brez vmešavanja ali pritiskov izvršilne veje oblasti, naj izvajajo priporočila posebnega poročevalca Združenih narodov o neodvisnosti sodnikov in odvetnikov, naj zagotovijo ustrezno javno prepoznavnost sodnih postopkov in naj se uskladijo z obveznostmi v okviru človeške razsežnosti OVSE, zlasti na področju pravne države; |
| --- | --- |

9.

spodbuja beloruske oblasti, naj podpirajo vlogo sodstva in njegove dejavnosti v Belorusiji brez vmešavanja ali pritiskov izvršilne veje oblasti, naj izvajajo priporočila posebnega poročevalca Združenih narodov o neodvisnosti sodnikov in odvetnikov, naj zagotovijo ustrezno javno prepoznavnost sodnih postopkov in naj se uskladijo z obveznostmi v okviru človeške razsežnosti OVSE, zlasti na področju pravne države;

| 10. | obsoja nenehno preganjanje zagovornikov človekovih pravic in pripadnikov demokratične opozicije ter nadlegovanje aktivistov civilne družbe in neodvisnih medijev v Belorusiji iz političnih razlogov; zahteva takojšnjo izpustitev vseh posameznikov, obsojenih zaradi političnih razlogov, ki so bodisi zaprti bodisi prestajajo drugačne oblike kaznovanja, tudi Alesa Bjaljackega, vodjo centra za človekove pravice Vjasna in podpredsednika Mednarodne federacije za človekove pravice (FIDH); |
| --- | --- |

10.

obsoja nenehno preganjanje zagovornikov človekovih pravic in pripadnikov demokratične opozicije ter nadlegovanje aktivistov civilne družbe in neodvisnih medijev v Belorusiji iz političnih razlogov; zahteva takojšnjo izpustitev vseh posameznikov, obsojenih zaradi političnih razlogov, ki so bodisi zaprti bodisi prestajajo drugačne oblike kaznovanja, tudi Alesa Bjaljackega, vodjo centra za človekove pravice Vjasna in podpredsednika Mednarodne federacije za človekove pravice (FIDH);

| 11. | zahteva takojšnjo brezpogojno izpustitev vseh političnih zapornikov; pozdravlja sklep Sveta za zunanje zadeve z dne 23. januarja 2012, da razširijo merila za sankcije, ki bodo v prihodnje omogočala določitev odgovornih za resne kršitve človekovih pravic ali za zatiranje civilne družbe in demokratične opozicije v Belorusiji, in ponovno poudarja, da v dialogu med EU in Belorusijo ne more priti do napredka, če Belorusija ne napreduje v smeri demokracije, človekovih pravic in pravne države in dokler ne bodo brezpogojno izpuščeni vsi politični zaporniki in jim ne bodo v celoti obnovljene državljanske pravice, vključno z dvema nekdanjima predsedniškima kandidatoma Mikolajem Statkevičem in Andrejem Sanjikovom, voditeljema predsedniških kampanj kandidatov demokratične opozicije Pavlom Sevjarincem in Dimitrijem Bandarenko ter Sergejem Kavalenko, političnim zapornikom, ki je pridržan, ker je domnevno prekršil hišni pripor, sedaj pa že dlje časa gladovno stavka, zaradi česar se je njegovo zdravje zelo poslabšalo in je sedaj neposredno ogroženo tudi njegovo življenje; |
| --- | --- |

11.

zahteva takojšnjo brezpogojno izpustitev vseh političnih zapornikov; pozdravlja sklep Sveta za zunanje zadeve z dne 23. januarja 2012, da razširijo merila za sankcije, ki bodo v prihodnje omogočala določitev odgovornih za resne kršitve človekovih pravic ali za zatiranje civilne družbe in demokratične opozicije v Belorusiji, in ponovno poudarja, da v dialogu med EU in Belorusijo ne more priti do napredka, če Belorusija ne napreduje v smeri demokracije, človekovih pravic in pravne države in dokler ne bodo brezpogojno izpuščeni vsi politični zaporniki in jim ne bodo v celoti obnovljene državljanske pravice, vključno z dvema nekdanjima predsedniškima kandidatoma Mikolajem Statkevičem in Andrejem Sanjikovom, voditeljema predsedniških kampanj kandidatov demokratične opozicije Pavlom Sevjarincem in Dimitrijem Bandarenko ter Sergejem Kavalenko, političnim zapornikom, ki je pridržan, ker je domnevno prekršil hišni pripor, sedaj pa že dlje časa gladovno stavka, zaradi česar se je njegovo zdravje zelo poslabšalo in je sedaj neposredno ogroženo tudi njegovo življenje;

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Republike Belorusije, Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi. |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Republike Belorusije, Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi.

---

(1)  UL C 286 E, 22.10.2010, str. 16.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0392.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0244.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0099.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0022.

(6)  UL C 371 E, 20.12.2011, str. 5.

(7)  UL C 74 E, 20.3.2008, str. 775.

---

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/60 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/60

---

Četrtek, 16. februar 2012Egipt: nedavni dogodki

P7_TA(2012)0064

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o nedavnih dogodkih v Egiptu (2012/2541(RSP))

2013/C 249 E/17

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Egiptu, predvsem z dne 17. novembra 2011 o Egiptu, zlasti o primeru blogerja Ale Abda El Fataha (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Egiptu, predvsem z dne 17. novembra 2011 o Egiptu, zlasti o primeru blogerja Ale Abda El Fataha (1),

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je podpisal tudi Egipt, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je podpisal tudi Egipt,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton z dne 2. februarja 2012 o tragediji na nogometnem stadionu v Egiptu in z dne 1. februarja 2012 o nenehnem represivnem ukrepanju nad civilno družbo v Egiptu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton z dne 2. februarja 2012 o tragediji na nogometnem stadionu v Egiptu in z dne 1. februarja 2012 o nenehnem represivnem ukrepanju nad civilno družbo v Egiptu,

| — | ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med EU in Egiptom iz leta 2004 ter akcijskega načrta iz leta 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med EU in Egiptom iz leta 2004 ter akcijskega načrta iz leta 2007,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 10. oktobra 2011 in sklepov Evropskega sveta o Egiptu z dne 23. oktobra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 10. oktobra 2011 in sklepov Evropskega sveta o Egiptu z dne 23. oktobra 2011,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in odboru regij z dne 25. maja 2011 o novem odzivu na spremembe v sosedstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in odboru regij z dne 25. maja 2011 o novem odzivu na spremembe v sosedstvu,

| — | ob upoštevanju razvoja evropske sosedske politike od leta 2004 in predvsem poročil Komisije o napredku na področju njenega izvajanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razvoja evropske sosedske politike od leta 2004 in predvsem poročil Komisije o napredku na področju njenega izvajanja,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Evropskemu svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in odboru regij o partnerstvu za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Evropskemu svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in odboru regij o partnerstvu za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic iz leta 2004, posodobljenih leta 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic iz leta 2004, posodobljenih leta 2008,

| — | ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika,

| A. | ker je položaj nevladnih organizacij v Egiptu zaskrbljujoč; ker je bilo oktobra 2011 napovedano oblikovanje odbora za pregled civilnih institucij in nevladnih organizacij, da bi okrepili pravni nadzor nad tujim financiranjem organizacij civilne družbe in političnih fundacij, nato pa je bila centralna banka zaprošena, naj spremlja vse bančne transferje v vladne organizacije in iz njih; ker so bile pisarne 10 organizacij, financiranih iz tujine, preiskane, te organizacije pa je preiskoval vrhovni svet oboroženih sil in nato 29. decembra 2011 prepovedal njihovo delovanje; ker je 5. februarja 2012 egiptovska vojaška vlada objavila, da bo sodila 19 ameriškim državljanom in še 24 drugim osebam v okviru kriminalne preiskave tujega financiranja neprofitnih organizacij, ki delujejo v Egiptu; ker egiptovski sodniki preiskujejo domnevno nezakonito tuje financiranje prodemokratičnih nevladnih organizacij in političnih fundacij in ker so bili primeri 44 obtožencev, med njimi je 19 Američanov, 14 Egipčanov, pet Srbov, dva Nemca, dva Libanonca, Jordanec in Palestinec, posredovanih kazenskemu sodišču v Kairu, njim pa je prepovedano zapustiti državo; |
| --- | --- |

A.

ker je položaj nevladnih organizacij v Egiptu zaskrbljujoč; ker je bilo oktobra 2011 napovedano oblikovanje odbora za pregled civilnih institucij in nevladnih organizacij, da bi okrepili pravni nadzor nad tujim financiranjem organizacij civilne družbe in političnih fundacij, nato pa je bila centralna banka zaprošena, naj spremlja vse bančne transferje v vladne organizacije in iz njih; ker so bile pisarne 10 organizacij, financiranih iz tujine, preiskane, te organizacije pa je preiskoval vrhovni svet oboroženih sil in nato 29. decembra 2011 prepovedal njihovo delovanje; ker je 5. februarja 2012 egiptovska vojaška vlada objavila, da bo sodila 19 ameriškim državljanom in še 24 drugim osebam v okviru kriminalne preiskave tujega financiranja neprofitnih organizacij, ki delujejo v Egiptu; ker egiptovski sodniki preiskujejo domnevno nezakonito tuje financiranje prodemokratičnih nevladnih organizacij in političnih fundacij in ker so bili primeri 44 obtožencev, med njimi je 19 Američanov, 14 Egipčanov, pet Srbov, dva Nemca, dva Libanonca, Jordanec in Palestinec, posredovanih kazenskemu sodišču v Kairu, njim pa je prepovedano zapustiti državo;

| B. | ker so nevladne organizacije obtožene tudi odpiranja in vodenja pisarn v Egiptu brez dovoljenja vladnih organov, čeprav egiptovske oblasti že več kot pet let ne obravnavajo prošenj za registracijo, ki jih organizacije vlagajo v skladu z ustreznimi pravili; ker so te obtožbe stopnjevanje pravnih represivnih ukrepov za nacionalne in mednarodne nevladne organizacije v Egiptu, kar je v nasprotju z mednarodno zakonodajo o človekovih pravicah in spodkopava prizadevanja za spodbujanje demokratičnih vrednot in varovanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

B.

ker so nevladne organizacije obtožene tudi odpiranja in vodenja pisarn v Egiptu brez dovoljenja vladnih organov, čeprav egiptovske oblasti že več kot pet let ne obravnavajo prošenj za registracijo, ki jih organizacije vlagajo v skladu z ustreznimi pravili; ker so te obtožbe stopnjevanje pravnih represivnih ukrepov za nacionalne in mednarodne nevladne organizacije v Egiptu, kar je v nasprotju z mednarodno zakonodajo o človekovih pravicah in spodkopava prizadevanja za spodbujanje demokratičnih vrednot in varovanje človekovih pravic;

| C. | ker je bilo najmanj 74 oseb ubitih, več sto pa ranjenih po spopadih na nogometni tekmi v Port Saidu med kairskim klubom Al Ahli in lokalnim klubom Al Masr; |
| --- | --- |

C.

ker je bilo najmanj 74 oseb ubitih, več sto pa ranjenih po spopadih na nogometni tekmi v Port Saidu med kairskim klubom Al Ahli in lokalnim klubom Al Masr;

| D. | ker je bil odziv policije na spopade neverjetno pasiven; ker so jeza in ugibanja, da so bili spopadi morda politično motivirani, skupaj z zahtevami o končanju vojaške vladavine v dneh po tragediji na nogometnem stadionu privedli do uličnih demonstracij proti vsem vrstam diktatorstva, vojaškega ali drugega, katerih rezultat so bile smrtne žrtve in ranjenci; ker policija za pregon protestnikov še naprej uporablja solzivec, šibre in gumijaste naboje; |
| --- | --- |

D.

ker je bil odziv policije na spopade neverjetno pasiven; ker so jeza in ugibanja, da so bili spopadi morda politično motivirani, skupaj z zahtevami o končanju vojaške vladavine v dneh po tragediji na nogometnem stadionu privedli do uličnih demonstracij proti vsem vrstam diktatorstva, vojaškega ali drugega, katerih rezultat so bile smrtne žrtve in ranjenci; ker policija za pregon protestnikov še naprej uporablja solzivec, šibre in gumijaste naboje;

| E. | ker je namestnik egiptovskega zdravstvenega ministra Hešam Šeiha tragedijo na stadionu imenoval eno večjih tragedij v zgodovini egiptovskega nogometa; ker je vrhovni svet oboroženih sil naročil helikopterje za prevoz ranjenih članov moštev in navijačev gostujoče strani v vojaško bolnico; ker bi moral šport predvsem v času tranzicije in socialnih nemirov imeti povezovalno vlogo ter zagotavljati občutek normalnosti in spodbujati spravo med sprtimi skupnostmi; |
| --- | --- |

E.

ker je namestnik egiptovskega zdravstvenega ministra Hešam Šeiha tragedijo na stadionu imenoval eno večjih tragedij v zgodovini egiptovskega nogometa; ker je vrhovni svet oboroženih sil naročil helikopterje za prevoz ranjenih članov moštev in navijačev gostujoče strani v vojaško bolnico; ker bi moral šport predvsem v času tranzicije in socialnih nemirov imeti povezovalno vlogo ter zagotavljati občutek normalnosti in spodbujati spravo med sprtimi skupnostmi;

| F. | ker je uspeh evropske sosedske politike ter reform na področju človekovih pravic in predvsem pravic žensk odvisen od udeležbe civilne družbe pri izvajanju ustreznih politik; |
| --- | --- |

F.

ker je uspeh evropske sosedske politike ter reform na področju človekovih pravic in predvsem pravic žensk odvisen od udeležbe civilne družbe pri izvajanju ustreznih politik;

| G. | ker je vrhovni svet oboroženih sil izvajal kontroverzen načrt, saj zakon o izrednem stanju še ni bil v celoti odpravljen in ga je mogoče še vedno uporabljati v primerih banditstva, kar pa je koncept, ki ga je mogoče zelo široko razlagati in uporabljati pristransko; ker v zadnjih desetih mesecih vojaške vladavine po mnenju mednarodnih in nacionalnih organizacij ni bilo napredka na področju zaščite človekovih pravic v Egiptu; ker civilistom še vedno sodijo vojaška sodišča, blogerje, novinarje in borce za človekove pravice pa neposredno in posredno nadlegujejo, kar prispeva k naraščajočim napetostim in podžiga proteste javnosti; ker vrhovni svet oboroženih sil ni raziskal poročil o spolnih napadih na protestnice, tudi o tako imenovanih testih nedolžnosti, smrtnih grožnjah in drugih kršitvah človekovih pravic; |
| --- | --- |

G.

ker je vrhovni svet oboroženih sil izvajal kontroverzen načrt, saj zakon o izrednem stanju še ni bil v celoti odpravljen in ga je mogoče še vedno uporabljati v primerih banditstva, kar pa je koncept, ki ga je mogoče zelo široko razlagati in uporabljati pristransko; ker v zadnjih desetih mesecih vojaške vladavine po mnenju mednarodnih in nacionalnih organizacij ni bilo napredka na področju zaščite človekovih pravic v Egiptu; ker civilistom še vedno sodijo vojaška sodišča, blogerje, novinarje in borce za človekove pravice pa neposredno in posredno nadlegujejo, kar prispeva k naraščajočim napetostim in podžiga proteste javnosti; ker vrhovni svet oboroženih sil ni raziskal poročil o spolnih napadih na protestnice, tudi o tako imenovanih testih nedolžnosti, smrtnih grožnjah in drugih kršitvah človekovih pravic;

| H. | ker je na volitvah v ljudsko skupščino, ki so potekale med novembrom 2011 in januarjem 2012, stranka Muslimanskega bratstva za svobodo in pravico dobila 47 % glasov, stranka Nur, kjer prevladujejo salafisti, pa 25 %, kar pomeni padec števila poslank z 64 na osem; ker bodo predsedniške volitve potekale junija; ker nobena mednarodna institucije, tudi EU, ni nameravala opazovati volitev; |
| --- | --- |

H.

ker je na volitvah v ljudsko skupščino, ki so potekale med novembrom 2011 in januarjem 2012, stranka Muslimanskega bratstva za svobodo in pravico dobila 47 % glasov, stranka Nur, kjer prevladujejo salafisti, pa 25 %, kar pomeni padec števila poslank z 64 na osem; ker bodo predsedniške volitve potekale junija; ker nobena mednarodna institucije, tudi EU, ni nameravala opazovati volitev;

| I. | ker nenehoma poziva k odpravi izrednih razmer, ki veljajo od leta 1981, okrepitvi demokracije ter spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin v Egiptu; ker Evropska unija vztrajno izraža svojo zavezanost svobodi misli, vesti in vere, in ker poudarja, da je naloga vlad držav po vsem svetu, da te svoboščine zagotovijo; |
| --- | --- |

I.

ker nenehoma poziva k odpravi izrednih razmer, ki veljajo od leta 1981, okrepitvi demokracije ter spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin v Egiptu; ker Evropska unija vztrajno izraža svojo zavezanost svobodi misli, vesti in vere, in ker poudarja, da je naloga vlad držav po vsem svetu, da te svoboščine zagotovijo;

| 1. | izraža solidarnost z egiptovskim ljudstvom v tem pomembnem obdobju demokratične tranzicije v državi; poziva egiptovske oblasti, naj zagotovijo popolno spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vključno s pravicami žensk, svobodo vere, vesti in misli, zaščito manjšin in preprečevanje diskriminacije zaradi spolne usmerjenosti, svobodo tiska in medijev, svobodo združevanja in mirnega zborovanja, hitre postopke ter svobodo izražanja in govora, saj so te pravice bistvene sestavine trdne demokracije; |
| --- | --- |

1.

izraža solidarnost z egiptovskim ljudstvom v tem pomembnem obdobju demokratične tranzicije v državi; poziva egiptovske oblasti, naj zagotovijo popolno spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vključno s pravicami žensk, svobodo vere, vesti in misli, zaščito manjšin in preprečevanje diskriminacije zaradi spolne usmerjenosti, svobodo tiska in medijev, svobodo združevanja in mirnega zborovanja, hitre postopke ter svobodo izražanja in govora, saj so te pravice bistvene sestavine trdne demokracije;

| 2. | poziva k takojšnjemu umiku kazenskih obtožb proti nevladnim organizacijam in političnim fundacijam; poziva egiptovske oblasti, naj zagotovijo, da bodo vsi inšpekcijski pregledi domačih ali tujih civilnodružbenih organizacij izvedeni popolnoma pregledno in nepristransko ter ob upoštevanju ustreznih pravnih postopkov in mednarodnih standardov na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin; meni, da so te taktične poteze resna kršitev pravice do svobode združevanja, ki jo zagotavlja člen 22 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah (ICCPR); poziva egiptovske oblasti, naj v tesnem posvetovanju z nevladnimi organizacijami in skupinami, ki zagovarjajo človekove pravice in demokracijo, sprejmejo nov zakon o združevanju, ki bo temeljil na mednarodnih standardih na področju človekovih pravic; izraža vso podporo izkazani zavezanosti ter pomembnemu in zelo kakovostnemu delu, ki ga opravljajo te organizacije pri podpori civilni družbi in egiptovskemu narodu, da bi spodbudile mir, demokracijo in človekove pravice; |
| --- | --- |

2.

poziva k takojšnjemu umiku kazenskih obtožb proti nevladnim organizacijam in političnim fundacijam; poziva egiptovske oblasti, naj zagotovijo, da bodo vsi inšpekcijski pregledi domačih ali tujih civilnodružbenih organizacij izvedeni popolnoma pregledno in nepristransko ter ob upoštevanju ustreznih pravnih postopkov in mednarodnih standardov na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin; meni, da so te taktične poteze resna kršitev pravice do svobode združevanja, ki jo zagotavlja člen 22 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah (ICCPR); poziva egiptovske oblasti, naj v tesnem posvetovanju z nevladnimi organizacijami in skupinami, ki zagovarjajo človekove pravice in demokracijo, sprejmejo nov zakon o združevanju, ki bo temeljil na mednarodnih standardih na področju človekovih pravic; izraža vso podporo izkazani zavezanosti ter pomembnemu in zelo kakovostnemu delu, ki ga opravljajo te organizacije pri podpori civilni družbi in egiptovskemu narodu, da bi spodbudile mir, demokracijo in človekove pravice;

| 3. | obžaluje številne smrtne žrtve in veliko število ranjenih v Port Saidu ter izreka sožalje družinam žrtev spopadov; poziva k neodvisni preiskavi o dogodkih, ki so privedli do tragedije, odgovornim pa naj se sodi; |
| --- | --- |

3.

obžaluje številne smrtne žrtve in veliko število ranjenih v Port Saidu ter izreka sožalje družinam žrtev spopadov; poziva k neodvisni preiskavi o dogodkih, ki so privedli do tragedije, odgovornim pa naj se sodi;

| 4. | je zaskrbljen zaradi obtožb, da so bili spopadi politično motivirani, ter poziva egiptovske oblasti, naj takoj sprožijo neodvisno preiskavo dogodkov 1. februarja 2012; |
| --- | --- |

4.

je zaskrbljen zaradi obtožb, da so bili spopadi politično motivirani, ter poziva egiptovske oblasti, naj takoj sprožijo neodvisno preiskavo dogodkov 1. februarja 2012;

| 5. | izraža trdno podporo reformam, ki bi vodile v vzpostavitev demokracije, pravne države in socialne pravičnosti v Egiptu ter izpolnile voljo egiptovskega naroda; znova poziva k popolni odpravi izrednih razmer; znova poudarja pomen dobrega upravljanja, boja proti korupciji ter spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin v Egiptu; poziva k pojasnilom glede ustavnega procesa ter časovnega načrta in načel tega procesa, da se zagotovi, da bodo vse ustavne določbe vključujoče in ne bodo dopuščale možnosti diskriminacije kogar koli v egiptovski družbi; znova poudarja, da je treba vrhovno oblast čim prej prenesti na demokratično izvoljeno civilno vlado; |
| --- | --- |

5.

izraža trdno podporo reformam, ki bi vodile v vzpostavitev demokracije, pravne države in socialne pravičnosti v Egiptu ter izpolnile voljo egiptovskega naroda; znova poziva k popolni odpravi izrednih razmer; znova poudarja pomen dobrega upravljanja, boja proti korupciji ter spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin v Egiptu; poziva k pojasnilom glede ustavnega procesa ter časovnega načrta in načel tega procesa, da se zagotovi, da bodo vse ustavne določbe vključujoče in ne bodo dopuščale možnosti diskriminacije kogar koli v egiptovski družbi; znova poudarja, da je treba vrhovno oblast čim prej prenesti na demokratično izvoljeno civilno vlado;

| 6. | poudarja pomen izvedbe svobodnih, poštenih in preglednih volitev ter spodbuja EU in države članice, naj še naprej podpirajo egiptovske oblasti, politične stranke in civilno družbo ter jim pomagajo v prizadevanjih za uresničitev tega cilja; poziva vrhovni svet oboroženih sil, naj neodvisnim opazovalcem omogoči opazovanje in spremljanje prihodnjih predsedniških volitev; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj spodbuja vzpostavitev delovne skupine za podporo procesu demokratičnega prehoda, ki bo vključevala Evropski parlament, ter se tako odzove na poziv tistih, ki si prizadevajo za demokratične spremembe, zlasti kar zadeva izvedbo svobodnih in demokratičnih volitev ter vzpostavitev institucij, vključno z razvojem neodvisnega sodstva; |
| --- | --- |

6.

poudarja pomen izvedbe svobodnih, poštenih in preglednih volitev ter spodbuja EU in države članice, naj še naprej podpirajo egiptovske oblasti, politične stranke in civilno družbo ter jim pomagajo v prizadevanjih za uresničitev tega cilja; poziva vrhovni svet oboroženih sil, naj neodvisnim opazovalcem omogoči opazovanje in spremljanje prihodnjih predsedniških volitev; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj spodbuja vzpostavitev delovne skupine za podporo procesu demokratičnega prehoda, ki bo vključevala Evropski parlament, ter se tako odzove na poziv tistih, ki si prizadevajo za demokratične spremembe, zlasti kar zadeva izvedbo svobodnih in demokratičnih volitev ter vzpostavitev institucij, vključno z razvojem neodvisnega sodstva;

| 7. | pozdravlja izpustitev blogerjev Ale Abda El Fataha in Majkla Nabila Sanada iz zapora; znova poziva egiptovske oblasti, naj zagotovijo, da blogerji, novinarji ali zagovorniki človekovih pravic ne bodo neposredna ali posredna tarča nadlegovanja in ustrahovanja v državi; pozdravlja izpustitev političnih zapornikov, vendar znova poudarja, da jim sploh ne bi smeli soditi na vojaških sodiščih; meni, da bi morali biti zadevni zaporniki zaradi tega oproščeni namesto pomiloščeni; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja izpustitev blogerjev Ale Abda El Fataha in Majkla Nabila Sanada iz zapora; znova poziva egiptovske oblasti, naj zagotovijo, da blogerji, novinarji ali zagovorniki človekovih pravic ne bodo neposredna ali posredna tarča nadlegovanja in ustrahovanja v državi; pozdravlja izpustitev političnih zapornikov, vendar znova poudarja, da jim sploh ne bi smeli soditi na vojaških sodiščih; meni, da bi morali biti zadevni zaporniki zaradi tega oproščeni namesto pomiloščeni;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter egiptovskim oblastem. |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter egiptovskim oblastem.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0518.

---

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/63 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/63

---

Četrtek, 16. februar 2012Smrtna kazen na Japonskem

P7_TA(2012)0065

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o smrtni kazni na Japonskem (2012/2542(RSP))

2013/C 249 E/18

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 63/168, ki poziva k izvajanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 62/149 z dne 18. decembra 2007, ki poziva k svetovnemu moratoriju za smrtno kazen in usmrtitve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 63/168, ki poziva k izvajanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 62/149 z dne 18. decembra 2007, ki poziva k svetovnemu moratoriju za smrtno kazen in usmrtitve,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 65/206 z dne 21. decembra 2010 o moratoriju za izvajanje smrtne kazni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 65/206 z dne 21. decembra 2010 o moratoriju za izvajanje smrtne kazni,

| — | ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2007 o vsesplošnem moratoriju na smrtno kazen (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2007 o vsesplošnem moratoriju na smrtno kazen (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2002 o odpravi smrtne kazni na Japonskem, v Južni Koreji in na Tajvanu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2002 o odpravi smrtne kazni na Japonskem, v Južni Koreji in na Tajvanu (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o svetovnem dnevu boja proti smrtni kazni (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o svetovnem dnevu boja proti smrtni kazni (3),

| — | ob upoštevanju skupne izjave visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton ter generalnega sekretarja Sveta Evrope Thorbjørna Jaglanda z dne 10. oktobra 2011 ob evropskem in svetovnem dnevu proti smrtni kazni; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton ter generalnega sekretarja Sveta Evrope Thorbjørna Jaglanda z dne 10. oktobra 2011 ob evropskem in svetovnem dnevu proti smrtni kazni;

| — | ob upoštevanju izjave Evropske unije z dne 6. aprila 2011 o odpravi smrtne kazni, s katero bi države opazovalke v Svetu Evrope, med katerimi je tudi Japonska, spodbudili k odpravi smrtne kazni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Evropske unije z dne 6. aprila 2011 o odpravi smrtne kazni, s katero bi države opazovalke v Svetu Evrope, med katerimi je tudi Japonska, spodbudili k odpravi smrtne kazni,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju, ki jo je Japonska ratificirala leta 1999, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju, ki jo je Japonska ratificirala leta 1999,

| — | ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika,

| A. | ker se Evropska unija močno zavzema, da bi povsod odpravili smrtno kazen, in si prizadeva za splošno sprejetje osnovnega načela pravice do življenja; |
| --- | --- |

A.

ker se Evropska unija močno zavzema, da bi povsod odpravili smrtno kazen, in si prizadeva za splošno sprejetje osnovnega načela pravice do življenja;

| B. | ker se je vse od leta 1992 leta 2011 prvič zgodilo, da na Japonskem ni bilo nobene usmrtitve; vendar je minister za pravosodje Toshio Ogawa po poročanju medijev napovedal, da ne namerava nadaljevati zadržane politike svojega predhodnika Hiraoka Hidea, ter je pripravljen ponovno podpisovati naloge za izvršitev smrtne kazni; |
| --- | --- |

B.

ker se je vse od leta 1992 leta 2011 prvič zgodilo, da na Japonskem ni bilo nobene usmrtitve; vendar je minister za pravosodje Toshio Ogawa po poročanju medijev napovedal, da ne namerava nadaljevati zadržane politike svojega predhodnika Hiraoka Hidea, ter je pripravljen ponovno podpisovati naloge za izvršitev smrtne kazni;

| C. | ker bil je na področju odpravljanja smrtne kazni po svetu dosežen velik napredek ter je vse več držav odpravilo smrtno kazen; |
| --- | --- |

C.

ker bil je na področju odpravljanja smrtne kazni po svetu dosežen velik napredek ter je vse več držav odpravilo smrtno kazen;

| D. | ker bi bila uradna zaveza Japonske kot vodilne demokracije v Aziji in ključne članice mednarodne skupnosti k odpravi smrtne kazni v skladu z mednarodno usmeritvijo, poleg tega pa bi s tem Japonska vsemu svetu poslala sporočilo, da je treba spoštovati in varovati pravico do življenja; |
| --- | --- |

D.

ker bi bila uradna zaveza Japonske kot vodilne demokracije v Aziji in ključne članice mednarodne skupnosti k odpravi smrtne kazni v skladu z mednarodno usmeritvijo, poleg tega pa bi s tem Japonska vsemu svetu poslala sporočilo, da je treba spoštovati in varovati pravico do življenja;

| E. | ker na Japonskem trenutno približno 130 obsojenih na smrtno kazen čaka na njeno izvršitev; |
| --- | --- |

E.

ker na Japonskem trenutno približno 130 obsojenih na smrtno kazen čaka na njeno izvršitev;

| F. | ker zaporniki in njihovi pravni zastopniki do dneva usmrtitve o tem niso obveščeni, družine pa zanjo izvedo, ko je že bila izvršena, kar je še posebej kruto, saj zaporniki na usmrtitev čakajo več let; |
| --- | --- |

F.

ker zaporniki in njihovi pravni zastopniki do dneva usmrtitve o tem niso obveščeni, družine pa zanjo izvedo, ko je že bila izvršena, kar je še posebej kruto, saj zaporniki na usmrtitev čakajo več let;

| 1. | pozdravlja dejstvo, da odnos EU z Japonsko temelji na skupni zavezanosti svobodi, demokraciji, vladavini prava in človekovim pravicam; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dejstvo, da odnos EU z Japonsko temelji na skupni zavezanosti svobodi, demokraciji, vladavini prava in človekovim pravicam;

| 2. | pozdravlja dejstvo, da od julija 2010 na Japonskem niso izvedli nobene usmrtitve ter da so leta 2010 na ministrstvu za pravosodje ustanovili študijsko skupino za smrtno kazen; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja dejstvo, da od julija 2010 na Japonskem niso izvedli nobene usmrtitve ter da so leta 2010 na ministrstvu za pravosodje ustanovili študijsko skupino za smrtno kazen;

| 3. | odločno poziva ministra za pravosodje Toshia Ogawo, naj v prihodnje ne potrdi nobene izvršitve smrtne kazni ter naj podpre delo študijske skupine; |
| --- | --- |

3.

odločno poziva ministra za pravosodje Toshia Ogawo, naj v prihodnje ne potrdi nobene izvršitve smrtne kazni ter naj podpre delo študijske skupine;

| 4. | poziva Japonsko, naj si še naprej prizadeva za ponovno uvedbo dejanskega moratorija, ki je veljal od novembra 1989 do marca 1993, ter naj spodbuja javne organe, poslance, organizacije civilne družbe in medije, da se vključijo v nacionalno razpravo o izvajanju smrtne kazni v državi; |
| --- | --- |

4.

poziva Japonsko, naj si še naprej prizadeva za ponovno uvedbo dejanskega moratorija, ki je veljal od novembra 1989 do marca 1993, ter naj spodbuja javne organe, poslance, organizacije civilne družbe in medije, da se vključijo v nacionalno razpravo o izvajanju smrtne kazni v državi;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanjo in varnostno politiko, Komisiji, parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov in komisarju Združenih narodov za človekove pravice ter japonskemu predsedniku vlade in ministru za pravosodje ter japonskemu parlamentu. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanjo in varnostno politiko, Komisiji, parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov in komisarju Združenih narodov za človekove pravice ter japonskemu predsedniku vlade in ministru za pravosodje ter japonskemu parlamentu.

---

(1)  UL C 219 E, 28.8.2008, str. 306.

(2)  UL C 261 E, 30.10.2003, str. 597.

(3)  UL C 371 E, 20.12.2011, str. 5.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Sreda, 15. februar 2012

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/66 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/66

---

Sreda, 15. februar 2012Sprememba člena 48(2) o samoiniciativnih poročilih

P7_TA(2012)0045

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2012 o spremembi člena 48(2) Poslovnika Parlamenta o samoiniciativnih poročilih (2011/2168(REG))

2013/C 249 E/19

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 7. aprila 2011 o samoiniciativnih poročilih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 7. aprila 2011 o samoiniciativnih poročilih,

| — | ob upoštevanju pisma z dne 26. aprila 2011, ki ga je predsednik Evropskega parlamenta naslovil na predsednika Odbora za ustavne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma z dne 26. aprila 2011, ki ga je predsednik Evropskega parlamenta naslovil na predsednika Odbora za ustavne zadeve,

| — | ob upoštevanju členov 211 in 212 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 211 in 212 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0399/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0399/2011),

| 1. | je seznanjen s sklepom konference predsednikov z dne 7. aprila 2011, da bi se morala samoiniciativna poročila, pripravljena na podlagi letnih poročil o delu in spremljanju iz prilog 1 in 2 k sklepu konference predsednikov z dne 12. decembra 2002, kot ga vsebuje Priloga XVIII Poslovnika („sklep iz leta 2002“), šteti za strateška poročila v smislu člena 48(2), in naroči generalnemu sekretarju, naj sklep vključi v Prilogo XVIII; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s sklepom konference predsednikov z dne 7. aprila 2011, da bi se morala samoiniciativna poročila, pripravljena na podlagi letnih poročil o delu in spremljanju iz prilog 1 in 2 k sklepu konference predsednikov z dne 12. decembra 2002, kot ga vsebuje Priloga XVIII Poslovnika („sklep iz leta 2002“), šteti za strateška poročila v smislu člena 48(2), in naroči generalnemu sekretarju, naj sklep vključi v Prilogo XVIII;

| 2. | meni, da je postal člen 2(4) sklepa iz leta 2002 zaradi sklepa Evropskega parlamenta z dne 13. novembra 2007 o spremembi Poslovnika Evropskega parlamenta z vidika Statuta poslancev (1) zastarel, in naroči generalnemu sekretarju, naj Prilogo XVIII ustrezno prilagodi; |
| --- | --- |

2.

meni, da je postal člen 2(4) sklepa iz leta 2002 zaradi sklepa Evropskega parlamenta z dne 13. novembra 2007 o spremembi Poslovnika Evropskega parlamenta z vidika Statuta poslancev (1) zastarel, in naroči generalnemu sekretarju, naj Prilogo XVIII ustrezno prilagodi;

| 3. | sklene spremeniti Poslovnik, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

3.

sklene spremeniti Poslovnik, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 4. | poudarja, da bo sprememba začela veljati prvi dan naslednjega delnega zasedanja; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da bo sprememba začela veljati prvi dan naslednjega delnega zasedanja;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost.

| VELJAVNO BESEDILO | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 6/rev |
| Poslovnika Parlamenta
  Člen 48 – odstavek 2 |
| 2.   Parlament preuči predloge resolucij iz samoiniciativnih poročil v skladu s postopkom kratke predstavitve iz člena 139. Predlogi sprememb k takim predlogom resolucij so sprejemljivi za obravnavo na plenarnem zasedanju le, če jih poročevalec vloži z namenom, da bi upošteval nove informacije, ali če jih vloži vsaj desetina poslancev. Politične skupine lahko vložijo alternativne predloge resolucije v skladu s členom 157(4).
  Ta odstavek
  se ne uporablja, kadar predmet poročila izpolnjuje pogoje za prednostno razpravo na plenarnem zasedanju, kadar je poročilo pripravljeno v skladu s pravico do pobude iz člena 41 ali 42, ali kadar je
  mogoče
  poročilo
  obravnavati
  kot strateško poročilo
  v skladu z merili, ki jih določi konferenca predsednikov
  . | 2.   Parlament preuči predloge resolucij iz samoiniciativnih poročil v skladu s postopkom kratke predstavitve iz člena 139. Predlogi sprememb k takim predlogom resolucij so sprejemljivi za obravnavo na plenarnem zasedanju le, če jih poročevalec vloži z namenom, da bi upošteval nove informacije, ali če jih vloži vsaj desetina poslancev. Politične skupine lahko vložijo alternativne predloge resolucije v skladu s členom 157(4).
  Člena 163 in 167 se uporabljata za predlog resolucije, ki ga vloži odbor, in za njegove predloge sprememb. Člen 167 se uporablja tudi za eno samo glasovanje o alternativnih predlogih resolucij. |
| | Prvi pododstavek
  se ne uporablja, kadar predmet poročila izpolnjuje pogoje za prednostno razpravo na plenarnem zasedanju, kadar je poročilo pripravljeno v skladu s pravico do pobude iz člena 41 ali 42, ali kadar je
  bilo
  poročilo
  odobreno
  kot strateško poročilo. |

VELJAVNO BESEDILO

SPREMEMBA

Sprememba 6/rev

Poslovnika Parlamenta

Člen 48 – odstavek 2

2.   Parlament preuči predloge resolucij iz samoiniciativnih poročil v skladu s postopkom kratke predstavitve iz člena 139. Predlogi sprememb k takim predlogom resolucij so sprejemljivi za obravnavo na plenarnem zasedanju le, če jih poročevalec vloži z namenom, da bi upošteval nove informacije, ali če jih vloži vsaj desetina poslancev. Politične skupine lahko vložijo alternativne predloge resolucije v skladu s členom 157(4).
  Ta odstavek
  se ne uporablja, kadar predmet poročila izpolnjuje pogoje za prednostno razpravo na plenarnem zasedanju, kadar je poročilo pripravljeno v skladu s pravico do pobude iz člena 41 ali 42, ali kadar je
  mogoče
  poročilo
  obravnavati
  kot strateško poročilo
  v skladu z merili, ki jih določi konferenca predsednikov
  .

2.   Parlament preuči predloge resolucij iz samoiniciativnih poročil v skladu s postopkom kratke predstavitve iz člena 139. Predlogi sprememb k takim predlogom resolucij so sprejemljivi za obravnavo na plenarnem zasedanju le, če jih poročevalec vloži z namenom, da bi upošteval nove informacije, ali če jih vloži vsaj desetina poslancev. Politične skupine lahko vložijo alternativne predloge resolucije v skladu s členom 157(4).
  Člena 163 in 167 se uporabljata za predlog resolucije, ki ga vloži odbor, in za njegove predloge sprememb. Člen 167 se uporablja tudi za eno samo glasovanje o alternativnih predlogih resolucij.

Prvi pododstavek
  se ne uporablja, kadar predmet poročila izpolnjuje pogoje za prednostno razpravo na plenarnem zasedanju, kadar je poročilo pripravljeno v skladu s pravico do pobude iz člena 41 ali 42, ali kadar je
  bilo
  poročilo
  odobreno
  kot strateško poročilo.

---

(1)  UL C 282 E, 6.11.2008, str. 106.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 14. februar 2012

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/68 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/68

---

Torek, 14. februar 2012Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) in varstvo pravic intelektualne lastnine ***I

P7_TA(2012)0032

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pooblastitvi Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) za nekatere naloge v zvezi z varstvom pravic intelektualne lastnine, vključno z organiziranjem srečanj predstavnikov javnega in zasebnega sektorja v okviru Evropskega opazovalnega urada za ponarejanje in piratstvo (COM(2011)0288 – C7-0136/2011 – 2011/0135(COD))

2013/C 249 E/20

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0288), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0288),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 114 in 118(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0136/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 114 in 118(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0136/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. septembra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. septembra 2011 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 21. decembra 2011, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 21. decembra 2011, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0003/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0003/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 376, 22.12.2011, str. 62.

---

Torek, 14. februar 2012P7_TC1-COD(2011)0135

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o pooblastitvi Urada za usklajevanje na notranjem trgu (blagovne znamke in modeli) za naloge v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine, vključno z organiziranjem srečanj predstavnikov javnega in zasebnega sektorja v okviru Evropskega opazovalnega urada za kršitve pravic intelektualne lastnine

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 386/2012.)

---

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/69 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/69

---

Torek, 14. februar 2012Povezovanje centralnih in trgovinskih registrov ter registrov družb ***I

P7_TA(2012)0033

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2012 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 89/666/EGS, 2005/56/ES in 2009/101/ES glede povezovanja centralnih in trgovinskih registrov ter registrov družb (COM(2011)0079 – C7-0059/2011 – 2011/0038(COD))

2013/C 249 E/21

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0079), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0079),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 50 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0059/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 50 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0059/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. junija 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. junija 2011 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 6. maja 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 6. maja 2011 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 27. januarja 2012, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 27. januarja 2012, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenja Odbor za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0022/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenja Odbor za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0022/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 248, 25.8.2011, str. 118.

(2)  UL C 220, 26.7.2011, str. 1.

---

Torek, 14. februar 2012P7_TC1-COD(2011)0038

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2012 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 89/666/EGS ter direktiv 2005/56/ES in 2009/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede povezovanja centralnih in trgovinskih registrov ter registrov družb

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2012/17/EU.)

---

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/70 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/70

---

Torek, 14. februar 2012Protokol med Evropsko unijo in Gvinejo Bissau o ribolovnih možnostih ***

P7_TA(2012)0034

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola, dogovorjenega med Evropsko unijo in Republiko Gvinejo Bissau, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki se uporablja med pogodbenicama (15178/2011 – C7-0003/2012 – 2011/0257(NLE))

2013/C 249 E/22

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15178/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15178/2011),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola, dogovorjenega med Evropsko unijo in Republiko Gvinejo Bissau, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki se uporablja med pogodbenicama (15179/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola, dogovorjenega med Evropsko unijo in Republiko Gvinejo Bissau, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki se uporablja med pogodbenicama (15179/2011),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0003/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0003/2012),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A7-0017/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A7-0017/2012),

| 1. | odobri sklenitev protokola k sporazumu; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev protokola k sporazumu;

| 2. | poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje zapisnike in sklepe sej skupnega odbora iz člena 10 sporazuma ter letno programiranje iz členov 3 in 9 novega protokola in s tem povezano letno poročilo; poziva Komisijo, naj predstavnikom Parlamenta omogoči, da se kot opazovalci udeležijo sej skupnega odbora; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu pred iztekom novega protokola predloži ocenjevalno poročilo o njegovem izvajanju brez nepotrebnega omejevanja dostopa do tega dokumenta; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje zapisnike in sklepe sej skupnega odbora iz člena 10 sporazuma ter letno programiranje iz členov 3 in 9 novega protokola in s tem povezano letno poročilo; poziva Komisijo, naj predstavnikom Parlamenta omogoči, da se kot opazovalci udeležijo sej skupnega odbora; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu pred iztekom novega protokola predloži ocenjevalno poročilo o njegovem izvajanju brez nepotrebnega omejevanja dostopa do tega dokumenta;

| 3. | poziva Komisijo in Svet, naj v skladu s členom 13(2) Pogodbe o Evropski uniji in členom 218(10) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter v okviru svojih pristojnosti Parlament hitro in izčrpno obveščata o vseh fazah, povezanih z novim protokolom in njegovim podaljšanjem; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo in Svet, naj v skladu s členom 13(2) Pogodbe o Evropski uniji in členom 218(10) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter v okviru svojih pristojnosti Parlament hitro in izčrpno obveščata o vseh fazah, povezanih z novim protokolom in njegovim podaljšanjem;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Gvineje Bissau. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Gvineje Bissau.

---

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/71 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/71

---

Torek, 14. februar 2012Sodelovanje Maroka v programih Unije ***

P7_TA(2012)0035

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Evro-sredozemskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o splošnih načelih za sodelovanje Kraljevine Maroko v programih Unije (12712/2010 – C7-0430/2010 – 2010/0125(NLE))

2013/C 249 E/23

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12712/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12712/2010),

| — | ob upoštevanju Protokola k Evro-sredozemskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani o Okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o splošnih načelih za sodelovanje Kraljevine Maroko v programih Unije (12711/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola k Evro-sredozemskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani o Okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o splošnih načelih za sodelovanje Kraljevine Maroko v programih Unije (12711/2010),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 217, v povezavi s točko (a) člena 218(6) ter drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0430/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 217, v povezavi s točko (a) člena 218(6) ter drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0430/2010),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A7-0016/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A7-0016/2012),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kraljevine Maroko. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kraljevine Maroko.

---

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/72 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/72

---

Torek, 14. februar 2012Cepljenje proti bolezni modrikastega jezika ***II

P7_TA(2012)0036

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2012 o stališču Sveta iz prve obravnave z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 2000/75/ES glede cepljenja proti bolezni modrikastega jezika (16696/1/2011 – C7-0011/2012 – 2010/0326(COD))

2013/C 249 E/24

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (16696/1/2011 – C7-0011/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (16696/1/2011 – C7-0011/2012),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. marca 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. marca 2011 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0666), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0666),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 72 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 72 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0031/2012) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0031/2012)

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednico Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednico Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 132, 3.5.2011, str. 92.

(2)  Sprejeta besedila z dne 7.4.2011, P7_TA(2011)0147.

---

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/73 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/73

---

Torek, 14. februar 2012Tehnične zahteve za kreditne prenose in neposredne bremenitve v eurih ***I

P7_TA(2012)0037

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvajanju tehničnih zahtev za kreditne prenose in neposredne bremenitve v eurih in o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009 (KOM(2010)0775 – C7-0434/2010 – 2010/0373(COD))

2013/C 249 E/25

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0775), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0775),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0434/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0434/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 7. aprila 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 7. aprila 2011 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 5. maja 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 5. maja 2011 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. decembra 2011, da bo Svet odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. decembra 2011, da bo Svet odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0292/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0292/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | je seznanjen z izjavami Komisije, ki so priložene k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen z izjavami Komisije, ki so priložene k tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 155, 25.5.2011, str. 1.

(2)  UL C 218, 23.7.2011, str. 74.

---

Torek, 14. februar 2012P7_TC1-COD(2010)0373

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uvajanju tehničnih in poslovnih zahtev za kreditne prenose in direktne bremenitve v eurih in o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 260/2012.)

---

Torek, 14. februar 2012Priloga k zakonodajni resoluciji

Izjava Komisije o upravljanju SEPA

Za nemoten prehod na SEPA in uresničitev polnega potenciala tega projekta je bistveno, da pri tem tesno sodelujejo in igrajo pomembno vlogo vse zainteresirane strani, zlasti uporabniki (tudi potrošniki). Ustanovitev sveta SEPA sicer pomeni bistveno izboljšanje upravljanja projekta SEPA, vendar je doslej prehod na SEPA večinoma razvijala ponudbena stran, zlasti evropske banke pod okriljem Evropskega sveta za plačila (EPC). Zaradi tega bo Komisija pri pregledu delovanja sveta SEPA v letu 2012 preučila upravljanje celotnega projekta SEPA in zlasti, kako bi bolje upoštevali interese potrošnikov, malih in srednjih podjetij, prodajalcev na drobno in drugih uporabnikov. Med drugim bo pregledala sestavo Evropskega sveta za plačila, sodelovanje med njim in krovno strukturo upravljanja, kot je svet SEPA, ter vlogo krovne strukture. Če bo njena ocena potrdila potrebo po nadaljnjih pobudah za izboljšanje upravljanja SEPA, bo razmislila o pripravi predlogov.

Izjava Komisije o pregledu Direktive o plačilnih storitvah

Komisija se v celoti zaveda, da je za zagotovitev široke podpore javnosti za SEPA bistveno ohraniti visoko raven varstva za plačnike, zlasti za neposredne bremenitve. Ugotavlja, da danes številni potrošniki v okviru nacionalnih sistemov neposrednih bremenitev uživajo brezpogojno pravico do povračila. Ugotavlja pa tudi, da edini obstoječi vseevropski sistem neposrednih bremenitev potrošnikom zagotavlja brezpogojno pravico do povračila za odobrene plačilne transakcije v obdobju osmih tednov. Ta pravica do povračila je širša od minimalne pravice, zahtevane v okviru Direktive o plačilnih storitvah (Direktiva 2007/64/ES). Komisija bo tako v svoje poročilo, pripravljeno na podlagi člena 87 te direktive, ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi višje ravni varstva potrošnikov, prevladujočih tržnih razmer v Uniji in zahteve Evropskega parlamenta, izražene med politično razpravo o SEPA, da je treba pravico do povračila okrepiti, vključila pregled obstoječih pravic do povračila pri neposrednih bremenitvah v Uniji. To poročilo bo najkasneje 1. novembra 2012 predložila Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Evropski centralni banki. Če bo njeno poročilo na podlagi člena 87 Direktive o plačilnih storitvah pokazalo na potrebo po reviziji te direktive, zlasti glede meril pri pravicah do povračila, bo razmislila o pripravi predlogov.

Izjava Komisije o delegiranih aktih

Komisija meni, da je treba člen 290 PDEU razumeti tako, da je pri pripravi in sprejemanju delegiranih aktov samostojna. Standardna uvodna izjava o strokovnem svetovanju iz skupnega razumevanja, o katerem so se dogovorile vse tri institucije, odraža to razlago. Komisija zato obžaluje, da uvodna izjava 22 te uredbe odstopa od skupnega razumevanja.

---

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/75 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/75

---

Torek, 14. februar 2012Imenovanje Baudilia Toméja Muguruze za člana Računskega sodišča

P7_TA(2012)0038

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2012 o imenovanju Baudilia Toméja Muguruze za člana Računskega sodišča (C7-0015/2012 – 2012/0801(NLE))

2013/C 249 E/26

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0015/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0015/2012),

| — | ob upoštevanju člena 108 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0036/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0036/2012),

| A. | ker je Odbor za računski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

A.

ker je Odbor za računski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| B. | ker je Odbor za proračunski nadzor na svoji seji dne 9. februarja 2012 poslušal predstavitev kandidata Sveta za članstvo v Računskem sodišču, |
| --- | --- |

B.

ker je Odbor za proračunski nadzor na svoji seji dne 9. februarja 2012 poslušal predstavitev kandidata Sveta za članstvo v Računskem sodišču,

| 1. | odobri predlog Sveta, da se Baudilia Toméja Muguruzo imenuje za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Sveta, da se Baudilia Toméja Muguruzo imenuje za člana Računskega sodišča;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic.

---

Sreda, 15. februar 2012

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/76 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/76

---

Sreda, 15. februar 2012Islandija, Lihtenštajn, Norveška in Švica ter schengenski pravni red ***

P7_TA(2012)0040

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Dogovora v imenu Unije med Evropsko unijo ter Republiko Islandijo, Kneževino Lihtenštajn, Kraljevino Norveško in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju teh držav pri delu odborov, ki Evropski komisiji pomagajo pri izvajanju njenih izvršilnih pooblastil v zvezi z izvajanjem, uporabo in razvojem schengenskega pravnega reda (07763/2010 – C7-0272/2011 – 2009/0168(NLE))

2013/C 249 E/27

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07763/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07763/2010),

| — | ob upoštevanju osnutka dogovora med Evropsko unijo ter Republiko Islandijo, Kneževino Lihtenštajn, Kraljevino Norveško in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju teh držav pri delu odborov, ki Evropski komisiji pomagajo pri izvajanju njenih izvršilnih pooblastil v zvezi z izvajanjem, uporabo in razvojem schengenskega pravnega reda (07763/2010), in popravka opombe 1 k členu 5(1) dogovora (13573/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka dogovora med Evropsko unijo ter Republiko Islandijo, Kneževino Lihtenštajn, Kraljevino Norveško in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju teh držav pri delu odborov, ki Evropski komisiji pomagajo pri izvajanju njenih izvršilnih pooblastil v zvezi z izvajanjem, uporabo in razvojem schengenskega pravnega reda (07763/2010), in popravka opombe 1 k členu 5(1) dogovora (13573/2011),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členi 74, 77, 79 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0272/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členi 74, 77, 79 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0272/2011),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0013/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0013/2012),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Islandije, Kneževine Lihtenštajn, Kraljevine Norveške in Švicarske konfederacije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Islandije, Kneževine Lihtenštajn, Kraljevine Norveške in Švicarske konfederacije.

---

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/76 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/76

---

Sreda, 15. februar 2012Smernice za politike zaposlovanja držav članic *

P7_TA(2012)0041

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2012 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (COM(2011)0813 – C7-0500/2011 – 2011/0390(CNS))

2013/C 249 E/28

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2011)0813), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2011)0813),

| — | ob upoštevanju člena 148(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0500/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 148(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0500/2011),

| — | ob upoštevanju členov 55 in 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0011/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0011/2012),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/77 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/77

---

Sreda, 15. februar 2012Razdeljevanje hrane najbolj ogroženim osebam v Uniji ***II

P7_TA(2012)0042

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2012 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 1234/2007 glede razdeljevanja prehrambnih proizvodov najbolj ogroženim osebam v Uniji (18733/1/2011 – C7-0022/2012 – 2008/0183(COD))

2013/C 249 E/29

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (18733/1/2011 – C7-0022/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (18733/1/2011 – C7-0022/2012),

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj danskega parlamenta, švedskega parlamenta in lordske zbornice Združenega kraljestva v okviru Protokola (št. 2) o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj danskega parlamenta, švedskega parlamenta in lordske zbornice Združenega kraljestva v okviru Protokola (št. 2) o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. januarja 2011 (1) in 8. decembra 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. januarja 2011 (1) in 8. decembra 2011 (2),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 27. januarja 2011 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 27. januarja 2011 (3),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 26. marca 2009 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 26. marca 2009 (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o posledicah začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja (COM(2009)0665) – „omnibus“ (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o posledicah začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja (COM(2009)0665) – „omnibus“ (5),

| — | ob upoštevanju spremenjenih predlogov Komisije (COM(2010)0486 in COM(2011)0634), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjenih predlogov Komisije (COM(2010)0486 in COM(2011)0634),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 72 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 72 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0032/2012) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0032/2012)

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem, ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem, ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 84, 17.3.2011, str. 49.

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(3)  UL C 104, 2.4.2011, str. 44.

(4)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 258.

(5)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 1.

---

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/78 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/78

---

Sreda, 15. februar 2012Politika radijskega spektra ***II

P7_TA(2012)0043

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2012 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega programa politike radijskega spektra (16226/1/2011 – C7-0012/2012 – 2010/0252(COD))

2013/C 249 E/30

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (16226/1/2011 – C7-0012/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (16226/1/2011 – C7-0012/2012),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. februarja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. februarja 2011 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0471), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0471),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 72 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 72 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0019/2012) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0019/2012)

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem, ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem, ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 107, 6.4.2011, str. 53.

(2)  Sprejeta besedila z dne 11.5.2011, P7_TA(2011)0220.

---

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/79 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/79

---

Sreda, 15. februar 2012Pogodbena razmerja v sektorju mleka in mlečnih izdelkov ***I

P7_TA(2012)0044

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1234/2007 glede pogodbenih razmerij v sektorju mleka in mlečnih izdelkov (KOM(2010)0728 – C7-0408/2010 – 2010/0362(COD))

2013/C 249 E/31

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0728), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0728),

| — | ob upoštevanju člena 294(2), prvega pododstavka člena 42 in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0408/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2), prvega pododstavka člena 42 in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0408/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki ga je v okviru Protokola št. 2 predložil poljski sejm in v katerem trdi, da se osnutek zakonodajnega akta ne sklada z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki ga je v okviru Protokola št. 2 predložil poljski sejm in v katerem trdi, da se osnutek zakonodajnega akta ne sklada z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 4. maja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 4. maja 2011 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. decembra 2011, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. decembra 2011, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0262/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0262/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 218, 23.7.2011, str. 110.

---

Sreda, 15. februar 2012P7_TC1-COD(2010)0362

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. februarja 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede pogodbenih razmerij v sektorju mleka in mlečnih izdelkov

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 261/2012.)

---

Četrtek, 16. februar 2012

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/81 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/81

---

Četrtek, 16. februar 2012Sistemi zajamčenih vlog ***I

P7_TA(2012)0049

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o sistemih zajamčenih vlog (prenovitev) (COM(2010)0368 – C7-0177/2010 – 2010/0207(COD))

2013/C 249 E/32

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0368), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0368),

| — | ob upoštevanju členov 294(2) in 53(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija ta predlog podala Parlamentu (C7-0177/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(2) in 53(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija ta predlog podala Parlamentu (C7-0177/2010),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki so jih v okviru Protokola št. 2 predložili danski parlament, oba domova nemškega parlamenta in švedski parlament, v katerih trdijo, da se osnutek zakonodajnega akta ne sklada z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki so jih v okviru Protokola št. 2 predložili danski parlament, oba domova nemškega parlamenta in švedski parlament, v katerih trdijo, da se osnutek zakonodajnega akta ne sklada z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 16. februarja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 16. februarja 2011 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematični uporabi prenovitve pravnih aktov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematični uporabi prenovitve pravnih aktov (2),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 24. februarja 2011, naslovljenega na Odbor za ekonomske in monetarne zadeve v skladu s členom 87(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 24. februarja 2011, naslovljenega na Odbor za ekonomske in monetarne zadeve v skladu s členom 87(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 87, 55 in 37 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87, 55 in 37 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj odborov za notranji trg in varstvo potrošnikov ter za pravne zadeve(A7-0225/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj odborov za notranji trg in varstvo potrošnikov ter za pravne zadeve(A7-0225/2011),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 99, 31.3.2011, str. 1.

(2)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

Četrtek, 16. februar 2012P7_TC1-COD(2010)0207

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. februarja 2012 z namenom sprejetja z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o sistemih zajamčenih vlog (prenova)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 53(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Potrebne so številne bistvene spremembe Direktive 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog (3). Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeno direktivo prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Potrebne so številne bistvene spremembe Direktive 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog (3). Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeno direktivo prenoviti.

| (2) | Da bi olajšali začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti kreditnih institucij, je treba odstraniti razlike med zakonodajami posameznih držav članic,
  ki lahko izkrivljajo trg
  glede pravil o sistemih zajamčenih vlog, ki jih morajo te institucije upoštevati. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(2)

Da bi olajšali začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti kreditnih institucij, je treba odstraniti razlike med zakonodajami posameznih držav članic,
  ki lahko izkrivljajo trg
  glede pravil o sistemih zajamčenih vlog, ki jih morajo te institucije upoštevati. [Sprememba 1]

| (2a) | Da bi v prihodnosti preprečili terjatve do sistemov zajamčenih vlog, bi se bilo treba osredotočiti na preventivne ukrepe in nadzor, s čimer bi zagotovili usklajeno in pregledno oceno poslovnih modelov novih in obstoječih akterjev na podlagi skupnega pristopa, o katerem se dogovorijo Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta

   (4)

  (EBA) ter pristojni organi, posledica česar bi lahko bile dodatne nadzorne zahteve, omejitve dejavnosti, obvezne spremembe poslovnih modelov ali celo izključitev kreditnih institucij, ki se neodgovorno izpostavljajo tveganjem. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(2a)

Da bi v prihodnosti preprečili terjatve do sistemov zajamčenih vlog, bi se bilo treba osredotočiti na preventivne ukrepe in nadzor, s čimer bi zagotovili usklajeno in pregledno oceno poslovnih modelov novih in obstoječih akterjev na podlagi skupnega pristopa, o katerem se dogovorijo Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta

   (4)

  (EBA) ter pristojni organi, posledica česar bi lahko bile dodatne nadzorne zahteve, omejitve dejavnosti, obvezne spremembe poslovnih modelov ali celo izključitev kreditnih institucij, ki se neodgovorno izpostavljajo tveganjem. [Sprememba 2]

| (3) | Ta direktiva predstavlja bistveni instrument za vzpostavitev notranjega trga z vidika tako svobode ustanavljanja kot svobode opravljanja finančnih storitev na področju kreditnih institucij, hkrati pa izboljšuje stabilnost bančnega sistema ter varstvo vlagateljev.
  Zaradi stroškov, ki jih propad kreditnih institucij povzroči gospodarstvu na splošno, ter negativnega učinka na finančno stabilnost in zaupanja vlagateljev je zaželeno ne le sprejeti določbe o izplačilih za vlagatelje temveč tudi ustvariti dovolj prožnosti tudi za to, da bodo lahko sistemi zajamčenih vlog izvedli preventivne in podporne ukrepe. Ker v tem primeru pridružene kreditne institucije same krijejo stroške sistema zajamčenih vlog, obstajajo ustrezne spodbude za zgodnje prepoznavanje težav v pridruženih kreditnih institucijah ter za preprečitev nevarnih primerov glede jamstva z ustreznimi ukrepi, kot so pogoji glede prestrukturiranja. Sistemi zajamčenih vlog, ki lahko delujejo tudi preventivno, so zaradi tega pomembna dopolnitev ukrepanju nadzornih organov pri vsakodnevnem nadzoru in v okviru redne likvidacije kreditnih institucij. Vendar bi morali za podporne ukrepe, ki jih zagotavljajo sistemi zajamčenih vlog, vedno veljati nekateri pogoji, njihovo ukrepanje pa bi moralo biti v skladu s konkurenčnim pravom. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(3)

Ta direktiva predstavlja bistveni instrument za vzpostavitev notranjega trga z vidika tako svobode ustanavljanja kot svobode opravljanja finančnih storitev na področju kreditnih institucij, hkrati pa izboljšuje stabilnost bančnega sistema ter varstvo vlagateljev.
  Zaradi stroškov, ki jih propad kreditnih institucij povzroči gospodarstvu na splošno, ter negativnega učinka na finančno stabilnost in zaupanja vlagateljev je zaželeno ne le sprejeti določbe o izplačilih za vlagatelje temveč tudi ustvariti dovolj prožnosti tudi za to, da bodo lahko sistemi zajamčenih vlog izvedli preventivne in podporne ukrepe. Ker v tem primeru pridružene kreditne institucije same krijejo stroške sistema zajamčenih vlog, obstajajo ustrezne spodbude za zgodnje prepoznavanje težav v pridruženih kreditnih institucijah ter za preprečitev nevarnih primerov glede jamstva z ustreznimi ukrepi, kot so pogoji glede prestrukturiranja. Sistemi zajamčenih vlog, ki lahko delujejo tudi preventivno, so zaradi tega pomembna dopolnitev ukrepanju nadzornih organov pri vsakodnevnem nadzoru in v okviru redne likvidacije kreditnih institucij. Vendar bi morali za podporne ukrepe, ki jih zagotavljajo sistemi zajamčenih vlog, vedno veljati nekateri pogoji, njihovo ukrepanje pa bi moralo biti v skladu s konkurenčnim pravom. [Sprememba 3]

| (3a) | Ustrezne spodbude za učinkovito ukrepanje sistemov zajamčenih vlog obstajajo zlasti, kadar gre za največje možno ujemanje med njihovim področjem pristojnosti in področjem, za katerega se nosijo stroški propada kreditne institucije. Da bi upoštevali naraščajoče povezovanje notranjega trga, bi bilo zato treba omogočiti povezavo med sistemi zajamčenih vlog različnih držav članic ali ustvariti ločene prostovoljne čezmejne sisteme. Predpogoja za pridobitev odobritve pristojnih organov bi morala biti zadostna stabilnost in uravnotežena sestava novih in obstoječih sistemov zajamčenih vlog. Preprečiti je treba negativne učinke na finančno stabilnost, na primer kadar bi bilo zajetih več kreditnih institucij z visokim tveganjem, ki bi v lastnem sistemu zajamčenih vlog predstavljale zgolj povprečno tveganje, prispevki pa bi bili odvzeti iz obstoječih jamstvenih sistemov. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(3a)

Ustrezne spodbude za učinkovito ukrepanje sistemov zajamčenih vlog obstajajo zlasti, kadar gre za največje možno ujemanje med njihovim področjem pristojnosti in področjem, za katerega se nosijo stroški propada kreditne institucije. Da bi upoštevali naraščajoče povezovanje notranjega trga, bi bilo zato treba omogočiti povezavo med sistemi zajamčenih vlog različnih držav članic ali ustvariti ločene prostovoljne čezmejne sisteme. Predpogoja za pridobitev odobritve pristojnih organov bi morala biti zadostna stabilnost in uravnotežena sestava novih in obstoječih sistemov zajamčenih vlog. Preprečiti je treba negativne učinke na finančno stabilnost, na primer kadar bi bilo zajetih več kreditnih institucij z visokim tveganjem, ki bi v lastnem sistemu zajamčenih vlog predstavljale zgolj povprečno tveganje, prispevki pa bi bili odvzeti iz obstoječih jamstvenih sistemov. [Sprememba 4]

| (4) | Direktiva 2009/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o spremembah Direktive 94/19/ES o sistemih zajamčenih vlog glede stopnje kritja in rokov za izplačilo (5) Komisiji nalaga, naj po potrebi predstavi predloge za spremembo Direktive 94/19/ES. Ta direktiva zajema uskladitev mehanizmov za financiranje sistemov zajamčenih vlog, možne modele za uvedbo prispevkov na podlagi tveganja, koristi in stroške morebitne uvedbe sistema zajamčenih vlog na ravni Unije, učinek različnih zakonodaj v zvezi s postopkom poravnave in protiterjatvami na učinkovitost sistema, uskladitev obsega kritih proizvodov in vlagateljev. |
| --- | --- |

(4)

Direktiva 2009/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o spremembah Direktive 94/19/ES o sistemih zajamčenih vlog glede stopnje kritja in rokov za izplačilo (5) Komisiji nalaga, naj po potrebi predstavi predloge za spremembo Direktive 94/19/ES. Ta direktiva zajema uskladitev mehanizmov za financiranje sistemov zajamčenih vlog, možne modele za uvedbo prispevkov na podlagi tveganja, koristi in stroške morebitne uvedbe sistema zajamčenih vlog na ravni Unije, učinek različnih zakonodaj v zvezi s postopkom poravnave in protiterjatvami na učinkovitost sistema, uskladitev obsega kritih proizvodov in vlagateljev.

| (5) | Direktiva 94/19/ES temelji na načelu minimalnega usklajevanja. Posledično je bilo

  sedaj
  v Uniji ustanovljenih

  obstaja
  več sistemov zajamčenih vlog z zelo različnimi značilnostmi. To je povzročilo

  Zaradi oblikovanja skupnih zahtev glede sistemov zajamčenih vlog, ki veljajo povsod v Uniji, med drugim glede kritih vlog, stopnje kritja, ciljne ravni, pogojev za uporabo sredstev in načinov izplačila, je določena enotna raven zaščite za vlagatelje povsod v Uniji, pri čemer je za sisteme zajamčenih vlog zagotovljena enaka stabilnost. Poleg tega je izjemno pomembno izvajanje teh skupnih zahtev za sisteme zajamčenih vlog, da bi odpravili
  izkrivljanje trga za kreditne institucije in omejilo prednosti.
  Ta direktiva tako prispeva k dokončnemu oblikovanju
  notranjega trga za vlagatelje. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(5)

Direktiva 94/19/ES temelji na načelu minimalnega usklajevanja. Posledično je bilo

  sedaj
  v Uniji ustanovljenih

  obstaja
  več sistemov zajamčenih vlog z zelo različnimi značilnostmi. To je povzročilo

  Zaradi oblikovanja skupnih zahtev glede sistemov zajamčenih vlog, ki veljajo povsod v Uniji, med drugim glede kritih vlog, stopnje kritja, ciljne ravni, pogojev za uporabo sredstev in načinov izplačila, je določena enotna raven zaščite za vlagatelje povsod v Uniji, pri čemer je za sisteme zajamčenih vlog zagotovljena enaka stabilnost. Poleg tega je izjemno pomembno izvajanje teh skupnih zahtev za sisteme zajamčenih vlog, da bi odpravili
  izkrivljanje trga za kreditne institucije in omejilo prednosti.
  Ta direktiva tako prispeva k dokončnemu oblikovanju
  notranjega trga za vlagatelje. [Sprememba 5]

| (6) | Ta direktiva bi morala omogočiti enake konkurenčne pogoje med kreditnimi institucijami, vlagateljem pa ponujati jasno razlago značilnosti sistemov zajamčenih vlog ter jim v interesu finančne stabilnosti

  služiti obveščanju vlagateljev o kritih in nekritih finančnih produktih ter zagotoviti informacije o delovanju sistemov zajamčenih vlog
  .
  Možnost, da bi preprečili propad kreditne institucije z ustreznimi ukrepi sistema zajamčenih vlog, bi morala ščititi zaupanje v finančno stabilnost in biti v interesu zasebnih vlagateljev, lokalnih organov, ki potrebujejo zaščito, ter predvsem malih in srednjih podjetij (MSP). S tem bi lahko preprečili tudi velik delež negativnih posledic propada kreditnih institucij, kot je nenadna izguba povezave z banko. V primerih, ko bi moral izplačilo kriti jamstveni sistem, bi morala ta direktiva zagotavljati
  hitro izplačilo
  vlagateljem, ki ga opravijo
  dobro delujoči in verodostojni sistemi zajamčenih vlog omogočati. Zaradi tega je treba zaščito vlog uskladiti in poenostaviti do največje možne mere.
  [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(6)

Ta direktiva bi morala omogočiti enake konkurenčne pogoje med kreditnimi institucijami, vlagateljem pa ponujati jasno razlago značilnosti sistemov zajamčenih vlog ter jim v interesu finančne stabilnosti

  služiti obveščanju vlagateljev o kritih in nekritih finančnih produktih ter zagotoviti informacije o delovanju sistemov zajamčenih vlog
  .
  Možnost, da bi preprečili propad kreditne institucije z ustreznimi ukrepi sistema zajamčenih vlog, bi morala ščititi zaupanje v finančno stabilnost in biti v interesu zasebnih vlagateljev, lokalnih organov, ki potrebujejo zaščito, ter predvsem malih in srednjih podjetij (MSP). S tem bi lahko preprečili tudi velik delež negativnih posledic propada kreditnih institucij, kot je nenadna izguba povezave z banko. V primerih, ko bi moral izplačilo kriti jamstveni sistem, bi morala ta direktiva zagotavljati
  hitro izplačilo
  vlagateljem, ki ga opravijo
  dobro delujoči in verodostojni sistemi zajamčenih vlog omogočati. Zaradi tega je treba zaščito vlog uskladiti in poenostaviti do največje možne mere.
  [Sprememba 6]

| (7) | Vlagatelji morajo biti pri vseh podružnicah, ki so v drugi državi članici kakor tisti, v kateri ima kreditna institucija svoj sedež, v primeru zaprtja plačilno nesposobne kreditne institucije zaščiteni z enakim jamstvenim sistemom kakor drugi vlagatelji institucije. |
| --- | --- |

(7)

Vlagatelji morajo biti pri vseh podružnicah, ki so v drugi državi članici kakor tisti, v kateri ima kreditna institucija svoj sedež, v primeru zaprtja plačilno nesposobne kreditne institucije zaščiteni z enakim jamstvenim sistemom kakor drugi vlagatelji institucije.

| (8) | Ta direktiva načelno zahteva, da se mora vsaka kreditna institucija vključiti v sistem zajamčenih vlog. Država članica, ki dovoljuje podružnice kreditne institucije s sedežem v tretji državi, bi morala odločiti, kako uporabljati to direktivo za takšne podružnice in bi morala hkrati upoštevati potrebo po zaščiti vlagateljev in ohranjanju celovitosti finančnega sistema. Bistvenega pomena je, da so vlagatelji takšnih podružnic polno obveščeni o jamstvenih ukrepih, ki jih zadevajo. |
| --- | --- |

(8)

Ta direktiva načelno zahteva, da se mora vsaka kreditna institucija vključiti v sistem zajamčenih vlog. Država članica, ki dovoljuje podružnice kreditne institucije s sedežem v tretji državi, bi morala odločiti, kako uporabljati to direktivo za takšne podružnice in bi morala hkrati upoštevati potrebo po zaščiti vlagateljev in ohranjanju celovitosti finančnega sistema. Bistvenega pomena je, da so vlagatelji takšnih podružnic polno obveščeni o jamstvenih ukrepih, ki jih zadevajo.

| (9) | Čeprav so načeloma vse kreditne institucije članice sistema zajamčenih vlog, je treba priznati obstoj shem, ki ščitijo samo kreditno institucijo (institucionalna jamstvena shema) ter zlasti zagotavljajo njeno likvidnost in solventnost. Take sheme vlagateljem jamčijo več zaščite kot sistemi zajamčenih vlog. Kadar so take sheme ločene od sistemov zajamčenih vlog, je treba upoštevati njihovo dodatno vlogo zaščite za sisteme, ko se določajo prispevki članic k svojim sistemom zajamčenih vlog. Usklajena stopnja kritja ne bi smela vplivati na sheme, ki ščitijo samo kreditno institucijo, razen v primeru izplačila vlagateljem. Vlagatelji bi morali imeti zahtevke pri vseh shemah, še zlasti če ni vzajemnega jamstvenega sistema, ki bi zagotavljal zaščito. Zaradi tega se iz te direktive ne sme izključiti nobene sheme ali sistema.
  [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(9)

Čeprav so načeloma vse kreditne institucije članice sistema zajamčenih vlog, je treba priznati obstoj shem, ki ščitijo samo kreditno institucijo (institucionalna jamstvena shema) ter zlasti zagotavljajo njeno likvidnost in solventnost. Take sheme vlagateljem jamčijo več zaščite kot sistemi zajamčenih vlog. Kadar so take sheme ločene od sistemov zajamčenih vlog, je treba upoštevati njihovo dodatno vlogo zaščite za sisteme, ko se določajo prispevki članic k svojim sistemom zajamčenih vlog. Usklajena stopnja kritja ne bi smela vplivati na sheme, ki ščitijo samo kreditno institucijo, razen v primeru izplačila vlagateljem. Vlagatelji bi morali imeti zahtevke pri vseh shemah, še zlasti če ni vzajemnega jamstvenega sistema, ki bi zagotavljal zaščito. Zaradi tega se iz te direktive ne sme izključiti nobene sheme ali sistema.
  [Sprememba 7]

| (9a) | Vse kreditne institucije bi morale biti vključene v sistem zajamčenih vlog, ki ga priznava ta direktiva, s čimer se zagotovijo visoka stopnja zaščite potrošnikov in enaki konkurenčni pogoji za kreditne institucije ter prepreči zakonodajna konkurenca. Sistem zajamčenih vlog bi moral biti zmožen to zaščito zagotavljati kadar koli. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(9a)

Vse kreditne institucije bi morale biti vključene v sistem zajamčenih vlog, ki ga priznava ta direktiva, s čimer se zagotovijo visoka stopnja zaščite potrošnikov in enaki konkurenčni pogoji za kreditne institucije ter prepreči zakonodajna konkurenca. Sistem zajamčenih vlog bi moral biti zmožen to zaščito zagotavljati kadar koli. [Sprememba 8]

| (9b) | Glavna naloga sistema zajamčenih vlog je zaščita vlagateljev pred posledicami nesolventnosti kreditne institucije. Sistemi zajamčenih vlog bi morali biti zmožni to zaščito zagotavljati na različne načine. Zato bi morali biti na eni strani spektra delovanja sistemov zajamčenih vlog sistemi z izključno nalogo izplačevanja (angl. „paybox“). [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(9b)

Glavna naloga sistema zajamčenih vlog je zaščita vlagateljev pred posledicami nesolventnosti kreditne institucije. Sistemi zajamčenih vlog bi morali biti zmožni to zaščito zagotavljati na različne načine. Zato bi morali biti na eni strani spektra delovanja sistemov zajamčenih vlog sistemi z izključno nalogo izplačevanja (angl. „paybox“). [Sprememba 9]

| (9c) | Sistemom zajamčenih vlog bi moralo biti omogočeno tudi, da presežejo izključno nalogo izplačevanja, in sicer z zahtevo, da morajo pridružene kreditne institucije priskrbeti dodatne informacije, na podlagi katerih bi ustvarili sistem zgodnjega opozarjanja. Tako bi lahko prispevke na podlagi tveganj dovolj zgodaj prilagodili ali predlagali preventivne ukrepe za prepoznana tveganja. V primeru grozečih neravnovesij bi morali sistemi zajamčenih vlog imeti možnost, da se odločijo o podpornih ukrepih ali da svoja sredstva uporabijo za redno likvidacijo problematičnih kreditnih institucij, da bi preprečil stroške povračil vlagateljem ter druge negativne učinke nesolventnosti. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(9c)

Sistemom zajamčenih vlog bi moralo biti omogočeno tudi, da presežejo izključno nalogo izplačevanja, in sicer z zahtevo, da morajo pridružene kreditne institucije priskrbeti dodatne informacije, na podlagi katerih bi ustvarili sistem zgodnjega opozarjanja. Tako bi lahko prispevke na podlagi tveganj dovolj zgodaj prilagodili ali predlagali preventivne ukrepe za prepoznana tveganja. V primeru grozečih neravnovesij bi morali sistemi zajamčenih vlog imeti možnost, da se odločijo o podpornih ukrepih ali da svoja sredstva uporabijo za redno likvidacijo problematičnih kreditnih institucij, da bi preprečil stroške povračil vlagateljem ter druge negativne učinke nesolventnosti. [Sprememba 10]

| (9d) | Na drugi strani spektra delovanja sistemov zajamčenih vlog bi za slednje morala obstajati možnost, da prevzamejo obliko institucionalne jamstvene sheme, kot je opredeljeno v členu 80(8) Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij

   (6).
  Institucionalne jamstvene sheme ščitijo kreditno institucijo samo ter zlasti zagotavljajo njeno likvidnost in solventnost. Pristojni organi bi jih morali priznati kot sisteme zajamčenih vlog, če izpolnjujejo vsa merila iz člena 80(8) Direktive 2006/48/ES in iz te direktive. S temi merili se zagotovi zlasti, da je kot v drugih sistemih zajamčenih vlog vedno na razpolago dovolj sredstev za morebitne primere izplačila. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(9d)

Na drugi strani spektra delovanja sistemov zajamčenih vlog bi za slednje morala obstajati možnost, da prevzamejo obliko institucionalne jamstvene sheme, kot je opredeljeno v členu 80(8) Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij

   (6).
  Institucionalne jamstvene sheme ščitijo kreditno institucijo samo ter zlasti zagotavljajo njeno likvidnost in solventnost. Pristojni organi bi jih morali priznati kot sisteme zajamčenih vlog, če izpolnjujejo vsa merila iz člena 80(8) Direktive 2006/48/ES in iz te direktive. S temi merili se zagotovi zlasti, da je kot v drugih sistemih zajamčenih vlog vedno na razpolago dovolj sredstev za morebitne primere izplačila. [Sprememba 11]

| (10) | Institucionalne jamstvene sheme so opredeljene v členu 80(8) Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (preoblikovano)
   (7)
  in jih pristojni organi lahko priznajo kot sisteme zajamčenih vlog, če izpolnjujejo vse pogoje iz omenjenega člena in te direktive.
  [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(10)

Institucionalne jamstvene sheme so opredeljene v členu 80(8) Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (preoblikovano)
   (7)
  in jih pristojni organi lahko priznajo kot sisteme zajamčenih vlog, če izpolnjujejo vse pogoje iz omenjenega člena in te direktive.
  [Sprememba 12]

| (11) | Med nedavno finančno krizo je neusklajeno povečanje stopenj kritja po vsej Uniji
  v nekaterih primerih
  povzročilo, da so vlagatelji prenašali denar na banke v državah, kjer so bile zajamčene vloge višje. Taka neusklajena povečanja so v času izjemnih situacij zmanjšala likvidnost bank. V času stabilnosti se lahko zgodi, da se vlagatelji zaradi različnih stopenj kritja odločijo za najvišje zaščiteno vlogo, ne pa za najprimernejši proizvod,
  ki je zanje najprimernejši
  . Te različne stopnje kritja lahko povzročijo izkrivljanje konkurence na notranjem trgu. Zato je treba
  pri vseh priznanih sistemih zajamčenih vlog
  zagotoviti skladno raven zaščite vlog ne glede na to, kje v Uniji so vloge locirane. Vendar pa so določene vloge, ki so povezane z osebnim položajem vlagatelja, lahko krite na višji stopnji, čeprav le za določen čas. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(11)

Med nedavno finančno krizo je neusklajeno povečanje stopenj kritja po vsej Uniji
  v nekaterih primerih
  povzročilo, da so vlagatelji prenašali denar na banke v državah, kjer so bile zajamčene vloge višje. Taka neusklajena povečanja so v času izjemnih situacij zmanjšala likvidnost bank. V času stabilnosti se lahko zgodi, da se vlagatelji zaradi različnih stopenj kritja odločijo za najvišje zaščiteno vlogo, ne pa za najprimernejši proizvod,
  ki je zanje najprimernejši
  . Te različne stopnje kritja lahko povzročijo izkrivljanje konkurence na notranjem trgu. Zato je treba
  pri vseh priznanih sistemih zajamčenih vlog
  zagotoviti skladno raven zaščite vlog ne glede na to, kje v Uniji so vloge locirane. Vendar pa so določene vloge, ki so povezane z osebnim položajem vlagatelja, lahko krite na višji stopnji, čeprav le za določen čas. [Sprememba 13]

| (11a) | V času finančne krize se je izkazalo, da obstoječi sistemi zajamčenih vlog ne zmorejo obvladati vseh izgub, da bi tako zaščitili vlagatelje. Zato je treba zagotoviti, da razpoložljiva finančna sredstva sistemov zajamčenih vlog ustrezajo določeni ciljni ravni in da se zbirajo tudi izredni prispevki. Kadar je to potrebno, bi morali imeti sistemi zajamčenih vlog urejene ustrezne alternativne finančne dogovore, s pomočjo katerih si zagotovijo kratkoročno financiranje, potrebno za plačilo terjatev do njih. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(11a)

V času finančne krize se je izkazalo, da obstoječi sistemi zajamčenih vlog ne zmorejo obvladati vseh izgub, da bi tako zaščitili vlagatelje. Zato je treba zagotoviti, da razpoložljiva finančna sredstva sistemov zajamčenih vlog ustrezajo določeni ciljni ravni in da se zbirajo tudi izredni prispevki. Kadar je to potrebno, bi morali imeti sistemi zajamčenih vlog urejene ustrezne alternativne finančne dogovore, s pomočjo katerih si zagotovijo kratkoročno financiranje, potrebno za plačilo terjatev do njih. [Sprememba 14]

| (12) | Za vse vlagatelje bi se morala uporabljati enaka stopnja kritja

  zakonita pravica v zvezi s sistemi zajamčenih vlog v skladu s stopnjo kritja, določeno v tej direktivi
  , ne glede na to, ali je v državi članici valuta euro in ne glede na to, ali je banka članica sistema, ki ščiti samo kreditno institucijo. Države članice, katerih valuta ni euro, bi morale imeti možnost, da zneske po valutni pretvorbi zaokrožijo, pri čemer pa ne smejo ogroziti enake zaščite vlagateljev. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(12)

Za vse vlagatelje bi se morala uporabljati enaka stopnja kritja

  zakonita pravica v zvezi s sistemi zajamčenih vlog v skladu s stopnjo kritja, določeno v tej direktivi
  , ne glede na to, ali je v državi članici valuta euro in ne glede na to, ali je banka članica sistema, ki ščiti samo kreditno institucijo. Države članice, katerih valuta ni euro, bi morale imeti možnost, da zneske po valutni pretvorbi zaokrožijo, pri čemer pa ne smejo ogroziti enake zaščite vlagateljev. [Sprememba 15]

| (13) | Obseg kritja, predpisan v tej direktivi, na eni strani vključuje čim več vlog v interesu zaščite potrošnika, pa tudi stabilnosti finančnega sistema, na drugi strani pa bi se stroški financiranja takšnih sistemov morali upoštevati. Zato se zdi primerno določiti, da znaša usklajeni znesek kritja 100 000 EUR. |
| --- | --- |

(13)

Obseg kritja, predpisan v tej direktivi, na eni strani vključuje čim več vlog v interesu zaščite potrošnika, pa tudi stabilnosti finančnega sistema, na drugi strani pa bi se stroški financiranja takšnih sistemov morali upoštevati. Zato se zdi primerno določiti, da znaša usklajeni znesek kritja 100 000 EUR.

| (14) | Ta direktiva ohranja načelo usklajene omejitve na vlagatelja in ne na vlogo. Zato je treba upoštevati vloge vlagateljev, ki niso navedeni kot lastniki računa ali niso edini lastniki. Zato mora omejitev veljati za vsakega vlagatelja, čigar istovetnost je mogoče ugotoviti. To naj ne velja za kolektivne naložbene podjeme, za katere veljajo posebni zaščitni predpisi, ki se ne uporabljajo za take vloge. |
| --- | --- |

(14)

Ta direktiva ohranja načelo usklajene omejitve na vlagatelja in ne na vlogo. Zato je treba upoštevati vloge vlagateljev, ki niso navedeni kot lastniki računa ali niso edini lastniki. Zato mora omejitev veljati za vsakega vlagatelja, čigar istovetnost je mogoče ugotoviti. To naj ne velja za kolektivne naložbene podjeme, za katere veljajo posebni zaščitni predpisi, ki se ne uporabljajo za take vloge.

| (15) | Državam članicam se ne sme preprečiti ustanavljanja sistemov, ki ščitijo pokojnine na splošno in ki bi morali delovati ločeno od sistemov

  Države članice bi morale zagotoviti, da so vloge, ki so rezultat različnih transakcij, v danem obdobju v celoti zaščitene s sistemom
  zajamčenih vlog. Državam članicam se ne sme preprečiti zaščite določenih vlog iz socialnih razlogov ali povezanih z nepremičninskimi transakcijami za osebne bivalne namene.

  Te vloge zajemajo tudi vloge v povezavi s pridobitvijo ali prodajo zasebnih stanovanjskih nepremičnin, vloge, ki so zaščitene iz nekaterih socialnih razlogov, opredeljenih v nacionalnem pravu in tiste, ki so povezane z življenjskimi dogodki, kot so rojstvo, poroka, razveza ter zlasti izplačevanje pokojnin, ki izhajajo iz nekaterih oblik zavarovalnine ali odškodnine.
  V vseh primerih pa bi bilo treba spoštovati pravila o državni pomoči. [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(15)

Državam članicam se ne sme preprečiti ustanavljanja sistemov, ki ščitijo pokojnine na splošno in ki bi morali delovati ločeno od sistemov

  Države članice bi morale zagotoviti, da so vloge, ki so rezultat različnih transakcij, v danem obdobju v celoti zaščitene s sistemom
  zajamčenih vlog. Državam članicam se ne sme preprečiti zaščite določenih vlog iz socialnih razlogov ali povezanih z nepremičninskimi transakcijami za osebne bivalne namene.

  Te vloge zajemajo tudi vloge v povezavi s pridobitvijo ali prodajo zasebnih stanovanjskih nepremičnin, vloge, ki so zaščitene iz nekaterih socialnih razlogov, opredeljenih v nacionalnem pravu in tiste, ki so povezane z življenjskimi dogodki, kot so rojstvo, poroka, razveza ter zlasti izplačevanje pokojnin, ki izhajajo iz nekaterih oblik zavarovalnine ali odškodnine.
  V vseh primerih pa bi bilo treba spoštovati pravila o državni pomoči. [Sprememba 16]

| (16) | Nujno je treba uskladiti metode financiranje sistemov zajamčenih vlog ali samih kreditnih institucij. Na eni strani bi morale kreditne institucije stroške financiranja nositi načeloma same, na drugi strani pa bi morala biti sposobnost financiranja teh sistemov sorazmerna z njihovimi obveznostmi. Da bi zagotovili, da imajo vsi vlagatelji podobno visoko
  stabilnost sistemov zajamčenih vlog
  v vseh državah članicah raven zaščite in da si sistemi zajamčenih vlog medsebojno posojajo denar samo v primerih, kadar je zadevni sistem zajamčenih vlog že poskušal z bistvenimi finančnimi ukrepi, je treba financiranje sistemov zajamčenih vlog uskladiti na visoki ravni. Vendar pa s tem ne sme biti ogrožena trdnost bančnega sistema v zadevni državi članici.,
  bi morali za vse sisteme zajamčenih vlog predvideti enoten predhodni cilj finančnega kritja. [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(16)

Nujno je treba uskladiti metode financiranje sistemov zajamčenih vlog ali samih kreditnih institucij. Na eni strani bi morale kreditne institucije stroške financiranja nositi načeloma same, na drugi strani pa bi morala biti sposobnost financiranja teh sistemov sorazmerna z njihovimi obveznostmi. Da bi zagotovili, da imajo vsi vlagatelji podobno visoko
  stabilnost sistemov zajamčenih vlog
  v vseh državah članicah raven zaščite in da si sistemi zajamčenih vlog medsebojno posojajo denar samo v primerih, kadar je zadevni sistem zajamčenih vlog že poskušal z bistvenimi finančnimi ukrepi, je treba financiranje sistemov zajamčenih vlog uskladiti na visoki ravni. Vendar pa s tem ne sme biti ogrožena trdnost bančnega sistema v zadevni državi članici.,
  bi morali za vse sisteme zajamčenih vlog predvideti enoten predhodni cilj finančnega kritja. [Sprememba 17]

| (17) | Da bi se omejila zaščita vlog do take mere, ki bi zagotavljala pravno jasnost in preglednost za vlagatelje, ter da se tveganja naložb ne bi prenesla na sisteme zajamčenih vlog, bi bilo treba iz obsega kritja izključiti določene finančne proizvode naložbene narave, zlasti tiste, ki niso vračljivi v nominalni vrednosti ter tiste,
  ki se glasijo na imetnika in ne na ime. [Sprememba 37] |
| --- | --- |

(17)

Da bi se omejila zaščita vlog do take mere, ki bi zagotavljala pravno jasnost in preglednost za vlagatelje, ter da se tveganja naložb ne bi prenesla na sisteme zajamčenih vlog, bi bilo treba iz obsega kritja izključiti določene finančne proizvode naložbene narave, zlasti tiste, ki niso vračljivi v nominalni vrednosti ter tiste,
  ki se glasijo na imetnika in ne na ime. [Sprememba 37]

| (18) | Določeni vlagatelji ne bi smeli biti upravičeni do zaščite vlog, zlasti javni organi ali druge finančne institucije. Glede na to, da jih je v primerjavi z drugimi vlagatelji po številu občutno manj, se tako v primeru propada banke zmanjša verjetnost, da bi to vplivalo na finančno stabilnost. Poleg tega imajo organi veliko lažji dostop do posojil kot državljani.
  Vendar bi morale države članice zagotoviti, da so krite tudi vloge lokalnih organov, ki potrebujejo zaščito.
  Nefinančna podjetja bi načeloma morala biti krita, ne glede na njihovo velikost. [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(18)

Določeni vlagatelji ne bi smeli biti upravičeni do zaščite vlog, zlasti javni organi ali druge finančne institucije. Glede na to, da jih je v primerjavi z drugimi vlagatelji po številu občutno manj, se tako v primeru propada banke zmanjša verjetnost, da bi to vplivalo na finančno stabilnost. Poleg tega imajo organi veliko lažji dostop do posojil kot državljani.
  Vendar bi morale države članice zagotoviti, da so krite tudi vloge lokalnih organov, ki potrebujejo zaščito.
  Nefinančna podjetja bi načeloma morala biti krita, ne glede na njihovo velikost. [Sprememba 18]

| (19) | Vlagatelji, katerih dejavnosti zajemajo pranje denarja v smislu člena 1(2) in (3) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/60/ES z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (8) bi morali biti izključeni iz izplačil iz sistemov zajamčenih vlog. |
| --- | --- |

(19)

Vlagatelji, katerih dejavnosti zajemajo pranje denarja v smislu člena 1(2) in (3) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/60/ES z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (8) bi morali biti izključeni iz izplačil iz sistemov zajamčenih vlog.

| (20) | Stroški kreditnih institucij, ki sodelujejo v sistemu zajamčenih vlog, niso primerljivi s stroški, ki bi nastali zaradi množičnega dvigovanja bančnih vlog ne le v kreditni instituciji v težavah, temveč tudi v zdravih institucijah, če bi se porušilo zaupanje vlagateljev v stabilnost bančnega sistema. |
| --- | --- |

(20)

Stroški kreditnih institucij, ki sodelujejo v sistemu zajamčenih vlog, niso primerljivi s stroški, ki bi nastali zaradi množičnega dvigovanja bančnih vlog ne le v kreditni instituciji v težavah, temveč tudi v zdravih institucijah, če bi se porušilo zaupanje vlagateljev v stabilnost bančnega sistema.

| (21) | Treba je zagotoviti, da razpoložljiva finančna sredstva sistemov zajamčenih vlog ustrezajo določeni ciljni ravni in da se lahko zbirajo tudi izredni prispevki. Kadar je to potrebno, bi morali sistemi zajamčenih vlog imeti urejene ustrezne alternativne finančne dogovore, s pomočjo katerih si zagotovijo kratkoročno financiranje, potrebno za plačilo terjatev do njih. |
| --- | --- |

(21)

Treba je zagotoviti, da razpoložljiva finančna sredstva sistemov zajamčenih vlog ustrezajo določeni ciljni ravni in da se lahko zbirajo tudi izredni prispevki. Kadar je to potrebno, bi morali sistemi zajamčenih vlog imeti urejene ustrezne alternativne finančne dogovore, s pomočjo katerih si zagotovijo kratkoročno financiranje, potrebno za plačilo terjatev do njih.

| (22) | Sistemi zajamčenih vlog bi morali imeti zadostna
  finančna sredstva sistemov zajamčenih vlog bi se načeloma morala uporabljati za izplačila vlagateljem
  v primeru nesolventnosti kreditne institucije
  .
  V mnogih primerih pa bi bilo treba za preprečitev propada kreditne institucije izvajati podporne ukrepe, saj so tovrstni ukrepi pri jamčenju vlog pogosto učinkovitejši kot izplačilo vlagateljem. Poleg tega bi se lahko s temi ukrepi izognili nadaljnjim stroškom in negativnim učinkom na finančno stabilnost in povečanje zaupanja vlagateljev. Zaradi tega bi moralo biti možno, da se sredstva sistemov zajamčenih vlog uporabijo tudi za podporne ukrepe. Podporni ukrepi bi morali vedno vsebovati pogoje, ki jih mora izpolnjevati institucija, ki prejme podporo
  . Tovrstni ukrepi pa bi se lahko uporabili tudi za financiranje prenosov vlog na drugokreditno institucijo

  v povezavi z redno likvidacijo kreditne institucije
  , v primeru, da
  je to najcenejša alternativa za sistem zajamčenih vlog
  .
  Zato
  stroški, ki jih nosi sistem zajamčenih vlog, ne presegajo

  bi smeli presegati
  zneska kritih vlog pri zadevni kreditni instituciji. Do določene mere, ki jo omejuje Direktiva, pa se lahko uporabijo tudi za financiranje preprečitve propada bank. Taki ukrepi bi morai biti v skladu s pravili o državni pomoči. To pa

  Te možnosti delovanja sistemov zajamčenih vlog
  ne posega

  bi smele posegati
  v bodočo politiko Komisije v zvezi z ustanovitvijo nacionalnih reševalnih skladov za banke. [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(22)

Sistemi zajamčenih vlog bi morali imeti zadostna
  finančna sredstva sistemov zajamčenih vlog bi se načeloma morala uporabljati za izplačila vlagateljem
  v primeru nesolventnosti kreditne institucije
  .
  V mnogih primerih pa bi bilo treba za preprečitev propada kreditne institucije izvajati podporne ukrepe, saj so tovrstni ukrepi pri jamčenju vlog pogosto učinkovitejši kot izplačilo vlagateljem. Poleg tega bi se lahko s temi ukrepi izognili nadaljnjim stroškom in negativnim učinkom na finančno stabilnost in povečanje zaupanja vlagateljev. Zaradi tega bi moralo biti možno, da se sredstva sistemov zajamčenih vlog uporabijo tudi za podporne ukrepe. Podporni ukrepi bi morali vedno vsebovati pogoje, ki jih mora izpolnjevati institucija, ki prejme podporo
  . Tovrstni ukrepi pa bi se lahko uporabili tudi za financiranje prenosov vlog na drugokreditno institucijo

  v povezavi z redno likvidacijo kreditne institucije
  , v primeru, da
  je to najcenejša alternativa za sistem zajamčenih vlog
  .
  Zato
  stroški, ki jih nosi sistem zajamčenih vlog, ne presegajo

  bi smeli presegati
  zneska kritih vlog pri zadevni kreditni instituciji. Do določene mere, ki jo omejuje Direktiva, pa se lahko uporabijo tudi za financiranje preprečitve propada bank. Taki ukrepi bi morai biti v skladu s pravili o državni pomoči. To pa

  Te možnosti delovanja sistemov zajamčenih vlog
  ne posega

  bi smele posegati
  v bodočo politiko Komisije v zvezi z ustanovitvijo nacionalnih reševalnih skladov za banke. [Sprememba 19]

| (22a) | Sredstva iz sistemov zajamčenih vlog se lahko uporabijo za financiranje neprekinjenega vodenja računa za delež kritih vlog institucije. [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(22a)

Sredstva iz sistemov zajamčenih vlog se lahko uporabijo za financiranje neprekinjenega vodenja računa za delež kritih vlog institucije. [Sprememba 20]

| (23) | Razpredelnica 1 iz točke 14 Priloge I k Direktivi 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij (preoblikovano) (9) določenim sredstvom pripisuje tveganja. Navedeno prilogo bi bilo treba upoštevati in tako zagotoviti, da sistemi zajamčenih vlog vlagajo samo v sredstva z nizkim tveganjem. |
| --- | --- |

(23)

Razpredelnica 1 iz točke 14 Priloge I k Direktivi 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij (preoblikovano) (9) določenim sredstvom pripisuje tveganja. Navedeno prilogo bi bilo treba upoštevati in tako zagotoviti, da sistemi zajamčenih vlog vlagajo samo v sredstva z nizkim tveganjem.

| (24) | Ob prispevkih v sisteme zajamčenih vlog bi bilo treba upoštevati stopnjo tveganja, ki so ji njihovi člani izpostavljeni. S tem bi se odražali profili tveganj posameznih bank
  tudi njihovih posameznih poslovnih modelov
  , s čimer bi se omogočil pošten izračun prispevkov in spodbujalo poslovanje po manj tveganem poslovnem modelu.
  V ta namen bi bilo treba predvideti standardno metodo za določitev in izračun prispevkov na podlagi tveganja v sisteme zajamčenih vlog.
  Do takšne uskladitve bi se postopoma dalo priti z določitvijo glavnih kazalnikov, obveznih za vse države članice, in dodatnih, neobveznih kazalnikov
  na podlagi skupnega pristopa, dogovorjenega med EBA in pristojnimi orgain
  .
  Vendar se lahko narava tveganj, ki jih sprejmejo pridružene kreditne institucije, razlikuje glede na tržne razmere in poslovne dejavnosti kreditnih institucij. Zato je smiselno, da se sistemom zajamčenih vlog poleg standardne metode omogoči, da uporabijo tudi svoje nadomestne metode na podlagi tveganja, pod pogojem, da te metode na podlagi tveganja izpolnjujejo smernice, ki jih bo pripravil EBA po posvetovanju z Evropskim forumom zavarovateljev vlog (EFDI). Take nadomestne metode na podlagi tveganja upoštevajo profile tveganj posameznih bank, vodijo v natančnejše izračunavanje prispevkov, prilagojeno tržnim okoliščinam v državah članicah, in spodbujajo poslovanje po manj tveganem poslovnem modelu. Da bi upoštevali področja kreditnega sektorja s posebej nizkim tveganjem, ki so urejena s posebno nacionalno zakonodajo, bi bilo treba zagotoviti ustrezna zmanjšanja prispevkov, ki jih je treba plačati. [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(24)

Ob prispevkih v sisteme zajamčenih vlog bi bilo treba upoštevati stopnjo tveganja, ki so ji njihovi člani izpostavljeni. S tem bi se odražali profili tveganj posameznih bank
  tudi njihovih posameznih poslovnih modelov
  , s čimer bi se omogočil pošten izračun prispevkov in spodbujalo poslovanje po manj tveganem poslovnem modelu.
  V ta namen bi bilo treba predvideti standardno metodo za določitev in izračun prispevkov na podlagi tveganja v sisteme zajamčenih vlog.
  Do takšne uskladitve bi se postopoma dalo priti z določitvijo glavnih kazalnikov, obveznih za vse države članice, in dodatnih, neobveznih kazalnikov
  na podlagi skupnega pristopa, dogovorjenega med EBA in pristojnimi orgain
  .
  Vendar se lahko narava tveganj, ki jih sprejmejo pridružene kreditne institucije, razlikuje glede na tržne razmere in poslovne dejavnosti kreditnih institucij. Zato je smiselno, da se sistemom zajamčenih vlog poleg standardne metode omogoči, da uporabijo tudi svoje nadomestne metode na podlagi tveganja, pod pogojem, da te metode na podlagi tveganja izpolnjujejo smernice, ki jih bo pripravil EBA po posvetovanju z Evropskim forumom zavarovateljev vlog (EFDI). Take nadomestne metode na podlagi tveganja upoštevajo profile tveganj posameznih bank, vodijo v natančnejše izračunavanje prispevkov, prilagojeno tržnim okoliščinam v državah članicah, in spodbujajo poslovanje po manj tveganem poslovnem modelu. Da bi upoštevali področja kreditnega sektorja s posebej nizkim tveganjem, ki so urejena s posebno nacionalno zakonodajo, bi bilo treba zagotoviti ustrezna zmanjšanja prispevkov, ki jih je treba plačati. [Sprememba 21]

| (24a) | Donosnost v nekaterih primerih se uporablja kot kazalec za zmanjševanje tveganja za premije, ki temeljijo na tveganju. Pri tem ni upoštevan poslovni model vzajemnih družb, ki si ne prizadevajo za čim večje povečanje dobička. Poleg tega lahko želja po hitremu dobičku ustvarja neprimerno spodbudo za sprejemanje bolj tveganih strategij. Treba bi bilo zavzeti celovitejši pogled na zanesljivost poslovnega modela. [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(24a)

Donosnost v nekaterih primerih se uporablja kot kazalec za zmanjševanje tveganja za premije, ki temeljijo na tveganju. Pri tem ni upoštevan poslovni model vzajemnih družb, ki si ne prizadevajo za čim večje povečanje dobička. Poleg tega lahko želja po hitremu dobičku ustvarja neprimerno spodbudo za sprejemanje bolj tveganih strategij. Treba bi bilo zavzeti celovitejši pogled na zanesljivost poslovnega modela. [Sprememba 22]

| (25) | Zaščita vlog je bistveni element za dokončno oblikovanje notranjega trga in nepogrešljivo dopolnilo sistema za nadzor kreditnih institucij zaradi solidarnosti, ki jo vzpostavi med vsemi institucijami na danem finančnem trgu v primeru plačilne nesposobnosti katere koli med njimi. Iz tega razloga bi moralo biti sistemom zajamčenih vlog omogočeno medsebojno posojanje denarja, če bi do take potrebe prišlo. |
| --- | --- |

(25)

Zaščita vlog je bistveni element za dokončno oblikovanje notranjega trga in nepogrešljivo dopolnilo sistema za nadzor kreditnih institucij zaradi solidarnosti, ki jo vzpostavi med vsemi institucijami na danem finančnem trgu v primeru plačilne nesposobnosti katere koli med njimi. Iz tega razloga bi moralo biti sistemom zajamčenih vlog omogočeno medsebojno posojanje denarja, če bi do take potrebe prišlo.

| (26) | Obdobje izplačila, ki bo od 31. decembra 2010 naprej znašalo največ šest tednov, ne prispeva k ohranjanju zaupanja vlagateljev in ne zadovoljuje njihovih potreb. Zato bi bilo treba rok za izplačilo zmanjšati na en teden

  pet delovnih dni, vendar ne manj kot en teden
  . [Spremembi 23 in 150/rev] |
| --- | --- |

(26)

Obdobje izplačila, ki bo od 31. decembra 2010 naprej znašalo največ šest tednov, ne prispeva k ohranjanju zaupanja vlagateljev in ne zadovoljuje njihovih potreb. Zato bi bilo treba rok za izplačilo zmanjšati na en teden

  pet delovnih dni, vendar ne manj kot en teden
  . [Spremembi 23 in 150/rev]

| (26a) | Pogosto pa potrebni postopki za kratek rok izplačila še ne obstajajo. Če pa se vlagateljem zagotovi, da bo rok izplačila kratek, nato pa se ga zaradi propada kreditne institucije ne spoštuje, lahko to trajno omaja zaupanje vlagateljev v sisteme zajamčenih vlog in tako spodkoplje njihovo stabilizacijsko delovanje in namen. Zaradi tega bi bilo treba državam članicam omogočiti, da v prehodnem obdobju do 31. decembra 2016 za izplačila sprejme rok 20 delovnih dni, če se po preverjanju pristojnega organa ugotovi, da skrajšani rok izplačila ni uresničljiv. V tem primeru bi morali do 31. decembra 2016 razviti in preizkusiti potrebne postopke za rok izplačila petih delovnih dni. Da bi pri tem zagotovili, da se vlagatelji v prehodnem obdobju do tega datuma pri propadu kreditne institucije ne bodo znašli v finančnih težavah, bi morali imeti vlagatelji možnost, da jim pristojni sistem zajamčenih vlog v petih delovnih dneh, vendar ne prej kot v enem tednu, izplača do 5 000 EUR za njihovo vlogo, ki je upravičena do povračila. [Spremembi 24 in 150/rev] |
| --- | --- |

(26a)

Pogosto pa potrebni postopki za kratek rok izplačila še ne obstajajo. Če pa se vlagateljem zagotovi, da bo rok izplačila kratek, nato pa se ga zaradi propada kreditne institucije ne spoštuje, lahko to trajno omaja zaupanje vlagateljev v sisteme zajamčenih vlog in tako spodkoplje njihovo stabilizacijsko delovanje in namen. Zaradi tega bi bilo treba državam članicam omogočiti, da v prehodnem obdobju do 31. decembra 2016 za izplačila sprejme rok 20 delovnih dni, če se po preverjanju pristojnega organa ugotovi, da skrajšani rok izplačila ni uresničljiv. V tem primeru bi morali do 31. decembra 2016 razviti in preizkusiti potrebne postopke za rok izplačila petih delovnih dni. Da bi pri tem zagotovili, da se vlagatelji v prehodnem obdobju do tega datuma pri propadu kreditne institucije ne bodo znašli v finančnih težavah, bi morali imeti vlagatelji možnost, da jim pristojni sistem zajamčenih vlog v petih delovnih dneh, vendar ne prej kot v enem tednu, izplača do 5 000 EUR za njihovo vlogo, ki je upravičena do povračila. [Spremembi 24 in 150/rev]

| (27) | Sistemi zajamčenih vlog v državah članicah, kjer je kreditna institucija odprla podružnice ali kjer neposredno opravlja svoje storitve, bi morali vlagatelje obveščati ter jim izplačati zahtevke v imenu sistema zajamčenih vlog v državi članici, kjer je bila kreditna institucija pooblaščena. Da bi se njihove naloge poenostavile, bi morali sistemi zajamčenih vlog, ki jih to morebiti zadeva, med seboj predhodno skleniti sporazume. |
| --- | --- |

(27)

Sistemi zajamčenih vlog v državah članicah, kjer je kreditna institucija odprla podružnice ali kjer neposredno opravlja svoje storitve, bi morali vlagatelje obveščati ter jim izplačati zahtevke v imenu sistema zajamčenih vlog v državi članici, kjer je bila kreditna institucija pooblaščena. Da bi se njihove naloge poenostavile, bi morali sistemi zajamčenih vlog, ki jih to morebiti zadeva, med seboj predhodno skleniti sporazume.

| (28) | Informacija je bistveni element zaščite vlagatelja. Zaradi tega bi bilo treba obveščati dejanske vlagatelje o njihovem kritju ter pristojnem sistemu zajamčenih vlog z izpiski računa, morebitne vlagatelje pa s standardiziranim informacijskim listom, ki bi ga morali podpisati. Vsebina takih obvestil bi morala biti enaka za vse vlagatelje in bodoče vlagatelje. Neurejena uporaba navedb zneska in obsega sistema zajamčenih vlog bi pri oglaševanju vsekakor lahko vplivala na trdnost bančnega sistema ali na zaupanje vlagatelja. Zaradi tega bi bilo treba pri oglaševanju omembo sistema zajamčenih vlog omejiti na kratko stvarno izjavo. Sistemi, ki ščitijo samo kreditno institucijo bi morali vlagatelje na jasen način obvestiti o svoji funkciji

  zakoniti pravici v okviru stopnje kritja, določene v tej direktivi, in o svojem načinu delovanja
  , ne da bi obljubljali neomejeno zaščito vlog. [Sprememba 25] |
| --- | --- |

(28)

Informacija je bistveni element zaščite vlagatelja. Zaradi tega bi bilo treba obveščati dejanske vlagatelje o njihovem kritju ter pristojnem sistemu zajamčenih vlog z izpiski računa, morebitne vlagatelje pa s standardiziranim informacijskim listom, ki bi ga morali podpisati. Vsebina takih obvestil bi morala biti enaka za vse vlagatelje in bodoče vlagatelje. Neurejena uporaba navedb zneska in obsega sistema zajamčenih vlog bi pri oglaševanju vsekakor lahko vplivala na trdnost bančnega sistema ali na zaupanje vlagatelja. Zaradi tega bi bilo treba pri oglaševanju omembo sistema zajamčenih vlog omejiti na kratko stvarno izjavo. Sistemi, ki ščitijo samo kreditno institucijo bi morali vlagatelje na jasen način obvestiti o svoji funkciji

  zakoniti pravici v okviru stopnje kritja, določene v tej direktivi, in o svojem načinu delovanja
  , ne da bi obljubljali neomejeno zaščito vlog. [Sprememba 25]

| (29) | Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (10) se uporablja za obdelavo osebnih podatkov v skladu s to direktivo. |
| --- | --- |

(29)

Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (10) se uporablja za obdelavo osebnih podatkov v skladu s to direktivo.

| (30) | Možno je, da te direktiva ne povzroči odgovornosti držav članic ali njihovih pristojnih organov do vlagateljev, če so poskrbele za ustanovitev in uradno priznanje enega ali več sistemov, ki ščitijo vloge ali kreditne institucije same in zagotavljajo plačilo odškodnin ali zaščito vlagateljev pod pogoji iz te direktive. |
| --- | --- |

(30)

Možno je, da te direktiva ne povzroči odgovornosti držav članic ali njihovih pristojnih organov do vlagateljev, če so poskrbele za ustanovitev in uradno priznanje enega ali več sistemov, ki ščitijo vloge ali kreditne institucije same in zagotavljajo plačilo odškodnin ali zaščito vlagateljev pod pogoji iz te direktive.

| (31) | Komisija je s svojim Predlogom za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega bančnega organa z dne 23. septembra 2009 (11) predložila osnutek zakonodaje za ustanovitev evropskega sistema finančnih nadzornikov in navedla podrobnosti o strukturi takega novega nadzornega okvira, vključno z ustanovitvijo Evropskega bančnega organa. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je s svojim Predlogom za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega bančnega organa z dne 23. septembra 2009 (11) predložila osnutek zakonodaje za ustanovitev evropskega sistema finančnih nadzornikov in navedla podrobnosti o strukturi takega novega nadzornega okvira, vključno z ustanovitvijo Evropskega bančnega organa.

| (32) | Kljub spoštovanju nadzora držav članic nad sistemi zajamčenih vlog bi moral EBA prispevati k izpolnitvi cilja v zvezi z olajševanjem začetka in opravljanja dejavnosti za kreditne institucije, hkrati pa bo vlagateljem zagotavljal učinkovito zaščito. Zaradi tega mora organ potrditi, da so pogoji iz te direktive za posojanje med sistemi zajamčenih vlog izpolnjeni, ter ob upoštevanju strogih omejitev iz te direktive navesti zneske, ki si jih vsak sistem lahko izposodi, skupaj z začetno obrestno mero in trajanjem posojila

  in kar najbolj zmanjšal tveganje za davkoplačevalce
  . V zvezi s tem bi moral EBA tudi zbirati podatke v zvezi s sistemi zajamčenih vlog, zlasti o zneskih, ki jih ti krijejo in ki so jih potrdili pristojni organi. Druge sisteme zajamčenih vlog mora obveščati o njihovi obveznosti posojanja.
  [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(32)

Kljub spoštovanju nadzora držav članic nad sistemi zajamčenih vlog bi moral EBA prispevati k izpolnitvi cilja v zvezi z olajševanjem začetka in opravljanja dejavnosti za kreditne institucije, hkrati pa bo vlagateljem zagotavljal učinkovito zaščito. Zaradi tega mora organ potrditi, da so pogoji iz te direktive za posojanje med sistemi zajamčenih vlog izpolnjeni, ter ob upoštevanju strogih omejitev iz te direktive navesti zneske, ki si jih vsak sistem lahko izposodi, skupaj z začetno obrestno mero in trajanjem posojila

  in kar najbolj zmanjšal tveganje za davkoplačevalce
  . V zvezi s tem bi moral EBA tudi zbirati podatke v zvezi s sistemi zajamčenih vlog, zlasti o zneskih, ki jih ti krijejo in ki so jih potrdili pristojni organi. Druge sisteme zajamčenih vlog mora obveščati o njihovi obveznosti posojanja.
  [Sprememba 26]

| (33) | Treba je uvesti učinkovit instrument za določitev usklajenih tehničnih standardov na področju finančnih storitev, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji in ustrezna zaščita vlagateljev po Evropi. Take standarde je potrebno razviti zato, da se standardizira izračun prispevkov na podlagi tveganja.
  [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(33)

Treba je uvesti učinkovit instrument za določitev usklajenih tehničnih standardov na področju finančnih storitev, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji in ustrezna zaščita vlagateljev po Evropi. Take standarde je potrebno razviti zato, da se standardizira izračun prispevkov na podlagi tveganja.
  [Sprememba 27]

| (34) | Za zagotovitev smotrnega in učinkovitega delovanja sistemov zajamčenih vlog ter uravnoteženega upoštevanja njihovih položajev v različnih državah članicah bi mora EBA biti pristojen za reševanje sporov med njimi z zavezujočim učinkom. |
| --- | --- |

(34)

Za zagotovitev smotrnega in učinkovitega delovanja sistemov zajamčenih vlog ter uravnoteženega upoštevanja njihovih položajev v različnih državah članicah bi mora EBA biti pristojen za reševanje sporov med njimi z zavezujočim učinkom.

| (34a) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 7. julija 2010, ki vsebuje priporočila Komisiji glede čezmejnega obvladovanja krize v bančnem sektorju, poudaril, da je nujen evropski mehanizem za reševanje bančnih kriz. Vzpostavitev takega mehanizma ne bi smela vplivati na zaščito vlagateljev, ki jo zagotavlja sistem zajamčenih vlog. [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(34a)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 7. julija 2010, ki vsebuje priporočila Komisiji glede čezmejnega obvladovanja krize v bančnem sektorju, poudaril, da je nujen evropski mehanizem za reševanje bančnih kriz. Vzpostavitev takega mehanizma ne bi smela vplivati na zaščito vlagateljev, ki jo zagotavlja sistem zajamčenih vlog. [Sprememba 28]

| (35) | V zvezi s členom 5(5) bi morala biti KomisijaPooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  bi bilo treba prenesti na Komisijo, da bi prilagodili stopnjo kritja, kot je določena v tej direktivi, za vse vloge istih vlagateljev glede na inflacijo v Uniji na podlagi sprememb v indeksu cen življenjskih potrebščin. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. [Sprememba 29] |
| --- | --- |

(35)

V zvezi s členom 5(5) bi morala biti KomisijaPooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  bi bilo treba prenesti na Komisijo, da bi prilagodili stopnjo kritja, kot je določena v tej direktivi, za vse vloge istih vlagateljev glede na inflacijo v Uniji na podlagi sprememb v indeksu cen življenjskih potrebščin. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. [Sprememba 29]

| (35a) | Komisijo bi bilo treba tudi pooblastiti za sprejetje osnutka tehničnih regulativnih standardov EBA, ki uvaja opredelitve pojmov in standardno metodo za izračunavanje prispevkov na podlagi tveganja kreditnih institucij v sisteme zajamčenih vlog, kot je opisano v tej direktivi v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010. EBA bi moral pripraviti ustrezne osnutke tehničnih regulativnih standardov in jih do 31. decembra 2012 predložiti Komisiji. [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(35a)

Komisijo bi bilo treba tudi pooblastiti za sprejetje osnutka tehničnih regulativnih standardov EBA, ki uvaja opredelitve pojmov in standardno metodo za izračunavanje prispevkov na podlagi tveganja kreditnih institucij v sisteme zajamčenih vlog, kot je opisano v tej direktivi v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010. EBA bi moral pripraviti ustrezne osnutke tehničnih regulativnih standardov in jih do 31. decembra 2012 predložiti Komisiji. [Sprememba 30]

| (36) | V skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji se lahko cilje ukrepov, ki jih je treba sprejeti, namreč uskladitev pravil v zvezi z delovanjem sistemov zajamčenih vlog, doseže le na ravni Unije. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(36)

V skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji se lahko cilje ukrepov, ki jih je treba sprejeti, namreč uskladitev pravil v zvezi z delovanjem sistemov zajamčenih vlog, doseže le na ravni Unije. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev.

| (37) | Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi s predhodnima direktivama. Obveznost prenosa določb, ki so nespremenjene, izhaja iz predhodnih direktiv. |
| --- | --- |

(37)

Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi s predhodnima direktivama. Obveznost prenosa določb, ki so nespremenjene, izhaja iz predhodnih direktiv.

| (38) | Ta direktiva ne sme posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv iz Priloge IV v nacionalno pravo – |
| --- | --- |

(38)

Ta direktiva ne sme posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv iz Priloge IV v nacionalno pravo –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   Ta direktiva določa pravila v zvezi z delovanjem
  evropskega sistema za nacionalne sisteme zajamčenih vlog,
  katerega namen je vlagateljem v Uniji zagotoviti enotno varnostno mrežo, ki ponuja visoko raven zaščite
  . [Sprememba 31]

2.   Ta direktiva se uporablja za vse zakonsko predpisane ali z dogovorom vzpostavljene sisteme zajamčenih vlog,
  priznane v skladu s členom 3(1)
  in za vse

  njihove pridružene kreditne institucije
  , .
  Sistemi zajamčenih vlog imajo lahko obliko zakonsko predpisanih, z dogovorom vzpostavljenih, pa tudi
  institucionalnih jamstvenih shem
  v smislu člena 80(8) Direktive 2006/48/ES
  . [Sprememba 32]

3.   Institucionalne jamstvene sheme, opredeljene v členu 80(8) Direktive 2006/48/ES, lahko pristojni organi priznajo kot sisteme zajamčenih vlog, če izpolnjujejo vse pogoje iz omenjenega člena in te direktive.
  [Sprememba 33]

4.   Institucionalne

  Za namene te direktive se za
  jamstvene sheme, ki niso priznane po odstavku 3 in ki ne ščitijo vlog, ne smejo biti predmet te direktive, razen

  členu 3(1)
  ,
  uporabljajo le
  drugi pododstavek člena 14(5),
  člen 14(6a)
  in dodstavek 9 Priloge III. [Sprememba 34]

4a.
     
  V primeru vzpostavitve evropskega sklada za reševanje bančnih kriz mora Komisija ob pomoči Evropskega bančnega organa zagotoviti, da bo ostala raven zaščite vlagateljev visoka. [Sprememba 35]

Člen 2

Opredelitve

1.   V tej direktivi:

| (a) | „vloga“ pomeni:








  (i) | kakršen koli pozitivni saldo, ki je posledica sredstev, ostalih na računu, ali začasnih stanj, ki so posledica običajnih bančnih transakcij,
  vključno z vezanimi depoziti, hranilnimi vlogami in registriranimi vlogami
  , in jih mora kreditna institucija vrniti po veljavnih pravnih in pogodbenih pogojih,
  ali |
| --- | --- | --- |

(a)

„vloga“ pomeni:

(i)

kakršen koli pozitivni saldo, ki je posledica sredstev, ostalih na računu, ali začasnih stanj, ki so posledica običajnih bančnih transakcij,
  vključno z vezanimi depoziti, hranilnimi vlogami in registriranimi vlogami
  , in jih mora kreditna institucija vrniti po veljavnih pravnih in pogodbenih pogojih,
  ali

| (ii) | kakršen koli dolg, evidentiran s potrdilom, ki ga je izdala kreditna institucija
  . [Sprememba 36] |
| --- | --- |

(ii)

kakršen koli dolg, evidentiran s potrdilom, ki ga je izdala kreditna institucija
  . [Sprememba 36]

Delnice stanovanjskih hipotekarnih družb iz Združenega kraljestva in Irske, razen kapitalskih iz člena 2, se obravnavajo kot vloge.

Instrument se ne obravnava kot vloga v nobeni izmed naslednjih okoliščin:

| — | njegov obstoj se da dokazati samo s certifikatom, ki ni izpisek računa; kadar
  se glasi na imetnika in ne na ime
  ; [Sprememba 37] |
| --- | --- |

—

njegov obstoj se da dokazati samo s certifikatom, ki ni izpisek računa; kadar
  se glasi na imetnika in ne na ime
  ; [Sprememba 37]

| — | kadar njegova glavnica ni odplačljiva po nominalni vrednosti; |
| --- | --- |

—

kadar njegova glavnica ni odplačljiva po nominalni vrednosti;

| — | kadar je njegova glavnica odplačljiva samo s posebnim jamstvom ali sporazumom s strani kreditne institucije ali tretje osebe; |
| --- | --- |

—

kadar je njegova glavnica odplačljiva samo s posebnim jamstvom ali sporazumom s strani kreditne institucije ali tretje osebe;

| (b) | „upravičene vloge“ pomeni tiste vloge, ki niso izključene iz zaščite v skladu s členom 4; |
| --- | --- |

(b)

„upravičene vloge“ pomeni tiste vloge, ki niso izključene iz zaščite v skladu s členom 4;

| (c) | „krite vloge“ pomeni upravičene vloge, ki ne presegajo stopnje kritja iz člena 5; |
| --- | --- |

(c)

„krite vloge“ pomeni upravičene vloge, ki ne presegajo stopnje kritja iz člena 5;

| (ca) | „vlagatelj“pomeni imetnika oziroma v primeru skupnega računa skupni imetnik vloge; [Sprememba 38] |
| --- | --- |

(ca)

„vlagatelj“pomeni imetnika oziroma v primeru skupnega računa skupni imetnik vloge; [Sprememba 38]

| (d) | „skupni račun“ pomeni račun, odprt v imenu dveh ali več oseb ali nad katerim imata pravico dve ali več oseb in s katerim se lahko posluje na temelju podpisa ene ali več od teh oseb; |
| --- | --- |

(d)

„skupni račun“ pomeni račun, odprt v imenu dveh ali več oseb ali nad katerim imata pravico dve ali več oseb in s katerim se lahko posluje na temelju podpisa ene ali več od teh oseb;

| (e) | „nerazpoložljiva vloga“ pomeni vlogo, ki je na temelju veljavnih zakonskih in pogodbenih pogojev sicer zapadla v plačilo in jo mora kreditna institucija plačati, vendar še ni plačana zaradi enega od naslednjih dveh razlogov:






  (i) | pristojni organi
  na podlagi informacij, ki so jim dostopne
  ,ugotovijo, da po njihovem mnenju kreditna institucija zaradi vzrokov, ki so neposredno povezani z njenim finančnim položajem, ni sposobna vrniti vloge in tudi ni pričakovati, da bi to lahko storila. [Sprememba 39]

  Pristojni organi to ugotovijo čim prej in najpozneje pet delovnih dni po tem, ko so prvič ugotovili, da kreditna institucija ni vrnila zapadlih in vračljivih vlog; ali |
| --- | --- | --- |

(e)

„nerazpoložljiva vloga“ pomeni vlogo, ki je na temelju veljavnih zakonskih in pogodbenih pogojev sicer zapadla v plačilo in jo mora kreditna institucija plačati, vendar še ni plačana zaradi enega od naslednjih dveh razlogov:

(i)

pristojni organi
  na podlagi informacij, ki so jim dostopne
  ,ugotovijo, da po njihovem mnenju kreditna institucija zaradi vzrokov, ki so neposredno povezani z njenim finančnim položajem, ni sposobna vrniti vloge in tudi ni pričakovati, da bi to lahko storila. [Sprememba 39]

Pristojni organi to ugotovijo čim prej in najpozneje pet delovnih dni po tem, ko so prvič ugotovili, da kreditna institucija ni vrnila zapadlih in vračljivih vlog; ali

| (ii) | če ni ugotovitve iz točke (i), je pravosodni organ zaradi razlogov, povezanih neposredno s finančnim položajem kreditne institucije, sprejel odločitev, na temelju katere mirujejo zahtevki vlagateljev proti instituciji, če je bila ta odločitev sprejeta pred zgoraj navedeno ugotovitvijo; |
| --- | --- |

(ii)

če ni ugotovitve iz točke (i), je pravosodni organ zaradi razlogov, povezanih neposredno s finančnim položajem kreditne institucije, sprejel odločitev, na temelju katere mirujejo zahtevki vlagateljev proti instituciji, če je bila ta odločitev sprejeta pred zgoraj navedeno ugotovitvijo;

| (f) | „kreditna institucija“ pomeni podjetje, opredeljeno v členu 4(1) Direktive 2006/48/ES; |
| --- | --- |

(f)

„kreditna institucija“ pomeni podjetje, opredeljeno v členu 4(1) Direktive 2006/48/ES;

| (f-a) | „preventivni in podporni ukrepi“ pomeni ukrepe, ki jih sprejmejo sistemi zajamčenih vlog, da bi preprečili propad pridruženih kreditnih institucij:










  (i) | preverjanje finančnega položaja in profila tveganja pridruženih kreditih institucij ali podlage za načrtovanje pri ustanovitvi takšnih institucij ter pravice do informacij o bistvenih spremembah v zvezi z lastništvom in nadzorom; |
| --- | --- | --- |

(f-a)

„preventivni in podporni ukrepi“ pomeni ukrepe, ki jih sprejmejo sistemi zajamčenih vlog, da bi preprečili propad pridruženih kreditnih institucij:

(i)

preverjanje finančnega položaja in profila tveganja pridruženih kreditih institucij ali podlage za načrtovanje pri ustanovitvi takšnih institucij ter pravice do informacij o bistvenih spremembah v zvezi z lastništvom in nadzorom;

| (ii) | obveznost poročanja pridruženih kreditnih institucij o njihovem finančnem položaju, profilu tveganja, razvoju in načrtovanih spremembah poslovnega modela; |
| --- | --- |

(ii)

obveznost poročanja pridruženih kreditnih institucij o njihovem finančnem položaju, profilu tveganja, razvoju in načrtovanih spremembah poslovnega modela;

| (iii) | določitev obveznih pogojev za omejitev obsega zajamčenih vlog ali za popolno ali delno omejitev nekaterih poslovnih dejavnosti, če na podlagi preverjanja ali drugih virov obstajajo razlogi, na podlagi katerih bi lahko sklepali, da obstaja neposredno ali akutno tveganje zatekanja k sistemu zajamčenih vlog; |
| --- | --- |

(iii)

določitev obveznih pogojev za omejitev obsega zajamčenih vlog ali za popolno ali delno omejitev nekaterih poslovnih dejavnosti, če na podlagi preverjanja ali drugih virov obstajajo razlogi, na podlagi katerih bi lahko sklepali, da obstaja neposredno ali akutno tveganje zatekanja k sistemu zajamčenih vlog;

| (iv) | zbiranje prispevkov na podlagi profila tveganja posamezne institucije; |
| --- | --- |

(iv)

zbiranje prispevkov na podlagi profila tveganja posamezne institucije;

| (v) | sporazum o izmenjavi informacij s pristojnimi organi, tudi zaupnih; |
| --- | --- |

(v)

sporazum o izmenjavi informacij s pristojnimi organi, tudi zaupnih;

| (vi) | izdajanje jamstev, posojil in vseh vrst likvidnostne in kapitalske pomoči, vključno z izpolnjevanjem zahtevkov tretjih oseb; [Sprememba 149/rev] |
| --- | --- |

(vi)

izdajanje jamstev, posojil in vseh vrst likvidnostne in kapitalske pomoči, vključno z izpolnjevanjem zahtevkov tretjih oseb; [Sprememba 149/rev]

| (fa) | „ukrep v zvezi s pravilnim delovanjem kreditnih institucij“ pomeni ukrep za preprečitev aktivacije sistema zajamčenih vlog, vključno z:










  (i) | pomočjo pri pridobitvi kreditne institucije, ki je postala nestabilna; |
| --- | --- | --- |

(fa)

„ukrep v zvezi s pravilnim delovanjem kreditnih institucij“ pomeni ukrep za preprečitev aktivacije sistema zajamčenih vlog, vključno z:

(i)

pomočjo pri pridobitvi kreditne institucije, ki je postala nestabilna;

| (ii) | prenosom vlog in ustreznega premoženja, vključno s poslovnimi področji, na premostitveno kreditno institucijo; |
| --- | --- |

(ii)

prenosom vlog in ustreznega premoženja, vključno s poslovnimi področji, na premostitveno kreditno institucijo;

| (iii) | prisilno združitvijo z drugimi kreditnimi institucijami; |
| --- | --- |

(iii)

prisilno združitvijo z drugimi kreditnimi institucijami;

| (iv) | redno likvidacijo ob udeležbi sistema zajamčenih vlog; [Sprememba 40] |
| --- | --- |

(iv)

redno likvidacijo ob udeležbi sistema zajamčenih vlog; [Sprememba 40]

| (g) | „podružnica“ pomeni poslovno enoto, ki je pravno nesamostojni del kreditne institucije in vodi neposredno vse ali nekatere posle, povezane z dejavnostjo kreditne institucije v smislu člena 4(3) Direktive 2006/48/ES; |
| --- | --- |

(g)

„podružnica“ pomeni poslovno enoto, ki je pravno nesamostojni del kreditne institucije in vodi neposredno vse ali nekatere posle, povezane z dejavnostjo kreditne institucije v smislu člena 4(3) Direktive 2006/48/ES;

| (h) | „ciljna raven“ pomeni 1,5 % upravičenih

  kritih
  vlog, za kritje katerih je pristojen sistem zajamčenih vlog; [Sprememba 41] |
| --- | --- |

(h)

„ciljna raven“ pomeni 1,5 % upravičenih

  kritih
  vlog, za kritje katerih je pristojen sistem zajamčenih vlog; [Sprememba 41]

| (i) | „razpoložljiva finančna sredstva“ pomeni gotovino, vloge in sredstva z nizkim tveganjem s preostalim časom do končne zapadlosti 24 mesecev ali manj, ki se lahko likvidirajo v roku, ki ne presega omejitve iz člena 7(1),
  in v vrednosti do 10 % zastavljenih sredstev; [Sprememba 42] |
| --- | --- |

(i)

„razpoložljiva finančna sredstva“ pomeni gotovino, vloge in sredstva z nizkim tveganjem s preostalim časom do končne zapadlosti 24 mesecev ali manj, ki se lahko likvidirajo v roku, ki ne presega omejitve iz člena 7(1),
  in v vrednosti do 10 % zastavljenih sredstev; [Sprememba 42]

| (ia) | „zastavljena sredstva“ so plačilne obveznosti, ki so ustrezno visokokakovostno zavarovana in za katere veljajo naslednji pogoji:










  (i) | zavarovanje sestavljajo sredstva z nizkim tveganjem, ki jih ne ovirajo kakršne koli pravice tretje strani in so na voljo izključno sistemu zajamčenih vlog, ki ima neodtujljivo pravico, da zahteva ta plačila; |
| --- | --- | --- |

(ia)

„zastavljena sredstva“ so plačilne obveznosti, ki so ustrezno visokokakovostno zavarovana in za katere veljajo naslednji pogoji:

(i)

zavarovanje sestavljajo sredstva z nizkim tveganjem, ki jih ne ovirajo kakršne koli pravice tretje strani in so na voljo izključno sistemu zajamčenih vlog, ki ima neodtujljivo pravico, da zahteva ta plačila;

| (ii) | kreditna institucija je upravičena do donosa naložb, ki jih ima v lasti kot zavarovanje; |
| --- | --- |

(ii)

kreditna institucija je upravičena do donosa naložb, ki jih ima v lasti kot zavarovanje;

| (iii) | za zavarovanje se uporabi normalna metoda tekoče izpostavljenosti, kreditne institucije pa bodo zagotovile, da je tržno vrednotenje zavarovanja najmanj enako obveznostim te kreditne institucije do sheme; in |
| --- | --- |

(iii)

za zavarovanje se uporabi normalna metoda tekoče izpostavljenosti, kreditne institucije pa bodo zagotovile, da je tržno vrednotenje zavarovanja najmanj enako obveznostim te kreditne institucije do sheme; in

| (iv) | pri vrednotenju temeljnih sredstev se uporabijo odbitki, sistem zajamčenih vlog pa zahteva vzdrževanje tržne vrednosti temeljnih sredstev po odbitku; [Sprememba 43] |
| --- | --- |

(iv)

pri vrednotenju temeljnih sredstev se uporabijo odbitki, sistem zajamčenih vlog pa zahteva vzdrževanje tržne vrednosti temeljnih sredstev po odbitku; [Sprememba 43]

| (j) | „sredstva z nizkim tveganjem“ so sredstva, ki spadajo v eno izmed kategorij iz prve in druge kategorije razpredelnice 1 točke 14 Priloge I k Direktivi 2006/49/ES, izključijo pa se druge postavke kvalificiranih izdajateljev, kakor je opredeljeno v točki 15 navedene priloge; |
| --- | --- |

(j)

„sredstva z nizkim tveganjem“ so sredstva, ki spadajo v eno izmed kategorij iz prve in druge kategorije razpredelnice 1 točke 14 Priloge I k Direktivi 2006/49/ES, izključijo pa se druge postavke kvalificiranih izdajateljev, kakor je opredeljeno v točki 15 navedene priloge;

| (k) | „matična država članica“ pomeni državo članico, v kateri ima kreditna institucija svoj sedež v smislu člena 4(7) Direktive 2006/48/ES; |
| --- | --- |

(k)

„matična država članica“ pomeni državo članico, v kateri ima kreditna institucija svoj sedež v smislu člena 4(7) Direktive 2006/48/ES;

| (l) | „država članica gostiteljica“ pomeni državo članico, v kateri ima kreditna institucija podružnico ali v kateri opravlja svoje storitve v smislu člena 4(8) Direktive 2006/48/ES; |
| --- | --- |

(l)

„država članica gostiteljica“ pomeni državo članico, v kateri ima kreditna institucija podružnico ali v kateri opravlja svoje storitve v smislu člena 4(8) Direktive 2006/48/ES;

| (m) | „pristojni organi“ pomeni pristojne organe, opredeljene v členu 4(4) Direktive 2006/48/ES. |
| --- | --- |

(m)

„pristojni organi“ pomeni pristojne organe, opredeljene v členu 4(4) Direktive 2006/48/ES.

2.   Kadar ta direktiva omenja Uredbo (EU) št. 1093/2010, je za namene te uredbe treba organe, ki upravljajo sisteme zajamčenih vlog, upoštevati kot pristojne organe v skladu s členom 4(2) Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 3

Članstvo in nadzor

1.   Vsaka država članica na svojem ozemlju zagotovi ustanovitev in uradno priznanje enega ali več sistemov zajamčenih vlog.

To ne izključuje
  vzpostavitve s strani držav članic ali
  združitve sistemov iz različnih držav članic
  prek njih
  .
  Pristojni nacionalni nadzorni organ v sodelovanju z Evropskim bančnim organom odobri tak čezmejni sistem zajamčenih vlog. [Sprememba 44]

Pri priznavanju in potrjevanju sistemov zajamčenih vlog mora zadevni pristojni organ posebej paziti na zadostno stabilnost sistemov zajamčenih vlog v zvezi s pridruženimi kreditnimi institucijami in zagotoviti uravnoteženo sestavo članstva. [Sprememba 45]

Kreditna institucija lahko prevzema vloge le, če je članica takšnega sistema.

2.   Če kreditna institucija ne izpolnjuje svojih obveznosti članice sistema zajamčenih vlog, so o tem
  nemudoma
  obveščeni pristojni organi, ki so ji izdali dovoljenje; le-ti skupaj z jamstvenim

  s
  sistemom
  zajamčenih vlog takoj
  storijo vse potrebno, vključno z izrekom kazni, da bi zagotovili izpolnjevanje obveznosti kreditne institucije. [Sprememba 46]

3.   Če kreditna institucija svojih obveznosti kljub tem ukrepom ne izpolnjuje, lahko sistem, če nacionalna zakonodaja to dopušča in z izrecnim dovoljenjem pristojnih organov, kreditno institucijo obvesti o svoji nameri, da ji z odpovednim rokom najmanj en mesec odpove članstvo v sistemu. Vloge, ki so bile položene pred iztekom odpovednega roka, so še naprej zaščitene s popolnim jamstvom sistema. Če kreditna institucija po preteku odpovednega roka svojih obveznosti ne izpolni, sistem jamstev izvede izključitev.

4.   Vloge, ki jih ima kreditna institucija, pooblaščena po členu 6 Direktive 2006/48/ES, ob preklicu njenega dovoljenja, so še naprej zaščitene z jamstvenim sistemom.

5.   Pristojni organi redno nadzirajo skladnost vseh sistemov zajamčenih vlog iz člena 1 s to direktivo. [Sprememba 47]

Nadzor čezmejnih sistemov zajamčenih vlog opravlja Evropski bančni organ ob sodelovanju kolegija, sestavljenega iz predstavnikov pristojnih organov posameznih matičnih držav pridruženih kreditnih institucij. [Sprememba 48]

6.   Države članice zagotovijo, da
  so alternativne metode, ki jih v skladu s členom 11(3a) sprejemejo sistemi zajamčenih vlog, skladni z določbami iz tega člena in s smernicami, ki jih v skladu s členom 11(5) pripravi Evropski bančni organ, da
  sistemi zajamčenih vlog redno preverjajo svoje mehanizme delovanja in se jih
  nemudoma
  obvesti, če pristojni organi v kreditni instituciji opazijo težave, ki bi lahko povzročile intervencijo sistema zajamčenih vlog.
  Evropski bančni organ usklajuje ukrepe držav članic. [Sprememba 49]

Taka preverjanja se opravijo najmanj na vsaka tri leta oziroma
  pogosteje
  , kadar to zahtevajo okoliščine. Prvo preverjanje se opravi do najpozneje 31. decembra 2013. [Sprememba 50]

Evropski bančni organ Evropskemu odboru za sistemska tveganja, ustanovljenem z Uredbo (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja

   (12),
  na lastno pobudo ali na pobudo tega odbora posreduje informacije o sistemih zajamčenih vlog, potrebne za analizo sistemskega tveganja. [Sprememba 51]

V zvezi s tem Evropski bančni organ redno

  vsaj vsakih pet let opravi medsebojne strokovne preglede v skladu s členom 15 [Uredbe o Evropskem bančnem organu]

  členom 30 Uredbe (EU) št. 1093/2010
  .
  Obseg takšnih pregledov zajema prakse upravljanja podjetja iz odstavka 7a
  . Sistemi zajamčenih vlog so pri izmenjavanju podatkov z Evropskim bančnim organom zavezani k poklicni skrivnosti iz člena 56 navedene uredbe

  člena 70 Uredbe (EU) št. 1093/2010
  .

Poleg tega ima Evropski bančni organ pooblastilo, da vsako leto na podlagi posodobljenih scenarijev v skladu s različnimi scenariji vnaprej določenih prelomnic preuči odpornost sistemov zajamčenih vlog na izjemne situacije, in s tem ugotovi, ali je potrebna prilagoditev trenutnega modela izračunavanja in ciljne ravni. V tem kontekstu test izjemnih situacij temelji na scenariju z majhnim vplivom, scenariju s srednjim vplivom in scenariju z velikim vplivom. [Sprememba 52]

7.   Države članice zagotovijo, da imajo sistemi zajamčenih vlog kadar koli in na njihovo zahtevo dostop do vseh podatkov o svojih članicah, ki so potrebni za pripravo izplačila vlagateljem, vključno z oznakami iz člena 4(2). Podatke, potrebne za opravljanje testov izjemnih situacij, je treba redno pošiljati sistemom zajamčenih vlog. Take podatke je treba spremeniti v anonimne. Prejeti podatki se lahko uporabijo le za opravljanje testov izjemnih situacij,
  analizo zgodovinskega razvoja odpornosti sistemov zajamčenih vlog
  ali
  za
  pripravo izplačil in se ne smejo zadržati dlje, kot je to potrebno za omenjena namena

  so zaupni
  . [Sprememba 53]

7a.
     
  Države članice zagotovijo, da imajo njihovi sistemi zajamčenih vlog zanesljive prakse upravljanja podjetja, da:

| (a) | njihovi organi vključijo najmanj enega neizvršnega člana, postopki imenovanja pa so odprti in pregledni; |
| --- | --- |

(a)

njihovi organi vključijo najmanj enega neizvršnega člana, postopki imenovanja pa so odprti in pregledni;

| (b) | pripravijo letno poročilo o svojih dejavnostih. [Sprememba 54] |
| --- | --- |

(b)

pripravijo letno poročilo o svojih dejavnostih. [Sprememba 54]

Člen 4

Upravičenost vlog

1.   Naslednje vloge so izključene iz kakršnega koli vračila prek sistemov zajamčenih vlog:

| (a) | s pridržkom člena 6(3) vloge drugih kreditnih institucij v svojem imenu in za svoj račun; |
| --- | --- |

(a)

s pridržkom člena 6(3) vloge drugih kreditnih institucij v svojem imenu in za svoj račun;

| (b) | vsi instrumenti, ki spadajo pod opredelitev „lastna sredstva“ iz člena 57 Direktive 2006/48/ES; |
| --- | --- |

(b)

vsi instrumenti, ki spadajo pod opredelitev „lastna sredstva“ iz člena 57 Direktive 2006/48/ES;

| (c) | vloge, povezane s transakcijami, na podlagi katerih so bile osebe v kazenskem postopku obsojene zaradi pranja denarja v smislu člena 1 (C) Direktive Sveta 91/308/EGS

  člena 1(2) Direktive 2005/60/ES; [Sprememba 55] |
| --- | --- |

(c)

vloge, povezane s transakcijami, na podlagi katerih so bile osebe v kazenskem postopku obsojene zaradi pranja denarja v smislu člena 1 (C) Direktive Sveta 91/308/EGS

  člena 1(2) Direktive 2005/60/ES; [Sprememba 55]

| (ca) | vloge, o katerih sta se vlagatelj in kreditna institucija pogodbeno dogovorila, da se uporabijo za izpolnitev določenih obveznosti vlagatelja do kreditne institucije ali druge stranke, če vlagatelj lahko na podlagi zakonskih določil ali pogodbenih dogovorov znesek vloge poračuna ali se znesek samodejno poračuna za takšne obveznosti v okoliščinah, v katerih bi vloga sicer postala nerazpoložljiva; [Sprememba 56] |
| --- | --- |

(ca)

vloge, o katerih sta se vlagatelj in kreditna institucija pogodbeno dogovorila, da se uporabijo za izpolnitev določenih obveznosti vlagatelja do kreditne institucije ali druge stranke, če vlagatelj lahko na podlagi zakonskih določil ali pogodbenih dogovorov znesek vloge poračuna ali se znesek samodejno poračuna za takšne obveznosti v okoliščinah, v katerih bi vloga sicer postala nerazpoložljiva; [Sprememba 56]

| (d) | vloge finančnih institucij, kakor so opredeljene v členu 4(5) Direktive 2006/48/ES; |
| --- | --- |

(d)

vloge finančnih institucij, kakor so opredeljene v členu 4(5) Direktive 2006/48/ES;

| (e) | vloge investicijskih podjetij, kakor so opredeljene v členu 4(1)(1) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(e)

vloge investicijskih podjetij, kakor so opredeljene v členu 4(1)(1) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov;

| (f) | vloge, katerih lastniki
  niso

  niso bili nikoli imenovani v skladu s
  členom 8(1) Direktive 2005/60/ES
  , ko so te postale nerazpoložljive

  ko so te postale nerazpoložljive, v trenutku aktivacije, med in po odplačilu jamstev za vloge
  ; [Sprememba 57] |
| --- | --- |

(f)

vloge, katerih lastniki
  niso

  niso bili nikoli imenovani v skladu s
  členom 8(1) Direktive 2005/60/ES
  , ko so te postale nerazpoložljive

  ko so te postale nerazpoložljive, v trenutku aktivacije, med in po odplačilu jamstev za vloge
  ; [Sprememba 57]

| (g) | vloge zavarovalnic; |
| --- | --- |

(g)

vloge zavarovalnic;

| (h) | vloge kolektivnih naložbenih podjemov; |
| --- | --- |

(h)

vloge kolektivnih naložbenih podjemov;

| (i) | vloge pokojninskih in rentnih skladov,
  razen vlog v zasebnih pokojninskih sistemih ali sistemih poklicnega pokojninskega zavarovanja delodajalca, ki ni veliko podjetje; [Sprememba 58] |
| --- | --- |

(i)

vloge pokojninskih in rentnih skladov,
  razen vlog v zasebnih pokojninskih sistemih ali sistemih poklicnega pokojninskega zavarovanja delodajalca, ki ni veliko podjetje; [Sprememba 58]

| (j) | vloge
  državnih ter centralnih, regionalnih in lokalnih upravnih
  organov; [Sprememba 59] |
| --- | --- |

(j)

vloge
  državnih ter centralnih, regionalnih in lokalnih upravnih
  organov; [Sprememba 59]

| (k) | dolžniški vrednostni papirji kreditne institucije ter obveznosti iz lastnih akceptov in menic. |
| --- | --- |

(k)

dolžniški vrednostni papirji kreditne institucije ter obveznosti iz lastnih akceptov in menic.

2.   Države članice zagotovijo, da kreditne institucije označijo vloge iz odstavka 1 na tak način, ki omogoča takojšnjo prepoznavo takih vlog.

2a.
     
  Vendar države članice zagotovijo, da so vloge lokalnih organov upravičene za povračilo iz sistema zajamčenih vlog, če izpolnjujejo enega od naslednjih pogojev:

| (a) | ne zaposlujejo rutinsko poklicnega blagajnika ali |
| --- | --- |

(a)

ne zaposlujejo rutinsko poklicnega blagajnika ali

| (b) | umik prispevkov bi resno ogrozil nemoteno opravljanje storitev lokalnih organov. [Sprememba 60] |
| --- | --- |

(b)

umik prispevkov bi resno ogrozil nemoteno opravljanje storitev lokalnih organov. [Sprememba 60]

Člen 5

Stopnja kritja

1.   Države članice zagotovijo, da je v primeru nerazpoložljivosti vlog kritje celotnih vlog istega vlagatelja 100 000 EUR.

1a.
     
  Države članice poleg tega zagotovijo, da so v celoti zaščitene naslednje vloge:

| (a) | vloge, ki prihajajo od nepremičninskih transakcij v zvezi z zasebnimi stanovanjskimi nepremičninami za največ 12 mesecev po dobropisu zneska ali po tem, ko postanejo te vloge zakonito prenosljive; |
| --- | --- |

(a)

vloge, ki prihajajo od nepremičninskih transakcij v zvezi z zasebnimi stanovanjskimi nepremičninami za največ 12 mesecev po dobropisu zneska ali po tem, ko postanejo te vloge zakonito prenosljive;

| (b) | vloge, ki izpolnjujejo vidike, opredeljene v nacionalnem pravu, in so povezane s posebnimi dogodki v življenju, kot so poroka, razveza, upokojitev, odpoved, odpuščanje, invalidnost ali smrt vlagatelja, ter se zgodijo največ dvanajst mesecev po dobropisu zneska; |
| --- | --- |

(b)

vloge, ki izpolnjujejo vidike, opredeljene v nacionalnem pravu, in so povezane s posebnimi dogodki v življenju, kot so poroka, razveza, upokojitev, odpoved, odpuščanje, invalidnost ali smrt vlagatelja, ter se zgodijo največ dvanajst mesecev po dobropisu zneska;

| (c) | vloge, ki izpolnjujejo vidike, opredeljene v nacionalnem pravu, in izhajajo iz nekaterih oblik zavarovalnine ali nadomestila za poškodbe pri kaznivih dejanjih ali krivičnih obsodbah, za največ dvanajst mesecev po dobropisu zneska ali po tem, ko postanejo te vloge zakonito prenosljive. [Sprememba 61] |
| --- | --- |

(c)

vloge, ki izpolnjujejo vidike, opredeljene v nacionalnem pravu, in izhajajo iz nekaterih oblik zavarovalnine ali nadomestila za poškodbe pri kaznivih dejanjih ali krivičnih obsodbah, za največ dvanajst mesecev po dobropisu zneska ali po tem, ko postanejo te vloge zakonito prenosljive. [Sprememba 61]

2.   Države članice zagotovijo, da imajo vlagatelji pravico do ravni kritja iz odstavka 1. Vendar pa lahko države članice odločijo, da so v primeru, ko stroški takih izplačil niso zajeti v členih 9, 10 ali 11, krite naslednje vloge:
  [Sprememba 62]

| (a) | vloge, ki prihajajo od nepremičninskih transakcij za zasebne bivalne namene za največ 12 mesecev po dobropisu zneska;
  [Sprememba 63] |
| --- | --- |

(a)

vloge, ki prihajajo od nepremičninskih transakcij za zasebne bivalne namene za največ 12 mesecev po dobropisu zneska;
  [Sprememba 63]

| (b) | vloge, ki izpolnjujejo socialne vidike, opredeljene v nacionalnem pravu in so povezane s posebnimi dogodki v življenju, kot so na primer poroka, razveza, invalidnost ali smrt vlagatelja. To kritje ne presega obdobja 12 mesecev po takem dogodku.
  [Sprememba 64] |
| --- | --- |

(b)

vloge, ki izpolnjujejo socialne vidike, opredeljene v nacionalnem pravu in so povezane s posebnimi dogodki v življenju, kot so na primer poroka, razveza, invalidnost ali smrt vlagatelja. To kritje ne presega obdobja 12 mesecev po takem dogodku.
  [Sprememba 64]

3.   Odstavek 2

  Odstavek 1
  državam članicam ne preprečuje ohranitve ali uvedbe sistemov, ki ščitijo proizvode v zvezi s starostjo in pokojnine, če ti sistemi ne le ščitijo vloge, ampak tudi ponujajo razumljivo zaščito za vse proizvode in situacije, ki pridejo v zvezi z njimi v poštev. [Sprememba 65]

3a.
     
  Kar zadeva vloge v kreditnih institucijah ali v podružnicah tujih kreditnih institucij v državah članicah izpred 31. decembra 2010 in vloge vlagateljev, katerih glavno prebivališče je v državi članici, ki je pred 1. januarjem 2008 imela zakonsko predpisan sistem zajamčenih vlog z določeno ravnjo jamstva med 100 000 in 300 000 EUR za vloge, lahko zadevne države članice z odstopanjem od odstavka 1 odločijo, da dotedanja določena raven jamstva ostane nespremenjena. V tem primeru je treba ustrezno prilagoditi ciljno raven in prispevke na podlagi tveganja kreditnih institucij. [Sprememba 66]

4.   Vloge je treba izplačati v valuti
  države članice
  , v kateri je bil voden račun. Če so zneski v eurih iz odstavka 1 preračunani v druge valute, so zneski, ki se dejansko izplačajo vlagateljem, enaki zneskom iz te direktive, ali v eurih.
  Kadar so vloge v drugi valuti, se vlagatelj lahko odloči, da znesek izplača v eni od naslednjih valut:

| (a) | do določenega datuma, o katerem se je dogovoril s pristojnimi organi in ki je pozneje, kot rok, določen v členu 7(1), v valuti, v kateri je bil voden račun, ali |
| --- | --- |

(a)

do določenega datuma, o katerem se je dogovoril s pristojnimi organi in ki je pozneje, kot rok, določen v členu 7(1), v valuti, v kateri je bil voden račun, ali

| (b) | v valuti države članice, v kateri je bil voden račun. |
| --- | --- |

(b)

v valuti države članice, v kateri je bil voden račun.

Pod točko (b) prvega pododstavka se uporabi menjalni tečaj za valuto, v kateri je bil voden račun - do dne, ko pristojni organi sprejmejo ugotovitev iz člena 2(1)(e)(i) ali ko pravosodni organ sprejme odločitev iz člena 2(1)(e)(ii). [Sprememba 67]

5.   Države članice, ki zneske v eurih preračunavajo v svoje nacionalne valute, na začetku pri preračunavanju uporabijo menjalni tečaj, veljaven na ... (13) dan začetka veljavnosti te direktive.

Države članice lahko zneske po valutni pretvorbi zaokrožijo, pri čemer pa tako zaokrožanje ne sme preseči 2 500 EUR.

Države članice brez poseganja v drugi pododstavek vsakih pet let stopnje kritja, pretvorjene v drugo valuto, prilagodijo znesku iz odstavka 1. Države članice lahko zaradi nepredvidenih dogodkov, kot je npr. nihanje tečajev, po posvetovanju s Komisijo stopnje kritja prilagodijo že prej.

6.   Komisija
  v sodelovanju z Evropskim bančnim organom
  redno in najmanj na vsakih pet let preverja znesek iz odstavka 1. Po potrebi predloži Evropskemu parlamentu in Svetu predlog direktive za prilagoditev zneska iz odstavka 1, ob upoštevanju predvsem razvoja bančnega sektorja ter gospodarskega in denarnega položaja Unije. Prvo posodabljanje se opravi 31. decembra 2015, razen če nepredvideni dogodki zahtevajo zgodnejši pregled. [Sprememba 68]

7.   Komisija lahko

  vsaj enkrat na pet let v skladu s členom 16
  prilagodi zneske, omenjene

  delegirane akte glede rednega posodabljanja zneska, omenjenega
  v odstavku 1, v skladu z inflacijo v Evropski uniji na osnovi sprememb v harmoniziranem indeksu cen življenjskih potrebščin
  od predhodne prilagoditve
  , ki ga objavi Komisija.

Navedeni ukrep, namenjen spremembi nebistvenih določb te direktive, se sprejme v skladu s členom 16.
  [Sprememba 69]

Člen 6

Določitev izplačljivega zneska

1.   Zgornja meja iz člena 5(1) velja za vse vloge pri isti kreditni ustanovi, ne glede na število, valuto in lokacijo v Uniji.

2.   Pri izračunu zgornje meje po členu 5(1) se upoštevajo deleži vseh vlagateljev skupnega računa.

Če ni posebnih določb, dobijo vlagatelji enake dele vloženega zneska.

Države članice lahko določijo, da se vloge na računu, s katerim lahko kot člani poslovnega partnerstva, združenja ali podobne skupine brez pravne osebnosti razpolagata dve osebi ali več, pri izračunu zgornjih mej po členu 5(1) lahko združijo in obravnavajo kot vloge enega samega vlagatelja.

3.   Če vlagatelj nima pravice neomejeno razpolagati z vloženimi zneski na računu, se zavaruje oseba z neomejeno pravico razpolaganja, če je ta oseba poznana ali je lahko identificirana, preden pristojni organi sprejmejo ugotovitev iz člena 2(1)(e)(i) ali pravosodni organi odločitev iz člena 2(1)(e)(ii). Če obstaja več oseb z neomejeno pravico razpolaganja, se pri izračunu zgornjih mej iz člena 5(1) upošteva delež, ki pripada vsakemu od njih na podlagi predpisov, ki veljajo za upravljanje vlog.

4.   Referenčni datum za izračun izplačljivega zneska je datum, ko pristojni organi sprejmejo ugotovitev iz člena 2(1)(e)(i) ali ko pravosodni organ sprejme odločitev iz člena 2(1)(e)(ii). Obveznosti vlagatelja do kreditne institucije se ne upoštevajo pri izračunu izplačljivega zneska,
  pod pogojem, da ne gre za obveznosti vlagatelja, ki zapadejo na referenčni datum
  . [Sprememba 70]

5.   Države članice zagotovijo, da lahko sistemi zajamčenih vlog od kreditnih institucij kadar koli zahtevajo, da jih obvestijo o skupnem znesku vlog posameznega vlagatelja.

6.   Obresti na vloge, ki so se nabrale do datuma, ko so ustrezni pristojni organi sprejeli ugotovitev iz člena 2(1)(e)(i) ali ko je pravosodni organ sprejel odločitev iz člena 2(1)(e)(ii), vendar še niso bile knjižene v dobro, se povrnejo iz sistema zajamčenih vlog. Ne preseže se omejitev iz člena 5(1).

Če so obresti odvisne od vrednosti drugega finančnega instrumenta in jih zato ni mogoče določiti, ne da bi ogrozili povračilo znotraj roka iz člena 7(1), se povračilo takšnih obresti omeji na privzeto obrestno mero v skladu z nacionalno zakonodajo.

7.   Države članice lahko odločijo, da se nekatere kategorije vlog, ki imajo v skladu z nacionalno zakonodajo socialni namen in za katere jamči tretja stranka v skladu s pravili o državni pomoči, ne upoštevajo pri seštevanju vlog istega vlagatelja pri isti kreditni instituciji, kot je navedeno v odstavku 1. V takšnih primerih je jamstvo tretje stranke omejeno na kritje, kot je določeno v členu 5(1).

7a.
     
  Države članice lahko sklenejo, da se za namene izplačila vloge vlagatelja pri isti kreditni instituciji v skladu s členom 7(1) ne združijo, temveč se v skladu s pravnimi predpisi države članice omogoči, da kreditne institucije nastopajo pod različnimi blagovnimi znamkami. Vloge pri isti kreditni instituciji in pod isto blagovno znamko se združijo, zanje pa se uporabi znesek kritja, določen v členu 5(1). Če izračun vodi do višjega zneska kritih vlog na vlagatelja in na kreditno institucijo, kot predvideno v členu 5, se ustrezno zvišajo prispevki v sistem zajamčenih vlog, izračunani v skladu s členoma 9 in 11.

Če se država članica odloči, da ne bo dovolila ločene zaščite vlog po blagovnih znamkah v eni sami kreditni instituciji, se za imetnika in za blagovne znamke ne bo ločeno jamčilo. Vloge za različne blagovne znamke iste kreditne institucije se ne smejo združevati čezmejno.

Kreditne institucije iz držav članic, ki izvajajo to določbo, ne morejo zagotoviti takšne stopnje kritja v svojih podružnicah v državah članicah, ki kreditnim institucijam ne dovoljujejo, da bi delovale pod različnimi blagovnimi znamkami. [Sprememba 71]

Člen 7

Izplačilo

1.   Sistemi zajamčenih vlog morajo biti sposobni izplačati nerazpoložljive vloge v roku 7 dni

  petih delovnih dni in najpozneje teden dni
  po datumu, ko so ustrezni pristojni organi sprejeli ugotovitev iz člena 2(1)(e)(i) ali ko je pravosodni organ sprejel odločitev iz člena 2(1)(e)(ii).

Države članice se lahko odločijo, da za vloge iz člena 6(3) velja daljše obdobje za izplačilo. Vendar to obdobje ne preseže treh mesecev od datuma, ko pristojni organi sprejmejo ugotovitev iz člena 2(1)(e)(i) ali ko pravosodni organ sprejme odločitev iz člena 2(1)(e)(ii).

Države članice lahko sklenejo, da do 31. decembra 2016 velja rok za izplačilo 20 delovnih dni, če pristojni nadzorni organi po temeljitem pregledu ugotovijo, da sistemi zajamčenih vlog še ne morejo omogočati roka za izplačilo v petih delovnih dneh in vsaj enem tednu.

Če vlagatelj nima pravice neomejeno razpolagati z vloženimi zneski na računu iz člena 6(3), prejme izplačilo znotraj roka iz prvega pododstavka. To plačilo se upošteva, ko prejmejo izplačilo osebe z neomejeno pravico razpolaganja.

1a.
     
  Če države članice določijo rok za izplačilo v 20 delovnih dni v skladu z odstavkom 1, ki velja do 31. decembra 2016, sistem zajamčenih vlog vlagatelju na njegovo zahtevo v petih dneh in najpozneje v enem tednu izplača imetje, do katerega je upravičen, v enkratnem znesku do 5 000 EUR. [Sprememba 150/rev]

1b.
     
  Izplačilo iz odstavka 1 se lahko odloži v primerih, kadar:

| (a) | ni jasno, ali ima druga oseba zakonito pravico do izplačila ali pa je vloga predmet pravnega spora; |
| --- | --- |

(a)

ni jasno, ali ima druga oseba zakonito pravico do izplačila ali pa je vloga predmet pravnega spora;

| (b) | za vlogo veljajo gospodarske sankcije, ki so jih naložile nacionalne vlade ali mednarodni organi; |
| --- | --- |

(b)

za vlogo veljajo gospodarske sankcije, ki so jih naložile nacionalne vlade ali mednarodni organi;

| (c) | v zadnjih 24 mesecih ni bilo transakcije, povezane z vlogo (račun v mirovanju); |
| --- | --- |

(c)

v zadnjih 24 mesecih ni bilo transakcije, povezane z vlogo (račun v mirovanju);

| (d) | znesek za izplačilo se obravnava kot del začasno visokega salda, kot je določeno v členu 5(1a); ali |
| --- | --- |

(d)

znesek za izplačilo se obravnava kot del začasno visokega salda, kot je določeno v členu 5(1a); ali

| (e) | vsoto mora povrniti sistem zajamčenih vlog države gostiteljice v skladu s členom 12(2). [Sprememba 75] |
| --- | --- |

(e)

vsoto mora povrniti sistem zajamčenih vlog države gostiteljice v skladu s členom 12(2). [Sprememba 75]

2.   Vlagateljem ni treba vložiti zahtevka pri sistemu zajamčenih vlog, da bi dobili izplačilo. Kreditna institucija v ta namen posreduje potrebne informacije o vlogah in vlagateljih, takoj ko to zahteva sistem.

3.   Kakršna koli korespondenca med sistemom zajamčenih vlog in vlagateljem se mora sestaviti

  sestavi
  v uradnem jeziku
  Unije, ki ga kreditna institucija, pri kateri ima vlagatelj vloge, uporablja v dopisih vlagateljem
  , ali
  v uradnem jeziku oziroma
  uradnih jezikih države članice, v kateri je locirana zajamčena vloga. Če banka posluje neposredno v drugi državi članici, ne da bi tam imela odprte podružnice, se informacije zagotovijo v jeziku, ki ga je izbral vlagatelj, ko je odprl račun. [Sprememba 76]

4.   Če je vlagatelj ali druga oseba s pravico udeležbe ali razpolaganja z zneskom na računu obdolžena kaznivega dejanja, ki izhaja ali je povezano s pranjem denarja iz člena 1
  (2)
  Direktive 2005/60/ES, se lahko do izreka sodbe sodišča, ne glede na časovno omejitev iz odstavka 1, začasno ustavijo vsa plačila odškodnin iz sistema jamstev za hranilne vloge,
  ki zadevajo vlagatelja
  . [Sprememba 77]

4a.
     
  Izplačilo se ne izvede, če v zadnjih 24 mesecih ni bilo transakcije, povezane z vlogo, in je vrednost vloge nižja kot upravni stroški, ki bi nastali ob takem izplačilu. [Sprememba 78]

Člen 8

Terjatve do sistemov zajamčenih vlog

1.   Države članice zagotovijo, da ima vlagatelj glede na pravico

  je pravica vlagatelja
  do odškodnine možnost ukrepati

  lahko povod za ukrepanje
  proti sistemu zajamčenih vlog. [Sprememba 79]

2.   Brez poseganja v kakršne koli druge pravice na podlagi nacionalne zakonodaje in ob upoštevanju odstavka 3, imajo sistemi, ki opravljajo plačila v okviru zavarovanja vlog
  v nacionalnem okviru
  , pravico, da ob likvidacijskem postopku posežejo v pravice vlagatelja do višine njihovih plačil.

Pravice, za katere velja pravica do subrogacije iz tega odstavka, se uvrščajo takoj za pravicami vlagateljev iz odstavka 1 in pred vsemi drugimi pravicami v zvezi s stečajnim upraviteljem. [Sprememba 80]

3.   Če sistemi zajamčenih vlog posodijo drugemu sistemu v skladu s postopkom iz člena 10, imajo sistemi zajamčenih vlog, ki dajejo posojila, v razmerju s posojenim zneskom pravico, da ob likvidacijskem postopku posežejo v pravice vlagateljev do višine njihovih plačil.

Pravica do subrogacije se ne izvrši, preden posojilo ne zapade v plačilo v skladu s členom 10(2)(b). Če se likvidacijski postopek konča pred tem datumom, se pravica do subrogacije razširi na likvidacijske postopke, ki se plačajo v sistem, ki najema posojilo.

Pravice, za katere velja pravica do subrogacije iz tega odstavka, so uvrščene na prvem mestu za pravicami vlagateljev iz odstavka 1 in pred vsemi drugimi pravicami v zvezi s stečajnim upraviteljem.

4.   Države članice lahko omejijo čas, v katerem lahko vlagatelji, katerih vloge niso bile izplačane ali priznane s strani sistema v roku, določenem v členu 7(1), zahtevajo izplačilo svojih vlog. Takšen rok se določi do datuma, ko je treba registrirati pravice, v katere je posegel sistem zajamčenih vlog v skladu z odstavkom 2, in sicer v okviru postopka likvidacije v skladu z nacionalno zakonodajo.

Države članice pri določanju roka upoštevajo čas, ki ga potrebuje sistem zajamčenih vlog za zbiranje takšnih terjatev pred registracijo.

Člen 9

Financiranje sistemov zajamčenih vlog

1.   Države članice zagotovijo, da imajo sistemi zajamčenih vlog vzpostavljene ustrezne sisteme za določanje svojih potencialnih obveznosti. Razpoložljiva finančna sredstva sistemov zajamčenih vlog so sorazmerna s temi obveznostmi.

Sistemi zajamčenih vlog povečajo

  pridobijo
  razpoložljiva finančna sredstva z rednimi prispevki

  tako, da vsaj enkrat letno povečajo prispevek
  svojih članic 30. junija in 30. decembra vsako leto. To ne prepreči dodatnega financiranja iz drugih virov. Enkratne vstopne pristojbine se ne smejo zahtevati. [Sprememba 81]

Razpoložljiva finančna sredstva vsaj dosežejo ciljno raven. Če zmogljivost financiranja ne dosega ciljne ravni, se plačilo prispevkov nadaljuje vsaj dokler ni ponovno dosežena ciljna raven.
  Redni prispevek ustrezno upošteva poslovni cikel in ne znaša manj kot 0,1 % krite vloge. Dolžnost plačevanja prispevkov velja le, ko je vrednost sredstev v sistemu zajamčenih vlog nižja od ciljne ravni. Ko je bila ciljna raven prvikrat dosežena in
  če razpoložljiva finančna sredstva
  zaradi uporabljenih sredstev
  znašajo manj kot dve tretjini ciljne ravni, redni prispevek ne znaša manj kot 0,25 % upravičenih

  0,25 % kritih
  vlog. [Sprememba 82]

2.   Skupni znesek

  Razpoložljiva finančna sredstva sistema zajamčenih
  vlog
  imajo nizko stopnjo tveganja, nahajajo se v dovolj raznovrstnih oblikah naložb
  in naložb sistema v zvezi z eno osebo ne preseže 5 % njegovih

  ne presegajo 5 %
  razpoložljivih finančnih sredstev
  sistema, razen če za te vloge ali naložbe ne velja utež 0 % v skladu s prilogo VI, del I Direktive 2006/48/ES
  . Gospodarske družbe, ki so vključene v isto skupino za namene konsolidiranih računovodskih izkazov, v smislu Direktive Sveta 83/349/EGS (14) ali priznani mednarodni računovodski standardi, se za izračunavanje omejitev

  ta namen
  obravnavajo kot ena oseba. [Sprememba 83]

3.   Če razpoložljiva finančna sredstva sistema zajamčenih vlog ne zadoščajo za izplačilo vlagateljem, ko vloge prenehajo biti razpoložljive, njegove članice plačajo izredne prispevke, ki ne presegajo 0,5 % njihovih upravičenih

  kritih
  vlog na koledarsko leto. To plačilo se izvrši en dan pred rokom iz člena 7(1). [Sprememba 84]

4.   Skupni znesek prispevkov iz odstavkov 1 in 2

  3
  ne sme preseči 1 % upravičenih

  kritih
  vlog na koledarsko leto. [Sprememba 85]

Pristojni organi lahko v celoti ali delno

  začasno
  izvzamejo kreditno institucijo iz obveznosti iz odstavka 2, če bi znesek plačil iz odstavkov 1 in 2 ogrozil poravnavo terjatev drugih upnikov do te institucije. Takšna izjema se ne odobri za obdobje, ki je daljše od šest mesecev, vendar se lahko na zahtevo kreditne institucije obnovi.
  Zadevni znesek plačil se plača kasneje, ko plačilo ne ogroža več poravnavanja terjatev drugih upnikov. Finančna sredstva iz odstavkov 1, 2 in 3 se uporabijo predvsem za zaščito in izplačilo vlagateljem v skladu s to direktivo. Do ene tretjine razpoložljivih finančnih sredstev se lahko uporabijo preventivni in podporni ukrepi v smislu te direktive. V tem primeru sistem zajamčenih vlog predloži pristojnemu organu v roku enega meseca poročilo, v katerem dokaže, da je bila upoštevana omejitev na eno tretjino razpoložljivih sredstev. [Sprememba 86]

5.   Finančna sredstva iz odstavkov 1, 2 in 3 tega člena se uporabijo predvsem za izplačilo vlagateljem v skladu s to direktivo.

Lahko se uporabijo tudi za financiranje prenosov vlog na drugo kreditno institucijo, v primeru če stroški, ki jih nosi sistem zajamčenih vlog, ne presegajo zneska kritih vlog pri zadevni kreditni instituciji. V tem primeru sistem zajamčenih vlog v enem mesecu od prenosa vlog predloži poročilo Evropskemu bančnemu organu, v katerem dokaže, da zgoraj navedena meja ni bila presežena.
  [Sprememba 87]

Države članice lahko sistemu zajamčenih vlog dovolijo, da uporablja njihova finančna sredstva za preprečitev propada banke, ne da bi bil omejen na financiranje prenosa vlog na drugo kreditno institucijo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:
  [Sprememba 88]

| (a) | finančna sredstva sistema presegajo 1 % upravičenih vlog po takšnem ukrepu;
  [Sprememba 89] |
| --- | --- |

(a)

finančna sredstva sistema presegajo 1 % upravičenih vlog po takšnem ukrepu;
  [Sprememba 89]

| (b) | sistem zajamčenih vlog v enem mesecu od odločitve za takšen ukrep predloži poročilo Evropskemu bančnemu organu, v katerem dokaže, da zgoraj navedena meja ni bila presežena.
  [Sprememba 90] |
| --- | --- |

(b)

sistem zajamčenih vlog v enem mesecu od odločitve za takšen ukrep predloži poročilo Evropskemu bančnemu organu, v katerem dokaže, da zgoraj navedena meja ni bila presežena.
  [Sprememba 90]

Glede na posamezen primer in ob upoštevanju dovoljenja pristojnih organov po utemeljenem zahtevku zadevnega sistema zajamčenih vlog, se odstotek iz odstavka (a) lahko določi med 0,75 in 1 %.
  [Sprememba 91]

(5a)
     
  Sistemi zajamčenih vlog lahko uporabijo razpoložljiva finančna sredstva nad pragom iz odstavka 5 za preventivne in podporne ukrepe, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | sistem zajamčenih vlog ima v primerjavi s pridruženimi kreditnimi institucijami ustrezne sisteme za nadzor in razvrstitev tveganj z ustreznimi možnostmi vplivanja; |
| --- | --- |

(a)

sistem zajamčenih vlog ima v primerjavi s pridruženimi kreditnimi institucijami ustrezne sisteme za nadzor in razvrstitev tveganj z ustreznimi možnostmi vplivanja;

| (b) | sistem zajamčenih vlog ima na voljo postopke in strukture za izbiro, izvedbo in spremljanje preventivnih in podpornih ukrepov; |
| --- | --- |

(b)

sistem zajamčenih vlog ima na voljo postopke in strukture za izbiro, izvedbo in spremljanje preventivnih in podpornih ukrepov;

| (c) | preventivni in podporni ukrepi, ki jih zagotavlja sistem zajamčenih vlog, so povezani s posebnimi zahtevami do kreditne institucije, ki potrebuje podporo; te zahteve vključujejo vsaj povečan nadzor nad tveganji, sistem zajamčenih vlog pa ima obsežne pravice preverjanja; |
| --- | --- |

(c)

preventivni in podporni ukrepi, ki jih zagotavlja sistem zajamčenih vlog, so povezani s posebnimi zahtevami do kreditne institucije, ki potrebuje podporo; te zahteve vključujejo vsaj povečan nadzor nad tveganji, sistem zajamčenih vlog pa ima obsežne pravice preverjanja;

| (d) | pridružene kreditne institucije takoj posredujejo sistemu zajamčenih vlog sredstva, porabljena za preventivne in podporne ukrepe v obliki izrednih prispevkov, če so potrebna izplačila vlagateljem in finančna sredstva sistema zajamčenih vlog znašajo manj kot dve tretjini ciljne ravni; in |
| --- | --- |

(d)

pridružene kreditne institucije takoj posredujejo sistemu zajamčenih vlog sredstva, porabljena za preventivne in podporne ukrepe v obliki izrednih prispevkov, če so potrebna izplačila vlagateljem in finančna sredstva sistema zajamčenih vlog znašajo manj kot dve tretjini ciljne ravni; in

| (e) | sposobnost pridruženih kreditnih institucij, da plačajo izredne prispevke v skladu s točko d, se zagotovi z oceno pristojnega organa. [Sprememba 92] |
| --- | --- |

(e)

sposobnost pridruženih kreditnih institucij, da plačajo izredne prispevke v skladu s točko d, se zagotovi z oceno pristojnega organa. [Sprememba 92]

5b.
     
  Finančna sredstva se lahko porabijo tudi za ukrepe v zvezi s pravilnim prenehanjem kreditnih institucij, če stroški, ki jih nosi sistem zajamčenih vlog, ne presegajo zneska kritih vlog pri zadevni kreditni instituciji. Kadar prenehanje nastopi na tak način, sistem zajamčenih vlog v enem mesecu od prenosa vlog predloži poročilo Evropskemu bančnemu organu, v katerem potrjuje, da stroški ne presegajo zneska kritih vlog. [Sprememba 93]

6.   Države članice zagotovijo, da imajo sistemi zajamčenih vlog urejene ustrezne alternativne načine financiranja, s pomočjo katerih si zagotovijo kratkoročno financiranje, potrebno za plačilo terjatev do njih.

7.   Države članice mesečno

  vsako četrtletje
  obvestijo Evropski bančni organ o znesku upravičenih vlog in kritih vlog v državah članicah

  na svojem ozemlju
  ter o znesku razpoložljivih finančnih sredstev njihovih sistemov zajamčenih vlog. Pristojni organi potrdijo te informacije
  potrdijo v enem mesecu
  in jih skupaj s tem potrdilom posredujejo Evropskemu bančnemu organuv 10 dneh po koncu vsakega meseca. [Sprememba 94]

Države članice zagotovijo, da so informacije iz prvega pododstavka vsaj enkrat letno objavljene na spletni strani sistema zajamčenih vlog
  in Evropskega bančnega organa
  . [Sprememba 95]

7a.
     
  Sistem zajamčenih vlog je v skladu s posebnimi vladnimi pravili in oblikuje poseben odbor, ki ga sestavljajo visoki predstavniki sistema, njegovi člani in ustrezni organi, ki pripravijo pregledne "naložbene smernice" za razpoložljiva finančna sredstva in o njih odločijo. Te smernice upoštevajo dejavnike, kot so enakovredno trajanje, kakovost, diverzifikacija in vzajemnost naložb. [Sprememba 96]

Člen 10

Najemanje posojil med sistemi zajamčenih vlog

1.   Sistem ima pravico

  Države članice lahko dopustijo
  , da si izposoja od vseh ostalih

  sistemi zajamčenih vlog odobrijo kredite drugim
  sistemov zajamčenih vlog iz člena 1(2) znotraj Unije, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: [Sprememba 97]

| (a) | sistem, ki najema posojilo, ne more izpolniti obveznosti iz člena 8(1) zaradi predhodnih plačil v skladu s prvim in drugim pododstavkom člena 9(5); [Sprememba 87] |
| --- | --- |

(a)

sistem, ki najema posojilo, ne more izpolniti obveznosti iz člena 8(1) zaradi predhodnih plačil v skladu s prvim in drugim pododstavkom člena 9(5); [Sprememba 87]

| (b) | položaj iz točke (a) tega pododstavka je nastal zaradi pomanjkanja razpoložljivih finančnih sredstev iz člena 9; |
| --- | --- |

(b)

položaj iz točke (a) tega pododstavka je nastal zaradi pomanjkanja razpoložljivih finančnih sredstev iz člena 9;

| (c) | sistem, ki najema posojilo, je uporabil izredne prispevke iz člena 9(3); |
| --- | --- |

(c)

sistem, ki najema posojilo, je uporabil izredne prispevke iz člena 9(3);

| (d) | sistem, ki najema posojilo, se pravno zavezuje, da se bodo izposojena sredstva uporabila za plačilo terjatev v skladu s členom 8(1); |
| --- | --- |

(d)

sistem, ki najema posojilo, se pravno zavezuje, da se bodo izposojena sredstva uporabila za plačilo terjatev v skladu s členom 8(1);

| (e) | za sistem, ki najema posojilo, trenutno ne velja obveznost, da je treba odplačati posojilo drugim sistemom zajamčenih vlog v skladu s tem členom; |
| --- | --- |

(e)

za sistem, ki najema posojilo, trenutno ne velja obveznost, da je treba odplačati posojilo drugim sistemom zajamčenih vlog v skladu s tem členom;

| (f) | sistem, ki najema posojilo,
  pristojnim organom
  navede znesek zahtevanega denarja; [Sprememba 98] |
| --- | --- |

(f)

sistem, ki najema posojilo,
  pristojnim organom
  navede znesek zahtevanega denarja; [Sprememba 98]

| (g) | celotni znesek posojila ne sme preseči 0,5 % upravičenih

  kritih
  vlog sistema, ki najema posojilo; [Sprememba 99] |
| --- | --- |

(g)

celotni znesek posojila ne sme preseči 0,5 % upravičenih

  kritih
  vlog sistema, ki najema posojilo; [Sprememba 99]

| (h) | sistem, ki najema posojilo, takoj obvesti Evropski bančni organ in države o razlogih, zakaj so zgoraj navedeni pogoji izpolnjeni, in o znesku zahtevanega denarja. |
| --- | --- |

(h)

sistem, ki najema posojilo, takoj obvesti Evropski bančni organ in države o razlogih, zakaj so zgoraj navedeni pogoji izpolnjeni, in o znesku zahtevanega denarja.

Znesek iz točke (f) prvega pododstavka se določi na naslednji način:

[znesek kritih vlog, ki se izplačajo v skladu s členom 8(1)] – [razpoložljiva finančna sredstva] + maksimalni znesek izrednih prispevkov iz člena 9(3)]
  [Sprememba 100]

Drugi sistemi zajamčenih vlog delujejo kot sistemi, ki dajejo posojila. Države članice, v katerih je vzpostavljenih več sistemov, zato določijo en sistem kot sistem te države članice, ki daje posojila, in o tem obvestijo Evropski bančni organ. Države članice lahko odločijo, ali sistem dajanja posojil dobi povračila od drugih sistemov zajamčenih vlog, vzpostavljenih v isti državi članici, in na kakšen način dobi ta povračila.
  [Sprememba 101]

Sistemi zajamčenih vlog, ki morajo odplačati posojilo drugim sistemom zajamčenih vlog v skladu s tem členom, ne dajejo posojil drugim sistemom zajamčenih vlog.

2.   Za posojilo veljajo naslednji pogoji:

| (a) | Vsak sistem posodi znesek, ki je sorazmeren z zneskom upravičenih vlog v vsakem sistemu, ne da bi se upoštevali sistem, ki najema posojila, in sistemi zajamčenih vlog iz točke (a). Zneski se izračunajo v skladu z zadnjimi potrjenimi mesečnimi informacijami iz člena 9(7).
  [Sprememba 102] |
| --- | --- |

(a)

Vsak sistem posodi znesek, ki je sorazmeren z zneskom upravičenih vlog v vsakem sistemu, ne da bi se upoštevali sistem, ki najema posojila, in sistemi zajamčenih vlog iz točke (a). Zneski se izračunajo v skladu z zadnjimi potrjenimi mesečnimi informacijami iz člena 9(7).
  [Sprememba 102]

| (b) | sistem, ki najema posojilo, odplača posojilo najpozneje v petih letih, vključno z letnimi obroki. Obresti se plačajo šele ob odplačilu; |
| --- | --- |

(b)

sistem, ki najema posojilo, odplača posojilo najpozneje v petih letih, vključno z letnimi obroki. Obresti se plačajo šele ob odplačilu;

| (c) | obrestna mera je
  določena vsaj na ravni, ki je
  enaka mejni stopnji pri dajanju posojil Evropske centralne banke v obdobju trajanja posojila; [Sprememba 103] |
| --- | --- |

(c)

obrestna mera je
  določena vsaj na ravni, ki je
  enaka mejni stopnji pri dajanju posojil Evropske centralne banke v obdobju trajanja posojila; [Sprememba 103]

| (ca) | sistem, ki najema kredit, sporoči Evropskemu bančnemu organu začetno obrestno mero ter dobo odplačila posojila. [Sprememba 104] |
| --- | --- |

(ca)

sistem, ki najema kredit, sporoči Evropskemu bančnemu organu začetno obrestno mero ter dobo odplačila posojila. [Sprememba 104]

3.   Evropski bančni organ potrdi, da so bile izpolnjene zahteve iz odstavka 1, navede zneske, ki jih vsak sistem lahko posodi, kakor so izračunani v skladu z odstavkom 2(a), začetno obrestno mero v skladu z odstavkom 2(c) in trajanje posojila

  odstavkov 1 in 2
  . [Sprememba 105]

Evropski bančni organ posreduje svoje potrdilo in informacije iz odstavka 1(h) sistemom zajamčenih vlog, ki dajejo posojila. To potrdilo in informacije prejmejo v dveh delovnih dneh. Sistemi zajamčenih vlog, ki dajejo posojila, takoj in najpozneje v dodatnih dveh delovnih dneh po prejemu izvršijo plačilo posojila sistemu, ki najema posojilo.
  [Sprememba 106]

5.   Države članice zagotovijo, da prispevki, ki jih zaračuna sistem, ki najema posojila, zadoščajo za povračilo izposojenega zneska in za čimprejšnjo ponovno vzpostavitev ciljne ravni.

Člen 11

Izračun prispevkov v sisteme zajamčenih vlog

1.   Prispevki v sisteme zajamčenih vlog iz člena 9 se določijo za vsako članico na podlagi stopnje tveganja, ki ji je izpostavljena. Kreditne institucije ne plačajo manj kot 75 % ali več kot 200 %

  250 %
  zneska, ki bi ga morala prispevati banka s povprečnim tveganjem. Države članice se lahko odločijo, da članice sistemov iz člena 1(4) plačajo nižje prispevke v sisteme zajamčenih vlog, vendar ne manj kot 37,5 % zneska, ki bi ga morala prispevati banka s povprečnim tveganjem.

Države članice lahko omogočijo nižje prispevke za sektorje z nizkim tveganjem, ki jih ureja nacionalno pravo. [Sprememba 107]

1a.
     
  Države članice lahko zagotovijo, da za vse kreditne institucije, pridružene istemu centralnemu organu iz člena 3(1) Direktive 2006/48/ES, velja teža tveganja, določena za centralni organ in njegove pridružene institucije na konsolidirani podlagi. Države članice lahko odločijo, da kreditne institucije plačajo minimalni prispevek ne glede na znesek njihovih kritih vlog. [Sprememba 112]

2.   
  Prilogi I in II opisujeta standardno metodo za
  določitev stopnje nastalega tveganja in izračun prispevkov temeljita na dejavnikih iz Priloge I in II

  članov v sistem zajamčenih vlog
  . [Sprememba 108]

3.   Odstavek 2 se ne uporablja za sisteme zajamčenih vlog iz člena 1(2).
  [Sprememba 109]

3a.
     
  Sistemi zajamčenih vlog lahko ne glede na standardni pristop iz odstavkov 1 in 2 uporabijo svoje alternativne, od tveganja odvisne metode za določitev tveganja, ki so mu izpostavljene članice. Izračun prispevkov je sorazmeren s poslovnim tveganjem držav članic in v ustrezni obliki upošteva profile tveganj različnih poslovnih modelov. Alternativna metoda lahko kot osnovo za prispevke upošteva tudi aktivno stran bilance in upošteva kot kazalnike tveganja vsaj kapitalsko ustreznost, kakovost aktive ter likvidnost.

Ustrezni pristojni organi in Evropski bančni organ odobrijo vsako alternativno metodo, ki so v skladu s smernicami, ki jih Evropski bančni organ oblikuje v skladu s členom 11(5). Preverjanje upoštevanja smernice izvede Evropski bančni organ vsaj enkrat na pet let, v vsakem primeru pa ob kakršni koli spremembi sistemov zajamčenih vlog. [Sprememba 110]

4.   Da se zagotovi določitev sestavnih delov

  učinkovito uskladitev
  opredelitev in metod iz dela A Priloge II, dobi Komisija ustrezna pooblastila. Ta osnutek regulativnih standardov se sprejme

  standardnega pristopa
  v skladu s členi 7 do 7d [Uredbe o Evropskem bančnem organu].

  z odstavkoma 1 in 2, pripravi
  Evropski bančni organ
  osnutke regulativnih tehničnih standardov,po potrebi
  lahko razvije osnutek regulativnih standardov, ki

  s predlagi prilagoditev opredelitvam in metodam, da zagotovi polno primerljivost in
  se
  izogne izkrivljanju.

Evropski bančni organ
  predloži Komisiji
  v odobritev svoje osnutke regulativnih tehničnih standardov do 31
  .
  decembra 2012
  .

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010. [Sprememba 111]

4a.
     
  V analizah tveganja in za namene priprave osnutkov regulativnih tehničnih standardov Evropski bančni organ upošteva mehanizme nadzora upravljanja, ki so jih vzpostavile kreditne institucije. Prek evropskega sistema finančnega nadzora zagotovi tudi širjenje najboljših praks. [Sprememba 113]

5.   Evropski bančni organ do 31. decembra 2012
  v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010
  izda smernice o uporabi dela B Priloge II v skladu s [členom 8 Uredbe o Evropskem bančnem organu]

  in o alternativnih postopkih ocenjevanja, ki temeljijo na tveganju in jih razvijejo sistemi zajamčenih vlog iz odstavka 3a
  . [Sprememba 114]

Člen 12

Sodelovanje znotraj Unije

1.   Sistemi zajamčenih vlog ščitijo tudi vlagatelje podružnic, ki jih je kreditna institucija ustanovila v drugih državah članicah.

2.   Vlagatelji pri podružnicah, ki jih ustanovijo kreditne institucije v drugih državah članicah ali v državah članicah, kjer posluje kreditna institucija, ki ima dovoljenje za delovanje v drugi državi članici, dobijo izplačilo iz sistema države članice gostiteljice v imenu sistema v matični državi članici. Sistem matične države da povračilo

  članice vnaprej priskrbi potrebna sredstva, s čimer
  sistemu države članice gostiteljice
  omogoči, da izpolni obveznost sistema matične države članice do izplačila vlagateljem iz odstavka 1
  . [Sprememba 115]

Sistem države članice gostiteljice tudi obvešča zadevne vlagatelje v imenu sistema matične države članice in ima pravico prejemati korespondenco od teh vlagateljev v imenu sistema matične države članice.

3.   Če kreditna institucija preneha biti članica sistema in se pridruži drugemu sistemu, se prispevki, plačani v šestih mesecih

  zadnjem letu
  pred prenehanjem članstva, povrnejo ali
  sorazmerno
  prenesejo na drug sistem,
  če ne gre za povišane redne prispevke v skladu s tretjim odstavkom člena 9(1) ali za posebne prispevke v skladu s členom 9(3)
  . To se ne uporablja, če je bila kreditna institucija izključena iz sistema v skladu s členom 3(3). [Sprememba 116]

4.   Države članice zagotovijo, da sistemi zajamčenih vlog matične države članice izmenjujejo informacije iz člena 3(7) s tistimi v državah članicah gostiteljicah. Uporabljajo se omejitve, določene v tem členu.

Kreditne institucije, ki želijo prenesti sredstva iz enega sistema zajamčenih vlog v drugega prostovoljno, v skladu s to direktivo ta namen napovejo vsaj šest mesecev prej. V tem obdobju je kreditna institucija še vedno obvezna prispevati k svojemu izvirnemu sistemu zajamčenih vlog v smislu predhodnega in naknadnega financiranja. [Sprememba 117]

5.   Da se omogoči učinkovito sodelovanje med sistemi zajamčenih vlog, zlasti kar zadeva ta člen in člen 10, sistemi zajamčenih vlog ali, kjer je to primerno, pristojni organi sprejmejo pisne dogovore o sodelovanju. Takšni dogovori upoštevajo zahteve iz Direktive 95/46/ES.

Sistemi zajamčenih vlog obvestijo Evropski bančni organ o obstoju in vsebini takšnih dogovorov. Lahko izda mnenja o takšnih dogovorih v skladu s členom 6(2)(f) in členom19 Uredbe (EU) št. 1093/2010. Če se pristojni organi ali sistemi zajamčenih vlog ne morejo dogovoriti ali če obstaja spor glede razlage takšnega dogovora, Evropski bančni organ rešuje spore v skladu s členom 11 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Če takšnih dogovorov ni, to ne bo vplivalo na terjatve vlagateljev v skladu s členom 8(2) ali kreditnih institucij v skladu z odstavkom 3 tega člena.

Člen 13

Podružnice kreditnih institucij, ustanovljene v tretjih državah

1.   Države članice preverijo, ali podružnice, ki jih ustanovijo kreditne institucije s sedežem zunaj Unije (kreditne institucije tretjih držav), razpolagajo z zaščito, ki je enakovredna zaščiti, predpisani v tej direktivi.

Če takšnega kritja ni, lahko države članice ob upoštevanju člena 38(1) Direktive 2006/48/ES zahtevajo, da se morajo podružnice, ki jih ustanovi kreditna institucija tretje države, vključiti v sisteme zajamčenih vlog, ki delujejo znotraj njihovega območja.

1a.
     
  Da bi Evropski bančni organ zagotovil dosledno uskladitev odstavka 1, oblikuje osnutek regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi splošna merila enakovrednosti.

Evropski bančni organ ta osnutek regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do [...].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010. [Sprememba 118]

2.   Kreditna institucija zagotovi vlagateljem in možnim vlagateljem podružnic, ki jih je ustanovila kreditna institucija tretje države, ki ni članica sistema, ki deluje v državi članici, vse pomembne informacije o jamstvenih ukrepih za zaščitno njihovih vlog.

3.   Informacije iz odstavka 2 morajo biti na voljo v uradnem jeziku ali jezikih države članice, v kateri je ustanovljena podružnica,
  in v drugih jezikih, če vlagatelj tako zahteva in podružnica temu lahko ugodi
  na način, kakor je predpisano z notranjo zakonodajo ter v jasni in razumljivi obliki. [Sprememba 151/rev]

Člen 14

Informacije vlagatelja

1.   Države članice zagotovijo, da kreditne institucije svojim dejanskim in morebitnim vlagateljem posredujejo potrebne informacije o tem, v kateri sistem zajamčenih vlog znotraj Unije je včlanjena kreditna institucija in njene podružnice. Če vloga ni zajamčena v okviru sistema zajamčenih vlog v skladu s členom 4

  členom 4(1)(a) do (g) ter (i) do (k) in členom 4(2)
  , kreditna institucija o tem ustrezno obvesti vlagatelje

  vlagatelja, ki mu kreditna institucija ponudi priložnost, da dvigne svoje vloge z vsemi pridobljenimi obrestmi in koristmi, brez kazni
  . [Sprememba 119]

2.   Podatki se dajo na voljo možnim vlagateljem pred sklenitvijo pogodbe o sprejemanju vlog in jih podpišejo možni vlagatelji. V ta namen se uporabi obrazec iz Priloge III.

3.   Informacije vlagateljem se zagotovijo na njihovih izpiskih računa. Med temi informacijami je potrdilo, da so vloge upravičene. Poleg tega se navede sklic na informacijski list iz Priloge III in mesto, kjer ga je mogoče najti.
  Informacijski list iz Priloge III se prav tako vsaj enkrat na leto priloži enemu od izpiskov vlagateljevih računov.
  Navede se lahko tudi spletna stran odgovornega sistema zajamčenih vlog.

Na spletnem mestu Evropskega bančnega organa se morajo nahajati potrebne informacije za vlagatelje, zlasti informacije o določbah o procesu in pogojih jamstev za vloge iz te direktive. [Sprememba 120]

4.   Informacije iz odstavka 1 morajo biti na razpolago v skladu z notranjimi predpisi in v uradnem jeziku ali jezikih države članice, v kateri je bila podružnica ustanovljena,
  in v drugih jezikih, če vlagatelj tako zahteva in podružnica temu lahko ugodi
  . [Sprememba 121]

5.   Države članice omejijo uporabo informacij iz odstavka 1

  odstavkov 1,2 in 3
  pri oglaševanju. na stvarno omembo sistema, ki jamči za proizvod, na katerega se nanaša oglaševanje. [Sprememba 122]

Kreditne institucije, ki so članice sistema iz člena 1(3) in 1(4) ustrezno obvestijo vlagatelje
  na ustrezen in lahko razumljiv način
  o delovanju sistema
  zajamčenih vlog
  .
  Pri tem kreditne institucije zagotavljajo vlagateljem informacije o maksimalnem zavarovalnem kritju in ostale zadeve v zvezi s sistemom zajamčenih vlog.
  Med temi informacijami morda ni sklica na neomejeno kritje vlog. [Sprememba 123]

6.   Če se kreditne institucije združijo, bodo njihovi vlagatelji obveščeni o združitvi vsaj en mesec preden postane združitev pravno veljavna. Vlagatelji se obvestijo, da bodo ob začetku veljavnosti združitve vse njihove vloge pri posameznih bankah, seštete, da se določi njihovo kritje v okviru sistema zajamčenih vlog.
  Od obvestila o združitvi imajo vlagatelji tri mesece časa, da svoje vloge, vključno z vsemi pridobljenimi obrestmi in koristmi, v kolikor presegajo znesek, zajamčen v členu 5 (1), prenesejo na drugo banko ali znamko banke, in sicer brez kazenskih zneskov. Če bo v tem trimesečnem obdobju znesek iz člena 5(1) presežen, se stopnja zaščite razširi tako, da se znesek iz člena 5(1) pomnoži s številom združenih kreditnih institucij. [Sprememba 124]

6a.
     
  V primeru izstopa ali izključitve kreditne institucije iz sistema zajamčenih vlog kreditna institucija o tem obvesti vlagatelje v roku enega meseca. [Sprememba 125]

7.   Če vlagatelj uporablja internetno bančništvo, se informacije, ki jih je treba razkriti v skladu s to direktivo, sporočijo z elektronskimi sredstvi na takšen način, da je vlagatelj o tem obveščen,
  in na papirju, če za to zaprosi vlagatelj
  . [Sprememba 126]

7a.
     
  Države članice zagotovijo izvajanje določenih postopkov, da bi lahko sistem zajamčenih vlog posredoval informacije in učinkovito komuniciral z drugimi sistemi zajamčenih vlog, njihovimi pridruženimi kreditnimi institucijami in ustreznimi pristojnimi organi znotraj svoje jurisdikcije ter po potrebi z drugimi agencijami na čezmejni podlagi.[Sprememba 127]

Člen 15

Seznam pooblaščenih kreditnih institucij

Na seznamu pooblaščenih kreditnih ustanov, ki ga mora Komisija sestaviti na podlagi člena 14 Direktive 2006/48/ES,
  na pregleden način
  navede status vsake posamezne kreditne institucije glede na to direktivo. [Sprememba 128]

Člen 16

Izvrševanje pooblastila

1.   
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se na Komisijo prenese pod pogoji iz tega člena.

1a.
     Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 5(7) se prenese na Komisijo za nedoločen čas
  od
  ... (15).

1b.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekličeta pooblastilo iz člena 5(7). Z odločitvijo o preklicu navedeno pooblastilo preneha veljati. Odločitev začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na dan, ki je v njej določen. Preklic ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi.

2.   Takoj ko sprejme delegirani akt, Komisija hkrati obvesti Evropski parlament in Svet.

3.   Pooblastila za sprejetje delegiranih aktov se podelijo Komisiji pod pogoji iz členov 17 in 18.

  Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 5(7), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu v roku treh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala delegiranemu aktu
  .
  To obdobje se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece. [Sprememba 129]

Člen 17

Izvrševanje pooblastila

1.   Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče pooblastilo iz člena 16.

2.   Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si o tem prizadeva obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem času pred sprejetjem končnega sklepa, pri čemer navede pooblastilo, ki bi lahko bilo preklicano, ter razloge za preklic.

3.   Sklep o preklicu prekliče v njem opredeljeno pooblastilo. Veljati začne nemudoma ali na v njem navedeni datum. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.
  [Sprememba 130]

Člen 18

Ugovori zoper delegirane akte

1.   Evropski parlament in Svet lahko ugovarjata zoper delegirane akte v dveh mesecih od datuma obvestila. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za en mesec.

2.   Če po koncu tega obdobja niti Evropski parlament niti Svet nista ugovarjala zoper delegirani akt, se ta akt objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na v njem navedeni datum.

Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred koncem tega obdobja, če sta oba, Evropski parlament in Svet, obvestila Komisijo, da ne nameravata uvesti ugovorov.

3.   Če Evropski parlament ali Svet ugovarjata zoper delegirani akt, ta akt ne stopi v veljavo. Institucija, ki ugovarja, navede razloge za ugovor zoper delegirani akt.
  [Sprememba 131]

Člen 19

Prehodne določbe

1.   Prispevki v sisteme zajamčenih vlog iz člena 9 se razporedijo kar se da enakomerno, dokler ni dosežena ciljna raven iz tretjega pododstavka člena 9(1).
  [Sprememba 132]

1a.
     
  Če sistem zajamčenih vlog ne more določiti višine kritih vlog pridruženih kreditnih institucij do začetka veljavnosti te direktive, se ciljna raven v skladu s členom 2(1)(h) nanaša na upravičene vloge sistema. Od 1. januarja 2015 veljajo krite vloge kot osnova za določitev ciljne ravni za vse sisteme zajamčenih vlog. [Sprememba 133]

2.   Vlagatelji, ki imajo dolžniške vrednostne papirje, ki jih izda ista kreditna institucija, in obveznosti iz lastnih akceptov ali menic, vloge,
  ki se glasijo na imetnika in ne na ime
  , vloge, katerih glavnica ni izplačljiva po nominalni vrednosti ali katerih glavnica je izplačljiva samo po nominalni vrednosti v okviru posebnega jamstva ali dogovora s strani kreditne institucije ali tretje stranke, se obvestijo, da njihove vloge ne bodo več krite v okviru sistema zajamčenih vlog.

3.   Če določene vloge po prenosu te direktive ali Direktive 2009/14/ES v nacionalno zakonodajo niso več v celoti ali delno krite s sistemom zajamčenih vlog, lahko države članice dovolijo, da so takšne vloge krite do 31. decembra 2014, če so bile te vloge vplačane pred 30. junijem 2010. Po 31. decembru 2014 države članice zagotovijo, da noben sistem ne daje višjih ali celovitejših jamstev, kot so tista, ki jih zagotavlja ta direktiva, ne glede na to, kdaj so bile vloge vplačane.

4.   Komisija do 31. decembra 2015

  2. januarja 2014
  predloži poročilo in, če je primerno, zakonodajni predlog Evropskemu parlamentu in Svetu, da določi, ali naj bi se obstoječi sistem

  v katerem navede, kako lahko sistemi
  zajamčenih vlog nadomestil z enotnim sistemom za celotno Unijo ,
  ki delujejo v EU, z usklajevanjem Evropskega bančnega organa sodelujejo prek evropskega sistema, da bi uskladili svoje dejavnosti, preprečili tveganja, povezana s čezmejnimi dejavnostmi, in zaščitili vloge pred temi tveganji
  .[Sprememba 134]

5.   Komisija v sodelovanju z Evropskim bančnim organom do 31. decembra 2015 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o napredku pri izvajanju te direktive. To poročilo bi moralo zlasti zajemati možnost, da se na podlagi kritih vlog določi ciljna raven, ne da bi se zmanjšala :

| — | ciljno raven na podlagi kritih vlog, z oceno ustreznosti zadržanega odstotka ali z oceno ustreznosti drugih regulativnih možnosti; ciljna raven odraža neplačilo vlog v prejšnjih desetih letih v okviru zakonsko določene, pogodbene ali institucionalne jamstvene sheme iz člena 80(8) Direktive 2006/48/ES; |
| --- | --- |

—

ciljno raven na podlagi kritih vlog, z oceno ustreznosti zadržanega odstotka ali z oceno ustreznosti drugih regulativnih možnosti; ciljna raven odraža neplačilo vlog v prejšnjih desetih letih v okviru zakonsko določene, pogodbene ali institucionalne jamstvene sheme iz člena 80(8) Direktive 2006/48/ES;

| — | kumulativni učinek regulativnih obveznosti kreditnih institucij, kot so kapitalske zahteve; |
| --- | --- |

—

kumulativni učinek regulativnih obveznosti kreditnih institucij, kot so kapitalske zahteve;

| — | povezavo med cilji zakonodaje o sistemih zajamčenih vlog in prihodnje zakonodaje o kriznem upravljanju; |
| --- | --- |

—

povezavo med cilji zakonodaje o sistemih zajamčenih vlog in prihodnje zakonodaje o kriznem upravljanju;

| — | vpliv na raznolikost bančnih modelov, ob upoštevanju potrebe, da se ta ohrani; |
| --- | --- |

—

vpliv na raznolikost bančnih modelov, ob upoštevanju potrebe, da se ta ohrani;

| — | ustreznost sedanje stopnje kritja za vlagatelje. |
| --- | --- |

—

ustreznost sedanje stopnje kritja za vlagatelje.

V poročilu se tudi oceni, ali so zadeve iz prvega pododstavka opravljene tako, da se ohrani
  zaščita vlagateljev. [Sprememba 135]

Člen 20

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členi 1, 2(1)(a), (c), (d), (f), (h)–(m), 2(2), 3(1), 3(3), 3(5)–3(7), 4(1)(d)–(k), 5(2)–5(5), 6(4)–6(7), 7(1)–(3), 8(2)–(4), 9–11, 12, 13(1)–(2), 14(1)–(3), 14(5)–(7), 19 in prilogami I-III

  to direktivo
  , najpozneje do 31. decembra 2012. Takoj sporočijo Komisiji besedilo teh določb in korelacijsko tabelo med temi določbami in to direktivo. [Sprememba 136]

Z odstopanjem od prvega pododstavka države članice do 31. decembra 2020 sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s tretjim pododstavkom člena 9(1), člena 9(3) in člena 10.
  [Sprememba 137]

Z odstopanjem od prvega pododstavka države članice do 31. decembra 2013 sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 7(1) in 9(5). Vendar se odstotek upravičenih vlog iz člena 9(5)(a) ne uporablja pred 1. januarjem 2014. Do 31. decembra 2017 se uporablja delež v višini 0,5 % Po tem datumu in do 31. decembra 2020 se uporablja delež 0,75 %.
  [Sprememba 138]

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Vključijo tudi izjavo, da se v obstoječih zakonih in drugih predpisih sklici na direktive, razveljavljene s to direktivo, razlagajo kot sklici na to direktivo. Način sklicevanja in obliko izjave določijo države članice.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedilo temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga zajema ta direktiva.

Člen 21

Razveljavitev

Direktiva 94/19/ES in njene poznejše spremembe se razveljavijo z začetkom veljavnosti 31. decembra 2012 brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno zakonodajo in uporabo te direktve, navedeno v Prilogi IV.

Sklicevanja na razveljavljene direktive se štejejo za sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge V.

Člen 22

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske Unije.

Člen 2(1)(b), (e), (g), člen 4(1)(a), (b) in (c), člen 5(1), člen 6(1), (2) in (3), člen 7(4), člen 8(1), člen 12(1), člen 13(3), člen 14(4) in členi 15-18 se uporabljajo od 1. januarja 2013.

Člen 23

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 99, 31.3.2011, str. 1.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012.

2

(3)  UL L 135, 31.5.1994, str. 5.

3

(4)  

  UL L 331, 15.12.2010, str. 12

  .

4

UL L 331, 15.12.2010, str. 12

(5)  UL L 68, 13.3.2009, str. 3.

5

(6)  

  UL L 177, 30.6.2006, str. 1.

6

UL L 177, 30.6.2006, str. 1.

(7)  
  UL L 177, 30.6.2006, str. 1.

7

UL L 177, 30.6.2006, str. 1.

(8)  UL L 309, 25.11.2005, str. 15.

8

(9)  UL L 177, 30.6.2006, str. 201.

9

(10)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

10

(11)  Predlog za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega bančnega organa – COM(2009)0501.

11

Predlog za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega bančnega organa – COM(2009)0501.

(12)  

  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

12

UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

(13)  Datum začetka veljavosti te direktive.

13

(14)  Sedma direktiva Sveta 83/349/EGS z dne 13. junija 1983 o konsolidiranih računovodskih izkazih, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe (UL L 193, 18.7.1983, str. 1).

14

(15)  
  Datum začetka veljavnosti te direktive.

15

Datum začetka veljavnosti te direktive.

Četrtek, 16. februar 2012PRILOGA I

Določitev prispevkov v sisteme zajamčenih vlog na podlagi tveganj

| 1. | Uporabijo se naslednje formule:






  (a) | znesek prispevkov članice na podlagi tveganj |
| --- | --- | --- |

1.

Uporabijo se naslednje formule:

(a)

znesek prispevkov članice na podlagi tveganj

| (b) | delež tveganja članice |
| --- | --- |

(b)

delež tveganja članice

| (c) | tveganju prilagojeni znesek prispevka članice |
| --- | --- |

(c)

tveganju prilagojeni znesek prispevka članice

pri čemer je:

| C
  i | znesek prispevka i-te članice sistema zajamčenih vlog |
| --- | --- |
| TC | skupni znesek prispevkov, ki jih zbere sistem |
| RS
  i | delež tveganj i-te članice |
| RA
  i | tveganju prilagojeni znesek prispevka i-te članice |
| RA
  k | tveganju prilagojeni zneski prispevkov vsake izmed n članic |
| CB | osnova za prispevke (tj.
  do 1. januarja 2015 krite vloge oziroma dokler teh ni mogoče izračunati za vse institucije, ki so članice sistema zajamčenih vlog
  , upravičene vloge) [Sprememba 139] |
| βi | koeficient tveganja, pripisan i-ti članici v skladu s Prilogo II. |

C
  i

znesek prispevka i-te članice sistema zajamčenih vlog

TC

skupni znesek prispevkov, ki jih zbere sistem

RS
  i

delež tveganj i-te članice

RA
  i

tveganju prilagojeni znesek prispevka i-te članice

RA
  k

tveganju prilagojeni zneski prispevkov vsake izmed n članic

CB

osnova za prispevke (tj.
  do 1. januarja 2015 krite vloge oziroma dokler teh ni mogoče izračunati za vse institucije, ki so članice sistema zajamčenih vlog
  , upravičene vloge) [Sprememba 139]

βi

koeficient tveganja, pripisan i-ti članici v skladu s Prilogo II.

| 2. | Uporabijo se naslednje formule:






  (a) | skupni sestavljeni rezultat članice |
| --- | --- | --- |

2.

Uporabijo se naslednje formule:

(a)

skupni sestavljeni rezultat članice

| (b) | sestavljeni vmesni rezultat članice glede na temeljne kazalnike |
| --- | --- |

(b)

sestavljeni vmesni rezultat članice glede na temeljne kazalnike

| (c) | sestavljeni vmesni rezultat članice glede na dopolnilne kazalnike |
| --- | --- |

(c)

sestavljeni vmesni rezultat članice glede na dopolnilne kazalnike

pri čemer je:

| ρi | skupni sestavljeni rezultat i-te članice |
| --- | --- |
| ρi

  COR | skupni sestavljeni vmesni rezultat i-te članice glede na temeljne kazalnike |
| ρi

  SUP | skupni sestavljeni vmesni rezultat i-te članice glede na dopolnilne kazalnike |
| ρi

  x | spremenljivka za oceno tveganja i-te članice glede na posamezni temeljni ali dopolnilni kazalnik iz Priloge II |
| x | simbol določenega temeljnega ali dopolnilnega kazalnika. |

ρi

skupni sestavljeni rezultat i-te članice

ρi

  COR

skupni sestavljeni vmesni rezultat i-te članice glede na temeljne kazalnike

ρi

  SUP

skupni sestavljeni vmesni rezultat i-te članice glede na dopolnilne kazalnike

ρi

  x

spremenljivka za oceno tveganja i-te članice glede na posamezni temeljni ali dopolnilni kazalnik iz Priloge II

x

simbol določenega temeljnega ali dopolnilnega kazalnika.

Četrtek, 16. februar 2012PRILOGA II

Kazalniki, rezultati in teže za izračun prispevkov na podlagi tveganj

DEL A

Temeljni kazalniki

| 1. | Za izračun prispevkov na podlagi tveganj se uporabijo naslednji temeljni kazalniki:







  Razred tveganja | Kazalnik | Razmerje |
| --- | --- | --- | --- |
| Kapitalska ustreznost | Postavke lastnih sredstev iz člena 57 (a) do (ca) Direktive 2006/48/ES in tveganju prilagojena sredstva iz člena 76 Direktive 2006/48/ES | Lastna sredstva |
| Tveganju prilagojena sredstva |
| Kakovost sredstev | Tvegana posojila | Tvegana posojila |
| Bruto posojila |
| Donosnost | Donos sredstev

  Tveganju prilagojen donos sredstev [Sprememba 140] | Neto prihodek |
| Povprečje skupnih sredstev |
| Likvidnost | Določijo države članice na podlagi člena 11(4) |

1.

Za izračun prispevkov na podlagi tveganj se uporabijo naslednji temeljni kazalniki:

Razred tveganja

Kazalnik

Razmerje

Kapitalska ustreznost

Postavke lastnih sredstev iz člena 57 (a) do (ca) Direktive 2006/48/ES in tveganju prilagojena sredstva iz člena 76 Direktive 2006/48/ES

Lastna sredstva

Tveganju prilagojena sredstva

Kakovost sredstev

Tvegana posojila

Tvegana posojila

Bruto posojila

Donosnost

Donos sredstev

  Tveganju prilagojen donos sredstev [Sprememba 140]

Neto prihodek

Povprečje skupnih sredstev

Likvidnost

Določijo države članice na podlagi člena 11(4)

| 2. | Za izražanje profilov tveganj glede na temeljne kazalnike se uporabijo naslednji rezultati:









  Stopnja tveganja | Kapitalska ustreznost | Kakovost sredstev | Donosnost | Likvidnost |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zelo nizko tveganje | 1 | 1 | 1 | 1 |
| Nizko tveganje | 2 | 2 | 2 | 2 |
| Srednje tveganje | 3 | 3 | 3 | 3 |
| Visoko tveganje | 4 | 4 | 4 | 4 |
| Zelo visoko tveganje | 5 | 5 | 5 | 5 |

2.

Za izražanje profilov tveganj glede na temeljne kazalnike se uporabijo naslednji rezultati:

Stopnja tveganja

Kapitalska ustreznost

Kakovost sredstev

Donosnost

Likvidnost

Zelo nizko tveganje

1

1

1

1

Nizko tveganje

2

2

2

2

Srednje tveganje

3

3

3

3

Visoko tveganje

4

4

4

4

Zelo visoko tveganje

5

5

5

5

| 3. | Naslednji rezultati se članici pripišejo na podlagi dejanskih vrednosti kazalnikov v danem razredu tveganja:











  Element | Simbol (x) | ρ
  x = 1 | ρ
  x = 2 | ρ
  x = 3 | ρ
  x = 4 | ρ
  x = 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapitalska ustreznost | CA | x > 12,3 % | 12,3 % ≥ x > 9,6 % | 9,6 % ≥ x > 8,2 % | 8,2 % ≥ x > 7 % | x ≤ 7 % |
| Kakovost sredstev | AQ | x ≤ 1 % | 1 % < x ≤ 2,1 % | 2,1 % < x ≤ 3,7 % | 3,7 % < x ≤ 6 % | x > 6 % |
| Donosnost | P | x > 1,2 % | 1,2 % ≥ x > 0,9 % | 0,9 % ≥ x > 0,7 % | 0,7 % ≥ x > 0,5 % | x ≤ 0,5 % |
| Likvidnost | L | Države članice lahko določijo pragove za vsak subjekt ρ
  xna podlagi člena 11(4) |

3.

Naslednji rezultati se članici pripišejo na podlagi dejanskih vrednosti kazalnikov v danem razredu tveganja:

Element

Simbol (x)

ρ
  x = 1

ρ
  x = 2

ρ
  x = 3

ρ
  x = 4

ρ
  x = 5

Kapitalska ustreznost

CA

x > 12,3 %

12,3 % ≥ x > 9,6 %

9,6 % ≥ x > 8,2 %

8,2 % ≥ x > 7 %

x ≤ 7 %

Kakovost sredstev

AQ

x ≤ 1 %

1 % < x ≤ 2,1 %

2,1 % < x ≤ 3,7 %

3,7 % < x ≤ 6 %

x > 6 %

Donosnost

P

x > 1,2 %

1,2 % ≥ x > 0,9 %

0,9 % ≥ x > 0,7 %

0,7 % ≥ x > 0,5 %

x ≤ 0,5 %

Likvidnost

L

Države članice lahko določijo pragove za vsak subjekt ρ
  xna podlagi člena 11(4)

| 4. | Naslednje teže tveganj (koeficienti) se članici pripišejo na podlagi njenega sestavljenega rezultata:










  Sestavljeni rezultat (ρ) | 1 < ρ ≤ 1,5 | 1,5 < ρ ≤ 2,5 | 2,5 < ρ ≤ 3,5 | 3,5 < ρ ≤ 4,5 | 4,5 < ρ ≤ 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koeficient tveganja (β) | 75 % | 100 % | 125 % | 150 % | 200 % |

4.

Naslednje teže tveganj (koeficienti) se članici pripišejo na podlagi njenega sestavljenega rezultata:

Sestavljeni rezultat (ρ)

1 < ρ ≤ 1,5

1,5 < ρ ≤ 2,5

2,5 < ρ ≤ 3,5

3,5 < ρ ≤ 4,5

4,5 < ρ ≤ 5

Koeficient tveganja (β)

75 %

100 %

125 %

150 %

200 %

DEL B

Dopolnilni kazalniki

| 1. | Države članice določijo dopolnilne kazalnike Za izračun prispevkov na podlagi tveganj. V ta namen se lahko
  dodatno
  uporabijo nekateri ali vsi naslednji kazalniki: [Sprememba 141]










  Razred tveganja | Kazalnik/Razmerje | Opredelitev |
| --- | --- | --- | --- |
| Kapitalska ustreznost | Skupni kapital | Skupni kapital |
| Tveganju prilagojena sredstva |
| Dodatni kapital (1) | Dodatni kapital (1) | ali | Dodatni kapital (1) |
| Skupna sredstva | Tveganju prilagojena sredstva |
| Kakovost sredstev | Sredstva za izgube pri posojilih | Sredstva za izgube pri posojilih | ali | Sredstva za izgube pri posojilih |
| Čisti obrestni prihodki | Prihodki od poslovanja |
| Tveganju prilagojena sredstva | Tveganju prilagojena sredstva |
| Skupna sredstva |
| Donosnost | Stroški/prihodek | Odhodki od poslovanja |
| Prihodki od poslovanja |
| Čisti dobiček | Čisti dobiček |
| Skupni kapital |
| Likvidnost | Določijo države članice na podlagi člena 11(5) |

1.

Države članice določijo dopolnilne kazalnike Za izračun prispevkov na podlagi tveganj. V ta namen se lahko
  dodatno
  uporabijo nekateri ali vsi naslednji kazalniki: [Sprememba 141]

Razred tveganja

Kazalnik/Razmerje

Opredelitev

Kapitalska ustreznost

Skupni kapital

Skupni kapital

Tveganju prilagojena sredstva

Dodatni kapital (1)

Dodatni kapital (1)

ali

Dodatni kapital (1)

Skupna sredstva

Tveganju prilagojena sredstva

Kakovost sredstev

Sredstva za izgube pri posojilih

Sredstva za izgube pri posojilih

ali

Sredstva za izgube pri posojilih

Čisti obrestni prihodki

Prihodki od poslovanja

Tveganju prilagojena sredstva

Tveganju prilagojena sredstva

Skupna sredstva

Donosnost

Stroški/prihodek

Odhodki od poslovanja

Prihodki od poslovanja

Čisti dobiček

Čisti dobiček

Skupni kapital

Likvidnost

Določijo države članice na podlagi člena 11(5)

| 2. | Za izražanje profilov tveganj glede na dopolnilne kazalnike se uporabijo naslednji rezultati:









  Stopnja tveganja | Kapitalska ustreznost | Kakovost sredstev | Donosnost | Likvidnost |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zelo nizko tveganje | 1 | 1 | 1 | 1 |
| Nizko tveganje | 2 | 2 | 2 | 2 |
| Srednje tveganje | 3 | 3 | 3 | 3 |
| Visoko tveganje | 4 | 4 | 4 | 4 |
| Zelo visoko tveganje | 5 | 5 | 5 | 5 |

2.

Za izražanje profilov tveganj glede na dopolnilne kazalnike se uporabijo naslednji rezultati:

Stopnja tveganja

Kapitalska ustreznost

Kakovost sredstev

Donosnost

Likvidnost

Zelo nizko tveganje

1

1

1

1

Nizko tveganje

2

2

2

2

Srednje tveganje

3

3

3

3

Visoko tveganje

4

4

4

4

Zelo visoko tveganje

5

5

5

5

| 3. | Naslednje teže tveganj (koeficienti) se članici pripišejo na podlagi njenega sestavljenega rezultata:










  Sestavljeni rezultat (ρ) | 1 < ρ ≤ 1,5 | 1,5 < ρ ≤ 2,5 | 2,5 < ρ ≤ 3,5 | 3,5 < ρ ≤ 4,5 | 4,5 < ρ ≤ 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koeficient tveganja (β) | 75 % | 100 % | 125 % | 150 % | 200 % |

3.

Naslednje teže tveganj (koeficienti) se članici pripišejo na podlagi njenega sestavljenega rezultata:

Sestavljeni rezultat (ρ)

1 < ρ ≤ 1,5

1,5 < ρ ≤ 2,5

2,5 < ρ ≤ 3,5

3,5 < ρ ≤ 4,5

4,5 < ρ ≤ 5

Koeficient tveganja (β)

75 %

100 %

125 %

150 %

200 %

---

(1)  Dodatni kapital = kapital – lastna sredstva na podlagi člena 57(a) do (h) Direktive 2006/48/ES.

Četrtek, 16. februar 2012PRILOGA III

Informacijska predloga za vlagatelja

Če
  vaša
  kreditna institucija
  vaše
  vloge, ki zapade v plačilo in je plačljiva, ni plačala iz razlogov, ki so neposredno povezani z njenim finančnim položajem, prejmejo vlagatelji

  kot vlagatelj prejmete
  izplačila iz sistema zajamčenih vlog. [Navesti proizvod] [navesti ime kreditne institucije, ki vodi račun] je na splošno krit s strani pristojnega sistema zajamčenih vlog
  v skladu z Direktivo 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o sistemih zajamčenih vlog

   (1). [Sprememba 142]

Vsota, ki se krije z izplačilom, znaša največ 100 000 EUR na banko. To pomeni, da se za določitev stopnje kritja seštejejo vse
  vaše
  vloge iste banke

  v isti banki
  . Če ima

  imate
  na primer vlagatelj hranilni račun z 90 000 EUR in tekoči račun z 20 000 EUR

  s 40 000 EUR
  , prejme

  prejmete
  samo 100 000 EUR. [Sprememba 143]

[Samo kjer pride v poštev]: Ta metoda se uporablja tudi, če banka

  kreditna institucija
  posluje pod različnimi poslovnimi imeni
  blagovnih znamk za svoje stranke
  . [navesti ime kreditne institucije, ki vodi račun] posluje tudi kot [navesti imena vseh ostalih izpostav iste kreditne institucije]. To pomeni, da se skupna vsota vlog pri eni ali več prej navedenih izpostav krije
  vsakokrat
  s 100 000 EUR. [Sprememba 144]

V primeru skupnih računov zgornja meja 100 000 EUR velja za vsakega vlagatelja.

[Samo kjer pride v poštev]: Vloge na računu, s katerim lahko kot člani poslovnega partnerstva, združenja ali podobne skupine brez pravne osebnosti razpolagata dve osebi ali več, se pri izračunu zgornje meje 100 000 EUR lahko združijo in obravnavajo kot vloge enega samega vlagatelja.]

Vloge vseh malih vlagateljev in podjetij
  [če velja za državo članico: in lokalnih organov, ki potrebujejo zaščito]
  na splošno krijejo sistemi zajamčenih vlog. Izjeme za določene vloge so navedene na spletni strani pristojnega sistema zajamčenih vlog
  [vstavi spletno mesto pristojnega sistema zajamčenih vlog]
  . Vaša banka vas bo obenem na zaprosilo obvestila o tem, ali se določeni proizvodi krijejo ali ne. Če se vloge krijejo, banka to potrdi

  kreditna institucija to navede
  na
  vašem
  izpisku računa. [Sprememba 145]

Pristojni sistem zajamčenih vlog [navesti ime in naslov, telefonsko številko, e-poštni naslov in spletno stran]. Vaše vloge (do 100 000 EUR) izplača v šestih tednih, od 31. decembra 2013 pa v enem tednu.

  petih [samo kjer pride v poštev: 20] delovnih dneh. [Če je ustrezno: na zahtevo pri sistemu zajamčenih vlog vam bo vaše dobroimetje izplačano do višine 5 000 EUR v petih delovnih dneh. Od leta 2017 dalje bodo vaše vloge (do 100 000 EUR) izplačane v petih delovnih dneh.] [Sprememba 146]

Če vam jih ne izplača v navedenih rokih, stopite s sistemom zajamčenih vlog v stik, saj lahko čas za vložitev zahtevkov za izplačilo
  poteče
  po določenem časovnem roku poteče

  [vstaviti zadevno obdobje, ki velja v državi članici ter natančno navedbo sklica na nacionalni pravni akt ter zlasti člen, ki ureja te določbe]
  . Več informacij je na voljo na naslovu [navesti spletno stran pristojnega sistema zajamčenih vlog]. [Sprememba 147]

[Samo kjer pride v poštev]: Za vašo vlogo jamči institucionalna jamstvena shema, ki [je/ni] priznana kot sistem zajamčenih vlog.

  Vaša kreditna institucija je del institucionalne jamstvene sheme.
  To pomeni, da se vse banke vse
  kreditne institucije
  , ki so članice tega sistema, medsebojno podpirajo, da bi preprečile propad kake banke

  nesolventnost
  . Če kljub temu pride do propada banke

  nesolventnosti
  , se vaše vloge izplačajo v višini do 100 000 EUR
  v okviru sistemov zajamčenih vlog, priznanih v nacionalnem pravu
  . [Sprememba 148]

---

(1)  
  Številka in sklic na objavo te direktive.

Četrtek, 16. februar 2012PRILOGA IV

DEL A

Razveljavljeni direktivi skupaj z zaporednimi spremembami (na katere se sklicuje člen 21)

Direktiva 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog

Direktiva 2009/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o spremembah Direktive 94/19/ES o sistemih zajamčenih vlog glede stopnje kritja in rokov za izplačilo

DEL B

Končni roki za prenos (na katere se sklicuje člen 21)

| Direktiva | Rok za prenos |
| --- | --- |
| 94/19/ES | 1.7.1995 |
| 2009/14/ES | 30.6.2009 |
| 2009/14/ES (drugi odstavek točke 3(i) člena 1, člen 7(1a) in (3) in člen 10(1) Direktive 94/19/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/14/ES) | 31.12.2010 |

Direktiva

Rok za prenos

94/19/ES

1.7.1995

2009/14/ES

30.6.2009

2009/14/ES (drugi odstavek točke 3(i) člena 1, člen 7(1a) in (3) in člen 10(1) Direktive 94/19/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/14/ES)

31.12.2010

Četrtek, 16. februar 2012PRILOGA V

Korelacijska tabela

| Ta direktiva | Direktiva 2009/14/ES | Direktiva 94/19/ES |
| --- | --- | --- |
| Člen 1 | — | — |
| Člen 2(1)(a) | | Člen 1(1) |
| Člen 2(1)(d) | | Člen 1(2) |
| Člen 2(1)(e) | Člen 1(1) | Člen 1(3) |
| Člen 2(1)(f) | | Člen 1(4) |
| Člen 2(1)(g) | | Člen 1(5) |
| Člen 3(1) | | Člen 3(1) |
| Člen 3(2) | | Člen 3(2) |
| Člen 3(3) | | Člen 3(3) |
| Člen 3(4) | | Člen 5 |
| Člen 3(6) | Člen 1(6)(a) | |
| Člen 4(1)(a)-(c) | | Člen 2 |
| Člen 4(1)(d) | | Člen 7(2), Priloga I (1) |
| Člen 4(1)(f) | | Člen 7(2), Priloga I (10) |
| Člen 4(1)(g) | | Člen 7(2), Priloga I (2) |
| Člen 4(1)(h) | | Člen 7(2), Priloga I (5) |
| Člen 4(1)(i) | | Člen 7(2), Priloga I (6) |
| Člen 4(1)(j) | | Člen 7(2), Priloga I (3), (4) |
| Člen 4(10)(k) | | Člen 7(2), Priloga I (12) |
| Člen 5(1) | Člen 1(3)(a) | Člen 7(1) |
| Člen 5(4) | Člen 1(3)(a) | |
| Člen 5(6) | | Člen 7(4), 7(5) |
| Člen 5(7) | Člen 1(3)(d) | |
| Člen 6(1)-(3) | | Člen 8 |
| Člen 7(1) | Člen 1(6)(a) | Člen 10(1) |
| Člen 7(3) | | Člen 10(4) |
| Člen 7(4) | | Člen 10(5) |
| Člen 8(1) | | Člen 7(6) |
| Člen 8(2) | | Člen 11 |
| Člen 12(1) | | Člen 4(1) |
| Člen 13 | | Člen 6 |
| Člen 14(1)-(3) | Člen 1(5) | Člen 9(1) |
| Člen 14(4) | | Člen 9(2) |
| Člen 14(5) | | Člen 9(3) |
| Člen 15 | | Člen 13 |
| Člen 16-18 | Člen 1(4) | |

Ta direktiva

Direktiva 2009/14/ES

Direktiva 94/19/ES

Člen 1

—

—

Člen 2(1)(a)

Člen 1(1)

Člen 2(1)(d)

Člen 1(2)

Člen 2(1)(e)

Člen 1(1)

Člen 1(3)

Člen 2(1)(f)

Člen 1(4)

Člen 2(1)(g)

Člen 1(5)

Člen 3(1)

Člen 3(1)

Člen 3(2)

Člen 3(2)

Člen 3(3)

Člen 3(3)

Člen 3(4)

Člen 5

Člen 3(6)

Člen 1(6)(a)

Člen 4(1)(a)-(c)

Člen 2

Člen 4(1)(d)

Člen 7(2), Priloga I (1)

Člen 4(1)(f)

Člen 7(2), Priloga I (10)

Člen 4(1)(g)

Člen 7(2), Priloga I (2)

Člen 4(1)(h)

Člen 7(2), Priloga I (5)

Člen 4(1)(i)

Člen 7(2), Priloga I (6)

Člen 4(1)(j)

Člen 7(2), Priloga I (3), (4)

Člen 4(10)(k)

Člen 7(2), Priloga I (12)

Člen 5(1)

Člen 1(3)(a)

Člen 7(1)

Člen 5(4)

Člen 1(3)(a)

Člen 5(6)

Člen 7(4), 7(5)

Člen 5(7)

Člen 1(3)(d)

Člen 6(1)-(3)

Člen 8

Člen 7(1)

Člen 1(6)(a)

Člen 10(1)

Člen 7(3)

Člen 10(4)

Člen 7(4)

Člen 10(5)

Člen 8(1)

Člen 7(6)

Člen 8(2)

Člen 11

Člen 12(1)

Člen 4(1)

Člen 13

Člen 6

Člen 14(1)-(3)

Člen 1(5)

Člen 9(1)

Člen 14(4)

Člen 9(2)

Člen 14(5)

Člen 9(3)

Člen 15

Člen 13

Člen 16-18

Člen 1(4)

---

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/120 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/120

---

Četrtek, 16. februar 2012Sporazum med EU in Marokom o vzajemnih ukrepih liberalizacije v zvezi s kmetijskimi in ribiškimi proizvodi ***

P7_TA(2012)0056

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o vzajemnih ukrepih liberalizacije v zvezi s kmetijskimi proizvodi, predelanimi kmetijskimi proizvodi ter ribami in ribiškimi proizvodi, nadomestitvi protokolov 1, 2 in 3 ter njihovih prilog ter spremembah Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (15975/2010 – C7-0432/2010 – 2010/0248(NLE))

2013/C 249 E/33

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (15975/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (15975/2010),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o vzajemnih ukrepih liberalizacije v zvezi s kmetijskimi proizvodi, predelanimi kmetijskimi proizvodi ter ribami in ribiškimi proizvodi, nadomestitvi protokolov 1, 2 in 3 ter njihovih prilog ter spremembah Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (15974/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o vzajemnih ukrepih liberalizacije v zvezi s kmetijskimi proizvodi, predelanimi kmetijskimi proizvodi ter ribami in ribiškimi proizvodi, nadomestitvi protokolov 1, 2 in 3 ter njihovih prilog ter spremembah Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (15974/2010),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0432/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0432/2010),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenj Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter Odbora za ribištvo (A7-0023/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenj Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter Odbora za ribištvo (A7-0023/2012),

| 1. | odobri sklenitev Sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev Sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kraljevine Maroko. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kraljevine Maroko.

---

| 30.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 249/121 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 249/121

---

Četrtek, 16. februar 2012Regionalna konvencija o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu ***

P7_TA(2012)0061

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Regionalne konvencije o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (11343/2010 – C7-0207/2011 – 2010/0093(NLE))

2013/C 249 E/34

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11343/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11343/2010),

| — | ob upoštevanju osnutka Regionalne Konvencije o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (09429/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Regionalne Konvencije o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (09429/2010),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0207/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0207/2011),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0026/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0026/2012),

| 1. | odobri sklenitev konvencije; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev konvencije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav pogodbenic Regionalne konvencije o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu ter predsednikom parlamentarne skupščine Unije za Sredozemlje. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav pogodbenic Regionalne konvencije o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu ter predsednikom parlamentarne skupščine Unije za Sredozemlje.

---