# Euroopa Liidu C 251E/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.CE2013.251.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 251E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide31. august 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.CE2013.251.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 251E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide31. august 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament2012–2013 ISTUNGJÄRK13.–15. märts 2012 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 152 E, 30.5.2012.VASTUVÕETUD TEKSTID |
| | Teisipäev, 13. märts 2012 |
| 2013/C 251E/01 | Sooline võrdõiguslikkus Euroopa Liidus aastal 2011Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2012. aasta resolutsioon soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2011 (2011/2244(INI)) | 1 |
| 2013/C 251E/02 | Naiste osalemine poliitiliste otsuste tegemiselEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2012. aasta resolutsioon naiste osalemise kohta poliitiliste otsuste tegemisel, kvaliteedi ja võrdõiguslikkuse kohta (2011/2295(INI)) | 11 |
| 2013/C 251E/03 | Euroopa ühistu põhikiri ja töötajate kaasamineEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2012. aasta resolutsioon Euroopa ühistu põhikirja ja töötajate kaasamise kohta (2011/2116(INI)) | 18 |
| 2013/C 251E/04 | Bologna protsessEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2012. aasta resolutsioon Euroopa institutsioonide panuse kohta Bologna protsessi tugevdamisse ja arengusse (2011/2180(INI)) | 24 |
| 2013/C 251E/05 | Euroopa statistikaEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2012. aasta resolutsioon Euroopa statistika kvaliteedijuhtimise kohta (2011/2289(INI)) | 33 |
| | Kolmapäev, 14. märts 2012 |
| 2013/C 251E/06 | 2013. aasta eelarve üldsuunised, III jagu - KomisjonEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta resolutsioon üldsuuniste kohta 2013. aasta eelarve koostamiseks, III jagu – Komisjon (2012/2000(BUD)) | 37 |
| 2013/C 251E/07 | Õigusalane koolitusEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta resolutsioon kohtunike ja kohtutöötajate koolituse kohta (2012/2575(RSP)) | 42 |
| 2013/C 251E/08 | Laste tööjõu kasutamine kakaosektorisEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta resolutsioon laste tööjõu kasutamise kohta kakaosektoris (2011/2957(RSP)) | 45 |
| 2013/C 251E/09 | ELi diabeediepideemiale reageerimineEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta resolutsioon diabeedi leviku tõkestamise kohta Euroopa Liidus (2011/2911(RSP)) | 47 |
| 2013/C 251E/10 | Laienemisaruanne endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kohtaEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta resolutsioon endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi 2011. aasta eduaruande kohta (2011/2887(RSP)) | 52 |
| 2013/C 251E/11 | Laienemisaruanne Islandi kohtaEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta resolutsioon Islandi 2011. aasta eduaruande kohta (2011/2884(RSP)) | 61 |
| 2013/C 251E/12 | Laienemisaruanne Bosnia ja Hertsegoviina kohtaEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta resolutsioon Bosnia ja Hertsegoviina 2011. aasta eduaruande (2011/2888(RSP)) kohta | 66 |
| | Neljapäev, 15. märts 2012 |
| 2013/C 251E/13 | Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsioon konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava kohta (2011/2095(INI)) | 75 |
| 2013/C 251E/14 | Diskrimineerivad veebisaidid ja valitsuste tegutsemineEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsioon diskrimineerivate veebisaitide ja valitsuse reaktsiooni kohta (2012/2554(RSP)) | 88 |
| 2013/C 251E/15 | Venemaa presidendivalimiste tulemusedEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsioon Venemaa presidendivalimiste tulemuse kohta (2012/2573(RSP)) | 91 |
| 2013/C 251E/16 | KasahstanEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsioon Kasahstani kohta (2012/2553(RSP)) | 93 |
| 2013/C 251E/17 | Olukord NigeeriasEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsioon olukorra kohta Nigeerias (2012/2550(RSP)) | 97 |
| 2013/C 251E/18 | Kuues ülemaailmne veefoorumEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsioon Marseille’s 12.–17. märtsini 2012 toimuva kuuenda ülemaailmse veefoorumi kohta (2012/2552(RSP)) | 102 |
| 2013/C 251E/19 | Inimkaubandus Siinais, eelkõige Solomon W. juhtumEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsioon Siinai inimkaubanduse, eelkõige Solomon W. juhtumi kohta (2012/2569(RSP)) | 106 |
| 2013/C 251E/20 | Palestiina: Iisraeli relvajõudude haarangud Palestiina telejaamadesEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsioon Palestiina telejaamadesse Iisraeli jõudude poolt korraldatud reidide kohta (2012/2570(RSP)) | 109 |
| 2013/C 251E/21 | Inimõiguste rikkumised BahreinisEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsioon inimõiguste rikkumise kohta Bahreinis (2012/2571(RSP)) | 111 |
| 2013/C 251E/22 | Euroopa ja Aafrika raadioastronoomia alaste partnerluste edendamise kaudu Aafrika teadusvõimekuse suurendamineEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta deklaratsioon Euroopa ja Aafrika raadioastronoomia alaste partnerluste edendamise kaudu Aafrika teadusvõimekuse suurendamise kohta | 115 |
| 2013/C 251E/23 | Kaheksatunnise maksimaalse kestuse piirangu kehtestamine Euroopa Liidus tapamajja viidavate loomade veoleEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta deklaratsioon kaheksatunnise maksimaalse kestuse piirangu kehtestamise kohta Euroopa Liidus tapamajja viidavate loomade veole | 116 |
| 2013/C 251E/24 | Programmi Male koolis kasutuselevõtt Euroopa Liidu haridussüsteemidesEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta deklaratsioon programmi Male koolis kasutuselevõtu kohta Euroopa Liidu haridussüsteemides | 116 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament2012–2013 ISTUNGJÄRK13.–15. märts 2012 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 152 E, 30.5.2012.VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 13. märts 2012

2013/C 251E/01

Sooline võrdõiguslikkus Euroopa Liidus aastal 2011Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2012. aasta resolutsioon soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2011 (2011/2244(INI))

1

2013/C 251E/02

Naiste osalemine poliitiliste otsuste tegemiselEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2012. aasta resolutsioon naiste osalemise kohta poliitiliste otsuste tegemisel, kvaliteedi ja võrdõiguslikkuse kohta (2011/2295(INI))

11

2013/C 251E/03

Euroopa ühistu põhikiri ja töötajate kaasamineEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2012. aasta resolutsioon Euroopa ühistu põhikirja ja töötajate kaasamise kohta (2011/2116(INI))

18

2013/C 251E/04

Bologna protsessEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2012. aasta resolutsioon Euroopa institutsioonide panuse kohta Bologna protsessi tugevdamisse ja arengusse (2011/2180(INI))

24

2013/C 251E/05

Euroopa statistikaEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2012. aasta resolutsioon Euroopa statistika kvaliteedijuhtimise kohta (2011/2289(INI))

33

Kolmapäev, 14. märts 2012

2013/C 251E/06

2013. aasta eelarve üldsuunised, III jagu - KomisjonEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta resolutsioon üldsuuniste kohta 2013. aasta eelarve koostamiseks, III jagu – Komisjon (2012/2000(BUD))

37

2013/C 251E/07

Õigusalane koolitusEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta resolutsioon kohtunike ja kohtutöötajate koolituse kohta (2012/2575(RSP))

42

2013/C 251E/08

Laste tööjõu kasutamine kakaosektorisEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta resolutsioon laste tööjõu kasutamise kohta kakaosektoris (2011/2957(RSP))

45

2013/C 251E/09

ELi diabeediepideemiale reageerimineEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta resolutsioon diabeedi leviku tõkestamise kohta Euroopa Liidus (2011/2911(RSP))

47

2013/C 251E/10

Laienemisaruanne endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kohtaEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta resolutsioon endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi 2011. aasta eduaruande kohta (2011/2887(RSP))

52

2013/C 251E/11

Laienemisaruanne Islandi kohtaEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta resolutsioon Islandi 2011. aasta eduaruande kohta (2011/2884(RSP))

61

2013/C 251E/12

Laienemisaruanne Bosnia ja Hertsegoviina kohtaEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta resolutsioon Bosnia ja Hertsegoviina 2011. aasta eduaruande (2011/2888(RSP)) kohta

66

Neljapäev, 15. märts 2012

2013/C 251E/13

Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsioon konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava kohta (2011/2095(INI))

2

2

75

2013/C 251E/14

Diskrimineerivad veebisaidid ja valitsuste tegutsemineEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsioon diskrimineerivate veebisaitide ja valitsuse reaktsiooni kohta (2012/2554(RSP))

88

2013/C 251E/15

Venemaa presidendivalimiste tulemusedEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsioon Venemaa presidendivalimiste tulemuse kohta (2012/2573(RSP))

91

2013/C 251E/16

KasahstanEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsioon Kasahstani kohta (2012/2553(RSP))

93

2013/C 251E/17

Olukord NigeeriasEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsioon olukorra kohta Nigeerias (2012/2550(RSP))

97

2013/C 251E/18

Kuues ülemaailmne veefoorumEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsioon Marseille’s 12.–17. märtsini 2012 toimuva kuuenda ülemaailmse veefoorumi kohta (2012/2552(RSP))

102

2013/C 251E/19

Inimkaubandus Siinais, eelkõige Solomon W. juhtumEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsioon Siinai inimkaubanduse, eelkõige Solomon W. juhtumi kohta (2012/2569(RSP))

106

2013/C 251E/20

Palestiina: Iisraeli relvajõudude haarangud Palestiina telejaamadesEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsioon Palestiina telejaamadesse Iisraeli jõudude poolt korraldatud reidide kohta (2012/2570(RSP))

109

2013/C 251E/21

Inimõiguste rikkumised BahreinisEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsioon inimõiguste rikkumise kohta Bahreinis (2012/2571(RSP))

111

2013/C 251E/22

Euroopa ja Aafrika raadioastronoomia alaste partnerluste edendamise kaudu Aafrika teadusvõimekuse suurendamineEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta deklaratsioon Euroopa ja Aafrika raadioastronoomia alaste partnerluste edendamise kaudu Aafrika teadusvõimekuse suurendamise kohta

115

2013/C 251E/23

Kaheksatunnise maksimaalse kestuse piirangu kehtestamine Euroopa Liidus tapamajja viidavate loomade veoleEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta deklaratsioon kaheksatunnise maksimaalse kestuse piirangu kehtestamise kohta Euroopa Liidus tapamajja viidavate loomade veole

116

2013/C 251E/24

Programmi Male koolis kasutuselevõtt Euroopa Liidu haridussüsteemidesEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta deklaratsioon programmi Male koolis kasutuselevõtu kohta Euroopa Liidu haridussüsteemides

116

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 13. märts 2012 |
| 2013/C 251E/25 | Krisztina Morvai puutumatuse äravõtmise taotlusEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2012. aasta otsus Krisztina Morvai puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2010/2285(IMM)) | 118 |
| | Kolmapäev, 14. märts 2012 |
| 2013/C 251E/26 | Organiseeritud kuritegevust, korruptsiooni ja rahapesu käsitleva erikomisjoni volitusedEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta otsus organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjoni moodustamise, volituste, liikmete arvu ja ametiaja kohta | 120 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 13. märts 2012

2013/C 251E/25

Krisztina Morvai puutumatuse äravõtmise taotlusEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2012. aasta otsus Krisztina Morvai puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2010/2285(IMM))

118

Kolmapäev, 14. märts 2012

2013/C 251E/26

Organiseeritud kuritegevust, korruptsiooni ja rahapesu käsitleva erikomisjoni volitusedEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta otsus organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjoni moodustamise, volituste, liikmete arvu ja ametiaja kohta

120

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 13. märts 2012 |
| 2013/C 251E/27 | ELi ning Islandi ja Norra vaheline kokkulepe, millega kohaldatakse konventsiooni vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades teatavaid sätteid ***Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega sõlmitakse Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel kokkulepe, mis käsitleb 29. mai 2000. aasta konventsiooni Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades ja selle 2001. aasta protokolli teatavate sätete kohaldamist (05306/2010 – C7-0030/2010 – 2009/0189(NLE)) | 122 |
| 2013/C 251E/28 | Pärimine ning Euroopa pärimistunnistus ***IEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb kohtualluvust, kohaldatavat õigust ning otsuste ja ametlike dokumentide tunnustamist ja täitmist pärimisasjades ning Euroopa pärimistunnistuse loomist (COM(2009)0154 – C7-0236/2009 – 2009/0157(COD)) | 123 |
| P7_TC1-COD(2009)0157Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. märtsil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, mis käsitleb kohtualluvust, kohaldatavat õigust ning otsuste tunnustamist ja täitmist ja ametlike dokumentide vastuvõtmist ja täitmist pärimisasjades ning Euroopa pärimistunnistuse loomist | 123 |
| | Kolmapäev, 14. märts 2012 |
| 2013/C 251E/29 | Euroopa Kalandusfond ***IEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist (COM(2011)0484 – C7-0219/2011 – 2011/0212(COD)) | 124 |
| P7_TC1-COD(2011)0212Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. märtsil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist | 124 |
| 2013/C 251E/30 | Kõrgekvaliteedilise veiseliha autonoomne imporditariifikvoot ***IEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 617/2009, millega avatakse kõrgekvaliteedilise veiseliha autonoomne imporditariifikvoot (COM(2011)0384 – C7-0170/2011 – 2011/0169(COD)) | 125 |
| P7_TC1-COD(2011)0169Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. märtsil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 617/2009, millega avatakse kõrgekvaliteedilise veiseliha autonoomne imporditariifikvoot | 125 |
| 2013/C 251E/31 | Ühine kaubanduspoliitika ***IEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse teatavaid ühist kaubanduspoliitikat käsitlevaid määrusi seoses teatavate meetmete vastuvõtmismenetlustega (COM(2011)0082 – C7-0069/2011 – 2011/0039(COD)) | 126 |
| P7_TC1-COD(2011)0039Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. märtsil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse teatavaid ühist kaubanduspoliitikat käsitlevaid määrusi seoses teatavate meetmete vastuvõtmismenetlustega | 126 |
| LISA | 131 |
| 2013/C 251E/32 | 2010. aasta rahvusvaheline kakaoleping ***Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu sõlmimist (09771/2011 – C7-0206/2011 – 2010/0343(NLE)) | 212 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 13. märts 2012

2013/C 251E/27

ELi ning Islandi ja Norra vaheline kokkulepe, millega kohaldatakse konventsiooni vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades teatavaid sätteid ***Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega sõlmitakse Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel kokkulepe, mis käsitleb 29. mai 2000. aasta konventsiooni Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades ja selle 2001. aasta protokolli teatavate sätete kohaldamist (05306/2010 – C7-0030/2010 – 2009/0189(NLE))

122

2013/C 251E/28

Pärimine ning Euroopa pärimistunnistus ***IEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb kohtualluvust, kohaldatavat õigust ning otsuste ja ametlike dokumentide tunnustamist ja täitmist pärimisasjades ning Euroopa pärimistunnistuse loomist (COM(2009)0154 – C7-0236/2009 – 2009/0157(COD))

123

P7_TC1-COD(2009)0157Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. märtsil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, mis käsitleb kohtualluvust, kohaldatavat õigust ning otsuste tunnustamist ja täitmist ja ametlike dokumentide vastuvõtmist ja täitmist pärimisasjades ning Euroopa pärimistunnistuse loomist

123

Kolmapäev, 14. märts 2012

2013/C 251E/29

Euroopa Kalandusfond ***IEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist (COM(2011)0484 – C7-0219/2011 – 2011/0212(COD))

124

P7_TC1-COD(2011)0212Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. märtsil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist

124

2013/C 251E/30

Kõrgekvaliteedilise veiseliha autonoomne imporditariifikvoot ***IEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 617/2009, millega avatakse kõrgekvaliteedilise veiseliha autonoomne imporditariifikvoot (COM(2011)0384 – C7-0170/2011 – 2011/0169(COD))

125

P7_TC1-COD(2011)0169Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. märtsil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 617/2009, millega avatakse kõrgekvaliteedilise veiseliha autonoomne imporditariifikvoot

125

2013/C 251E/31

Ühine kaubanduspoliitika ***IEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse teatavaid ühist kaubanduspoliitikat käsitlevaid määrusi seoses teatavate meetmete vastuvõtmismenetlustega (COM(2011)0082 – C7-0069/2011 – 2011/0039(COD))

126

P7_TC1-COD(2011)0039Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. märtsil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse teatavaid ühist kaubanduspoliitikat käsitlevaid määrusi seoses teatavate meetmete vastuvõtmismenetlustega

126

LISA

131

2013/C 251E/32

2010. aasta rahvusvaheline kakaoleping ***Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu sõlmimist (09771/2011 – C7-0206/2011 – 2010/0343(NLE))

212

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament 2012–2013 ISTUNGJÄRK 13.–15. märts 2012 istungid Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 152 E, 30.5.2012. VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 13. märts 2012

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/1

---

Teisipäev, 13. märts 2012Sooline võrdõiguslikkus Euroopa Liidus aastal 2011

P7_TA(2012)0069

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2012. aasta resolutsioon soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2011 (2011/2244(INI))

2013/C 251 E/01

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23,

| — | võttes arvesse 18. detsembri 1979. aasta ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. detsembri 1979. aasta ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (1),

| — | võttes arvesse 1949. aasta ÜRO inimkaubanduse ja kupeldamise keelustamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1949. aasta ÜRO inimkaubanduse ja kupeldamise keelustamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid dokumente, mis võeti vastu ÜRO erakorralistel istungjärkudel „Peking +5” (2000), „Peking +10” (2005) ja „Peking +15” (2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid dokumente, mis võeti vastu ÜRO erakorralistel istungjärkudel „Peking +5” (2000), „Peking +10” (2005) ja „Peking +15” (2010),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogus 2011. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogus 2011. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020) (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2010. aasta teatist „Kindel kohustus tagada meeste ja naiste võrdõiguslikkus – naiste harta” (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2010. aasta teatist „Kindel kohustus tagada meeste ja naiste võrdõiguslikkus – naiste harta” (COM(2010)0078),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 11. veebruari 2011. aasta töödokumenti „2010. aasta aruanne naiste ja meeste võrdõiguslikkuse valdkonnas tehtud edusammude kohta” (SEC(2011)0193), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 11. veebruari 2011. aasta töödokumenti „2010. aasta aruanne naiste ja meeste võrdõiguslikkuse valdkonnas tehtud edusammude kohta” (SEC(2011)0193),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” (COM(2010)0491),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti aruannet homofoobia, transfoobia ja diskrimineerimise kohta seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel (2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti aruannet homofoobia, transfoobia ja diskrimineerimise kohta seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel (2010),

| — | võttes arvesse ELi ohvrite paketti, mille moodustavad komisjoni 18. mai 2011. aasta teatis „Ohvrite õiguste tugevdamine ELis” (COM(2011)0274), ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded (COM(2011)0275) ning ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tsiviilasjades kohaldatavate kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise kohta (COM(2011)0276), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ohvrite paketti, mille moodustavad komisjoni 18. mai 2011. aasta teatis „Ohvrite õiguste tugevdamine ELis” (COM(2011)0274), ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded (COM(2011)0275) ning ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tsiviilasjades kohaldatavate kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise kohta (COM(2011)0276),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta aruannet „Barcelona eesmärkide elluviimine seoses lastehoiuteenustega eelkooliealistele lastele” (COM(2008)0638), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta aruannet „Barcelona eesmärkide elluviimine seoses lastehoiuteenustega eelkooliealistele lastele” (COM(2008)0638),

| — | võttes arvesse direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega ning sellega seotud Euroopa Liidu Kohtu 1. märtsi 2011. aasta otsust Test-Achats kohtuasjas (C-236/09) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega ning sellega seotud Euroopa Liidu Kohtu 1. märtsi 2011. aasta otsust Test-Achats kohtuasjas (C-236/09) (3),

| — | võttes arvesse oma 13. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni naiste ja vaesuse kohta Euroopa Liidus (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni naiste ja vaesuse kohta Euroopa Liidus (4),

| — | võttes arvesse oma 3. veebruari 2009. aasta resolutsiooni soopõhise võrdse kohtlemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. veebruari 2009. aasta resolutsiooni soopõhise võrdse kohtlemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2009 (6) ja 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2010 (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2009 (6) ja 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2010 (7),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2011. aasta resolutsiooni naiste ja ärijuhtimise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2011. aasta resolutsiooni naiste ja ärijuhtimise kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 5. aprilli 2011. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla vastu võitlemise ELi uue poliitilise raamistiku prioriteetide ja põhijoonte kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. aprilli 2011. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla vastu võitlemise ELi uue poliitilise raamistiku prioriteetide ja põhijoonte kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni naiste vaesuse olemuse kohta Euroopa Liidus (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni naiste vaesuse olemuse kohta Euroopa Liidus (10),

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni majanduslanguse ja finantskriisi sooliste aspektide kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni majanduslanguse ja finantskriisi sooliste aspektide kohta (11),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A7-0041/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A7-0041/2012),

| A. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on üks Euroopa Liidu lepingus sätestatud Euroopa Liidu aluspõhimõtteid ning arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine kõikidesse liidu tegevustesse on liidu võetud eriline ülesanne ja et vaatamata selles valdkonnas järk-järgult tehtud edusammudele ei ole naiste ja meeste vaheline ebavõrdsus kadunud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on üks Euroopa Liidu lepingus sätestatud Euroopa Liidu aluspõhimõtteid ning arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine kõikidesse liidu tegevustesse on liidu võetud eriline ülesanne ja et vaatamata selles valdkonnas järk-järgult tehtud edusammudele ei ole naiste ja meeste vaheline ebavõrdsus kadunud;

| B. | arvestades, et majanduskriisi ajal on tööturul naiste positsiooni ja nende majandusliku sõltumatuse tugevdamine mitte üksnes moraalne kohustus, vaid ka majanduslikult vajalik; arvestades, et strateegia „Euroopa 2020” hõlmab peaeesmärki tõsta 20–64-aastaste naiste ja meeste tööhõive määr 75%-ni; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et majanduskriisi ajal on tööturul naiste positsiooni ja nende majandusliku sõltumatuse tugevdamine mitte üksnes moraalne kohustus, vaid ka majanduslikult vajalik; arvestades, et strateegia „Euroopa 2020” hõlmab peaeesmärki tõsta 20–64-aastaste naiste ja meeste tööhõive määr 75%-ni;

| C. | arvestades, et Euroopa tulevane majanduslik konkurentsivõime ja jõukus sõltub olulisel määral võimest oma tööjõudu täiel määral ära kasutada, mis hõlmab ka naiste suuremat osalemist tööturul; arvestades, et üks strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidest on suurendada naiste tööhõivet, et saavutada 2020. aastaks naiste 75%-line tööhõive määr; arvestades, et suhteliselt rohkem naisi kui mehi töötab osalise tööajaga või ajutiste lepingute alusel ja neid saab seetõttu kriisi ajal hõlpsamini koondada ja valitseb oht, et praegune majanduslangus võib pidurdada edusammude tegemist või isegi naiste ja meeste võrdõiguslikkuse suunas tehtud edusammudele tagasikäigu anda; arvestades, et osalise tööajaga töötamise võimalused võivad mõningal juhul ning kindla ajavahemiku jooksul naiste ja meeste töö-, pere- ja eraelu ühitamisele positiivset mõju avaldada; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa tulevane majanduslik konkurentsivõime ja jõukus sõltub olulisel määral võimest oma tööjõudu täiel määral ära kasutada, mis hõlmab ka naiste suuremat osalemist tööturul; arvestades, et üks strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidest on suurendada naiste tööhõivet, et saavutada 2020. aastaks naiste 75%-line tööhõive määr; arvestades, et suhteliselt rohkem naisi kui mehi töötab osalise tööajaga või ajutiste lepingute alusel ja neid saab seetõttu kriisi ajal hõlpsamini koondada ja valitseb oht, et praegune majanduslangus võib pidurdada edusammude tegemist või isegi naiste ja meeste võrdõiguslikkuse suunas tehtud edusammudele tagasikäigu anda; arvestades, et osalise tööajaga töötamise võimalused võivad mõningal juhul ning kindla ajavahemiku jooksul naiste ja meeste töö-, pere- ja eraelu ühitamisele positiivset mõju avaldada;

| D. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse eesmärgi saavutamine on võimalik naiste suurema poliitilise esindatuse kaudu; tuletab meelde, et naiste esindatus poliitiliste otsuste tegemisel ei ole viimastel aastatel näidanud lineaarset kasvutendentsi, sest sooline tasakaal riiklikes parlamentides üle kogu ELi on püsinud muutumatuna (naised 24%, mehed 76%), ja et naissoost parlamendisaadikute arv teatavates liikmesriikides ei ületa 15% ning naissoost ministrite osakaal on vaid 23%; arvestades, et Euroopa Parlamendi naissoost asepresidentide arv on 2009.–2014. aasta parlamendi koosseisu ametiaja teise poole jooksul vähenenud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse eesmärgi saavutamine on võimalik naiste suurema poliitilise esindatuse kaudu; tuletab meelde, et naiste esindatus poliitiliste otsuste tegemisel ei ole viimastel aastatel näidanud lineaarset kasvutendentsi, sest sooline tasakaal riiklikes parlamentides üle kogu ELi on püsinud muutumatuna (naised 24%, mehed 76%), ja et naissoost parlamendisaadikute arv teatavates liikmesriikides ei ületa 15% ning naissoost ministrite osakaal on vaid 23%; arvestades, et Euroopa Parlamendi naissoost asepresidentide arv on 2009.–2014. aasta parlamendi koosseisu ametiaja teise poole jooksul vähenenud;

| E. | arvestades, et algul mõjutas majanduskriis peamiselt meeste tööhõivet, ent avaliku sektori kulutuste kärbetel on tõenäoliselt ebaproportsionaalne mõju naiste tööhõivele ja palgavahele, kuna avalikus sektoris töötab tunduvalt rohkem naisi kui mehi; arvestades, et eriti kriitilised sektorid, kus töötab rohkem naisi, on tervishoid, haridus ning sotsiaalhooldus; arvestades, et lisaks tööhõive tasemele oluline pöörata tähelepanu ka samaväärsetele töötingimustele ja tööhõive kvaliteedile, sealhulgas karjäärivõimalustele ja töötasule; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et algul mõjutas majanduskriis peamiselt meeste tööhõivet, ent avaliku sektori kulutuste kärbetel on tõenäoliselt ebaproportsionaalne mõju naiste tööhõivele ja palgavahele, kuna avalikus sektoris töötab tunduvalt rohkem naisi kui mehi; arvestades, et eriti kriitilised sektorid, kus töötab rohkem naisi, on tervishoid, haridus ning sotsiaalhooldus; arvestades, et lisaks tööhõive tasemele oluline pöörata tähelepanu ka samaväärsetele töötingimustele ja tööhõive kvaliteedile, sealhulgas karjäärivõimalustele ja töötasule;

| F. | arvestades, et naistevastane vägivald, sealhulgas psühholoogiline vägivald on naiste ja meeste võrdõiguslikkuse peamine takistus ja üks kõige levinumaid inimõiguste rikkumisi ELis, vaatamata selle kaotamiseks võetud poliitilistele meetmetele; arvestades, et majanduslangus loob tingimused, mida seostatakse vägivalla suurenemisega lähisuhetes, ning tugiteenuseid mõjutavad kasinusmeetmed muudavad vägivalla ohvriks langenud naised veelgi kaitsetumaks kui harilikult; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et naistevastane vägivald, sealhulgas psühholoogiline vägivald on naiste ja meeste võrdõiguslikkuse peamine takistus ja üks kõige levinumaid inimõiguste rikkumisi ELis, vaatamata selle kaotamiseks võetud poliitilistele meetmetele; arvestades, et majanduslangus loob tingimused, mida seostatakse vägivalla suurenemisega lähisuhetes, ning tugiteenuseid mõjutavad kasinusmeetmed muudavad vägivalla ohvriks langenud naised veelgi kaitsetumaks kui harilikult;

| G. | arvestades, et majandusteadlased ja demograafid (Maailmapank, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon, Rahvusvaheline Valuutafond) kasutavad majanduslikke ja matemaatilisi mudeleid, et rõhutada peamiselt naise ülesandeks oleva kodutootmise majanduslikku väärtust ning seda, et naiste panus SKPsse oleks veelgi kõrgem, kui võetaks arvesse ka nende tasustamata tööd, mis tõestab naiste töö diskrimineerimist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et majandusteadlased ja demograafid (Maailmapank, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon, Rahvusvaheline Valuutafond) kasutavad majanduslikke ja matemaatilisi mudeleid, et rõhutada peamiselt naise ülesandeks oleva kodutootmise majanduslikku väärtust ning seda, et naiste panus SKPsse oleks veelgi kõrgem, kui võetaks arvesse ka nende tasustamata tööd, mis tõestab naiste töö diskrimineerimist;

| H. | arvestades, et eelarvekärped sotsiaalsete teenuste, nt lastehoiu valdkonnas, on täiendav takistus naiste osalemisele tööturul; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et eelarvekärped sotsiaalsete teenuste, nt lastehoiu valdkonnas, on täiendav takistus naiste osalemisele tööturul;

| I. | arvestades, et juurdepääs laste, eakate ja teiste ülalpeetavate hooldusteenustele on meeste ja naiste tööturul, hariduses ja väljaõppes võrdse osalemise seisukohast oluline; arvestades, et perekonnaliiget kodus hooldavaid inimesi diskrimineeritakse jätkuvalt sellega, et nende tööaastaid ei võeta nii pensioniarvestuses kui muude sotsiaalõiguste puhul arvesse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et juurdepääs laste, eakate ja teiste ülalpeetavate hooldusteenustele on meeste ja naiste tööturul, hariduses ja väljaõppes võrdse osalemise seisukohast oluline; arvestades, et perekonnaliiget kodus hooldavaid inimesi diskrimineeritakse jätkuvalt sellega, et nende tööaastaid ei võeta nii pensioniarvestuses kui muude sotsiaalõiguste puhul arvesse;

| J. | arvestades, et 2012. aasta on aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta ja on oluline rõhutada, et naisi on üksikute eakate seas oma pikema oodatava eluea tõttu rohkem; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2012. aasta on aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta ja on oluline rõhutada, et naisi on üksikute eakate seas oma pikema oodatava eluea tõttu rohkem;

| K. | arvestades, et Euroopa Parlament võttis 2011. aasta oktoobris vastu oma seisukoha ettepaneku kohta võtta vastu uus direktiiv rasedus- ja sünnituspuhkuse kohta, mis pikendab täielikult tasustatavat rasedus- ja sünnituspuhkust 20 nädalani ning kehtestab ka vähemalt kahenädalase tasustatud isapuhkuse; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Parlament võttis 2011. aasta oktoobris vastu oma seisukoha ettepaneku kohta võtta vastu uus direktiiv rasedus- ja sünnituspuhkuse kohta, mis pikendab täielikult tasustatavat rasedus- ja sünnituspuhkust 20 nädalani ning kehtestab ka vähemalt kahenädalase tasustatud isapuhkuse;

| L. | arvestades, et panganduskriis on oluliselt piiranud kapitalile juurdepääsu ning sellel probleemil on tõenäoliselt naisettevõtjatele ebaproportsionaalne mõju, kuna järjest rohkem naisi töötab füüsilisest isikust ettevõtjana, et paremini ühitada töö- ja pereelu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et panganduskriis on oluliselt piiranud kapitalile juurdepääsu ning sellel probleemil on tõenäoliselt naisettevõtjatele ebaproportsionaalne mõju, kuna järjest rohkem naisi töötab füüsilisest isikust ettevõtjana, et paremini ühitada töö- ja pereelu;

| M. | arvestades, et sooliselt eristatud andmete kogumine ja analüüs on Euroopa Liidus naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse rakendamisel ülimalt oluline; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et sooliselt eristatud andmete kogumine ja analüüs on Euroopa Liidus naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse rakendamisel ülimalt oluline;

| N. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse, eelkõige majandusliku võrdsuse saavutamiseks tehtavad edusammud on lubamatult aeglased; arvestades, et poliitilised liidrid peavad tegema rohkem kui lihtsalt rääkima sellest ning seadma selle majandusstrateegiate prioriteediks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse, eelkõige majandusliku võrdsuse saavutamiseks tehtavad edusammud on lubamatult aeglased; arvestades, et poliitilised liidrid peavad tegema rohkem kui lihtsalt rääkima sellest ning seadma selle majandusstrateegiate prioriteediks;

| O. | arvestades, et meeste ja naiste vahelised palgaerinevused on veel väga suured (mõningatel juhtudel suuremad kui 25%) ja et vaatamata jõupingutustele ning edusammudele palgalõhe ei vähene, vaid püsib muutumatuna; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et meeste ja naiste vahelised palgaerinevused on veel väga suured (mõningatel juhtudel suuremad kui 25%) ja et vaatamata jõupingutustele ning edusammudele palgalõhe ei vähene, vaid püsib muutumatuna;

| P. | arvestades, et tööhõivemäär on madalam maapiirkondades ja et peale selle ei ole suur osa naisi ametlikul tööturul kirjas ning nad ei ole seetõttu registreeritud töötutena ega lähe arvesse töötusestatistikas, ning see omakorda tekitab spetsiifilisi finants- ja õigusprobleeme seoses õigusega rasedus- ja sünnituspuhkusele ja haiguspuhkusele, pensioniõiguste saamisele ja sotsiaalkindlustusele, samuti probleeme lahutuse korral; arvestades, et maapiirkondadele teeb kahju kvaliteetse töö saamise võimaluste puudumine; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et tööhõivemäär on madalam maapiirkondades ja et peale selle ei ole suur osa naisi ametlikul tööturul kirjas ning nad ei ole seetõttu registreeritud töötutena ega lähe arvesse töötusestatistikas, ning see omakorda tekitab spetsiifilisi finants- ja õigusprobleeme seoses õigusega rasedus- ja sünnituspuhkusele ja haiguspuhkusele, pensioniõiguste saamisele ja sotsiaalkindlustusele, samuti probleeme lahutuse korral; arvestades, et maapiirkondadele teeb kahju kvaliteetse töö saamise võimaluste puudumine;

| Q. | arvestades, et Euroopa Liidus koosneb keskmiselt iga kolmas leibkond kümnest ühest isikust ja et enamiku puhul neist on tegu üksi elavate naistega, eelkõige eakatega, ning see tendents süveneb; arvestades, et sellised leibkonnad on haavatavamad ning eriti suures vaesusesse sattumise ohus, eelkõige majandussurutise tingimustes; arvestades, et ühest isikust koosnevaid leibkondi koheldakse nii absoluutses kui ka suhtelises arvestuses maksustamise, sotsiaalkindlustuse, elamumajanduse, tervishoiu, kindlustuse ja pensionide osas enamikus liikmesriikides ebasoodsalt; arvestades, et riikliku poliitikaga ei tohi inimesi karistada selle eest, et nad elavad kas tahtlikult või tahtmatult üksi; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa Liidus koosneb keskmiselt iga kolmas leibkond kümnest ühest isikust ja et enamiku puhul neist on tegu üksi elavate naistega, eelkõige eakatega, ning see tendents süveneb; arvestades, et sellised leibkonnad on haavatavamad ning eriti suures vaesusesse sattumise ohus, eelkõige majandussurutise tingimustes; arvestades, et ühest isikust koosnevaid leibkondi koheldakse nii absoluutses kui ka suhtelises arvestuses maksustamise, sotsiaalkindlustuse, elamumajanduse, tervishoiu, kindlustuse ja pensionide osas enamikus liikmesriikides ebasoodsalt; arvestades, et riikliku poliitikaga ei tohi inimesi karistada selle eest, et nad elavad kas tahtlikult või tahtmatult üksi;

| R. | arvestades, et naiste seksuaal- ja reproduktiivtervis ja nende alased õigused on inimõigused ning peaksid olema tagatud kõikidele naistele, sõltumata nende sotsiaalsest staatusest, vanusest, seksuaalsest sättumusest või etnilisest päritolust; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et naiste seksuaal- ja reproduktiivtervis ja nende alased õigused on inimõigused ning peaksid olema tagatud kõikidele naistele, sõltumata nende sotsiaalsest staatusest, vanusest, seksuaalsest sättumusest või etnilisest päritolust;

| S. | arvestades, et paljud naised, nagu puudega naised, laste eest hoolitsevad naised, vanemad ja puudega naised, rahvusvähemustesse kuuluvad naised, eelkõige roma naised ning sisserändajatest naised kannatavad mitmekordse ja valdkonnaülese diskrimineerimise all ja on sotsiaalse tõrjutuse, vaesuse ja äärmuslike inimõiguste rikkumiste ees rohkem kaitsetumad; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et paljud naised, nagu puudega naised, laste eest hoolitsevad naised, vanemad ja puudega naised, rahvusvähemustesse kuuluvad naised, eelkõige roma naised ning sisserändajatest naised kannatavad mitmekordse ja valdkonnaülese diskrimineerimise all ja on sotsiaalse tõrjutuse, vaesuse ja äärmuslike inimõiguste rikkumiste ees rohkem kaitsetumad;

| T. | arvestades, et Euroopa Liidu perekonnad on mitmekesised ning koosnevad abielus, vallalistest ja partnerlussuhtes olevatest vanematest, erinevast ja samast soost vanematest, üksikvanematest ja kasuvanematest, kes kõik väärivad võrdset kohtlemist riikliku ja Euroopa Liidu õiguse kohaselt; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Euroopa Liidu perekonnad on mitmekesised ning koosnevad abielus, vallalistest ja partnerlussuhtes olevatest vanematest, erinevast ja samast soost vanematest, üksikvanematest ja kasuvanematest, kes kõik väärivad võrdset kohtlemist riikliku ja Euroopa Liidu õiguse kohaselt;

| U. | arvestades, et Euroopa Kohtu otsus Test-Achats juhtumi kohta näitab vajadust täpsete, selgete ja ühemõtteliste soolise võrdõiguslikkuse õigusaktide sätete järele; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Euroopa Kohtu otsus Test-Achats juhtumi kohta näitab vajadust täpsete, selgete ja ühemõtteliste soolise võrdõiguslikkuse õigusaktide sätete järele;

| V. | arvestades, et sooline lõhe on enne perekonna loomist väiksem ja suureneb, kui üksikisikud moodustavad paari; arvestades, et naiste tööhõive määra langus toimub peale esimese lapse sündi ja et seoses lapsehooldusega suureneb nooremas eas naiste ebasoodne olukord tööturul ning hilisemas eas asendub see eakate hooldusega, mille tulemuseks on töölkäivate inimeste vaesus; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et sooline lõhe on enne perekonna loomist väiksem ja suureneb, kui üksikisikud moodustavad paari; arvestades, et naiste tööhõive määra langus toimub peale esimese lapse sündi ja et seoses lapsehooldusega suureneb nooremas eas naiste ebasoodne olukord tööturul ning hilisemas eas asendub see eakate hooldusega, mille tulemuseks on töölkäivate inimeste vaesus;

| W. | arvestades, et positiivsed meetmed naiste suhtes on osutunud põhitähtsaks naiste täiel määral integreerimiseks tööturule ja ühiskonda üldiselt; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et positiivsed meetmed naiste suhtes on osutunud põhitähtsaks naiste täiel määral integreerimiseks tööturule ja ühiskonda üldiselt;

| X. | arvestades, et maapiirkondades elavad naised kannatavad veelgi suurema diskrimineerimise ja sooliste stereotüüpide all kui linnapiirkonnas elavad naised ja nende naiste tööhõive määr on linnas elavate naiste omast palju madalam; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et maapiirkondades elavad naised kannatavad veelgi suurema diskrimineerimise ja sooliste stereotüüpide all kui linnapiirkonnas elavad naised ja nende naiste tööhõive määr on linnas elavate naiste omast palju madalam;

| Y. | arvestades, et inimkaubanduse ohvrid on enamjaolt naised ja tüdrukud; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et inimkaubanduse ohvrid on enamjaolt naised ja tüdrukud;

Võrdväärne majanduslik iseseisvus

| 1. | kutsub liikmesriike üles jälgima, et abielu, lahutust ja abieluvara käsitlevad õigusaktid ei tähenda abikaasade, eelkõige naiste jaoks otsest või kaudset rahalist lõksu, ning tagama, et abielluda soovivaid paare teavitataks sobiva ajavahemiku jooksul täielikult abielu ja lahutuse õiguslikest ja rahalistest tagajärgedest ning nad oleks neist täiesti teadlikud; |
| --- | --- |

1.

kutsub liikmesriike üles jälgima, et abielu, lahutust ja abieluvara käsitlevad õigusaktid ei tähenda abikaasade, eelkõige naiste jaoks otsest või kaudset rahalist lõksu, ning tagama, et abielluda soovivaid paare teavitataks sobiva ajavahemiku jooksul täielikult abielu ja lahutuse õiguslikest ja rahalistest tagajärgedest ning nad oleks neist täiesti teadlikud;

| 2. | kutsub liikmesriike üles investeerima taskukohase hinnaga kvaliteetsetesse laste, puuetega inimeste, vanurite ja teiste ülalpeetavate hooldusasutustesse, tagades nende paindlikud lahtiolekuajad ja juurdepääsetavuse, et võimalikult paljud inimesed saaks ühitada oma töö- ja eraelu; palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et mehed ja naised, kes hooldavad lapsi või eakaid, saaksid tunnustuse, andes neile üksikisiku sotsiaalkaitse- ja pensioniõigused; kutsub sotsiaalpartnereid üles esitama konkreetseid algatusi, et tunnustada pere või hooldusega seotud eemaloleku ajal omandatud oskusi; |
| --- | --- |

2.

kutsub liikmesriike üles investeerima taskukohase hinnaga kvaliteetsetesse laste, puuetega inimeste, vanurite ja teiste ülalpeetavate hooldusasutustesse, tagades nende paindlikud lahtiolekuajad ja juurdepääsetavuse, et võimalikult paljud inimesed saaks ühitada oma töö- ja eraelu; palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et mehed ja naised, kes hooldavad lapsi või eakaid, saaksid tunnustuse, andes neile üksikisiku sotsiaalkaitse- ja pensioniõigused; kutsub sotsiaalpartnereid üles esitama konkreetseid algatusi, et tunnustada pere või hooldusega seotud eemaloleku ajal omandatud oskusi;

| 3. | kutsub liikmesriike üles liikuma sotsiaalkindlustuse individualiseeritud süsteemide suunas, et suurendada naiste individuaalset autonoomiat ja tugevdada nende positsiooni ühiskonnas; |
| --- | --- |

3.

kutsub liikmesriike üles liikuma sotsiaalkindlustuse individualiseeritud süsteemide suunas, et suurendada naiste individuaalset autonoomiat ja tugevdada nende positsiooni ühiskonnas;

| 4. | rõhutab, et on vaja välja arendada ühisomandi õiguslik mõiste eesmärgiga tagada põllumajandussektoris naise õiguste täielik tunnustamine, adekvaatne kaitse sotsiaalkaitse alal ja naise töö tunnustamine, ning vajadust muuta Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) määrust, et selle alusel oleks samamoodi nagu Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) alusel võimalik ellu viia positiivseid meetmeid naiste kasuks järgmisel programmitöö perioodil 2014–2020 – mis oli võimalik eelmistel perioodidel, aga mitte praegusel perioodil –, kuna nendel meetmetel on väga kasulik mõju naiste tööhõivele maapiirkondades; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et on vaja välja arendada ühisomandi õiguslik mõiste eesmärgiga tagada põllumajandussektoris naise õiguste täielik tunnustamine, adekvaatne kaitse sotsiaalkaitse alal ja naise töö tunnustamine, ning vajadust muuta Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) määrust, et selle alusel oleks samamoodi nagu Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) alusel võimalik ellu viia positiivseid meetmeid naiste kasuks järgmisel programmitöö perioodil 2014–2020 – mis oli võimalik eelmistel perioodidel, aga mitte praegusel perioodil –, kuna nendel meetmetel on väga kasulik mõju naiste tööhõivele maapiirkondades;

| 5. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja ettepanekud tsiviilpartnerluse ja samasooliste perekondade vastastikuseks tunnustamiseks kogu ELis nende riikide vahel, kus asjaomased õigusaktid juba eksisteerivad, et tagada võrdne kohtlemine tööhõive, vaba liikumise, maksustamise ja sotsiaalkindlustuse osas ning kaitsta perekondade ja laste sissetulekuid; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja ettepanekud tsiviilpartnerluse ja samasooliste perekondade vastastikuseks tunnustamiseks kogu ELis nende riikide vahel, kus asjaomased õigusaktid juba eksisteerivad, et tagada võrdne kohtlemine tööhõive, vaba liikumise, maksustamise ja sotsiaalkindlustuse osas ning kaitsta perekondade ja laste sissetulekuid;

| 6. | tunneb heameelt direktiivi 2010/41/EL (füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta) vastuvõtmise üle ning kutsub liikmesriike üles tagama selle täielik ja õigeaegne rakendamine; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt direktiivi 2010/41/EL (füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta) vastuvõtmise üle ning kutsub liikmesriike üles tagama selle täielik ja õigeaegne rakendamine;

| 7. | avaldab kahetsust, et mõningad liikmesriigid on rakendanud mõistele „perekond” piiravaid määratlusi, et mitte pakkuda samasoolistele paaridele ja nende lastele õiguskaitset; tuletab meelde, et ELi seadust kohaldatakse kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga ilma diskrimineerimiseta soo või seksuaalse sättumuse alusel; |
| --- | --- |

7.

avaldab kahetsust, et mõningad liikmesriigid on rakendanud mõistele „perekond” piiravaid määratlusi, et mitte pakkuda samasoolistele paaridele ja nende lastele õiguskaitset; tuletab meelde, et ELi seadust kohaldatakse kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga ilma diskrimineerimiseta soo või seksuaalse sättumuse alusel;

| 8. | rõhutab, et eelarve konsolideerimine ilma sotsiaalse võrdõiguslikkusega arvestamata võib põhjustada tööturul soolise segregatsiooni suurenemise, juhutöö osakaalu suurenemise naiste hulgas, suurema soolise palgalõhe; suurema vaesuse femineerumise ning võib põhjustada raskusi hooldamise ja töötamise ühitamisel; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et eelarve konsolideerimine ilma sotsiaalse võrdõiguslikkusega arvestamata võib põhjustada tööturul soolise segregatsiooni suurenemise, juhutöö osakaalu suurenemise naiste hulgas, suurema soolise palgalõhe; suurema vaesuse femineerumise ning võib põhjustada raskusi hooldamise ja töötamise ühitamisel;

| 9. | kutsub nõukogu üles edastama Euroopa Parlamendile oma seisukoht rasedus- ja sünnituspuhkuse direktiivi muutmise kohta, pidades eelkõige silmas hiljuti sünnitanud naistele tasu maksmist, et tagada naiste majandusliku sõltumatuse säilimine antud ajavahemikul; |
| --- | --- |

9.

kutsub nõukogu üles edastama Euroopa Parlamendile oma seisukoht rasedus- ja sünnituspuhkuse direktiivi muutmise kohta, pidades eelkõige silmas hiljuti sünnitanud naistele tasu maksmist, et tagada naiste majandusliku sõltumatuse säilimine antud ajavahemikul;

| 10. | kutsub liikmesriike üles aktiivselt edendama ja teostama hoolikat järelevalvet sotsiaalpartnerite vanemapuhkust käsitleva raamkokkuleppe rakendamise üle, pidades eelkõige silmas mitteülekantavat perioodi, ning tagades, et eemaldataks kõik tõkked, et suurendada seda, et vanemapuhkust võtaks ka mehed; |
| --- | --- |

10.

kutsub liikmesriike üles aktiivselt edendama ja teostama hoolikat järelevalvet sotsiaalpartnerite vanemapuhkust käsitleva raamkokkuleppe rakendamise üle, pidades eelkõige silmas mitteülekantavat perioodi, ning tagades, et eemaldataks kõik tõkked, et suurendada seda, et vanemapuhkust võtaks ka mehed;

| 11. | rõhutab, et naiste sissetulekud ning tasustatud ja kvaliteetne töö on naiste majandusliku iseseisvuse ning meeste ja naiste suurema võrdõiguslikkuse põhieeldus kogu ühiskonnas; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et naiste sissetulekud ning tasustatud ja kvaliteetne töö on naiste majandusliku iseseisvuse ning meeste ja naiste suurema võrdõiguslikkuse põhieeldus kogu ühiskonnas;

| 12. | kutsub liikmesriike ja sotsiaalpartnereid üles kaasama naistöötajaid keskkonnahoidlike töökohtadega seotud koolitustesse ja kutseõppesse, kuna Euroopa Komisjonil on seisukoht, et need töökohad on Euroopa tööturu „olulised kasvavad segmendid”; |
| --- | --- |

12.

kutsub liikmesriike ja sotsiaalpartnereid üles kaasama naistöötajaid keskkonnahoidlike töökohtadega seotud koolitustesse ja kutseõppesse, kuna Euroopa Komisjonil on seisukoht, et need töökohad on Euroopa tööturu „olulised kasvavad segmendid”;

| 13. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles analüüsima ja kaotama takistusi, mis raskendavad roma naistel tööturule siseneda või naasta või tegutseda üksikisikust ettevõtjana, samuti panema vajalikku rõhku naiste rollile tõrjutud romade majanduslike võimaluste suurendamisel ja ettevõtluse käivitamisel; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles analüüsima ja kaotama takistusi, mis raskendavad roma naistel tööturule siseneda või naasta või tegutseda üksikisikust ettevõtjana, samuti panema vajalikku rõhku naiste rollile tõrjutud romade majanduslike võimaluste suurendamisel ja ettevõtluse käivitamisel;

| 14. | palub algatada riikide ja Euroopa tasemel meetmeid, et edendada kutseõppe- ning kutse- ja õigusnõustamise struktuuride loomise abil naiste ettevõtlikkust ja hõlbustades nende juurdepääsu riiklikele ja erasektori rahastamisvahenditele; |
| --- | --- |

14.

palub algatada riikide ja Euroopa tasemel meetmeid, et edendada kutseõppe- ning kutse- ja õigusnõustamise struktuuride loomise abil naiste ettevõtlikkust ja hõlbustades nende juurdepääsu riiklikele ja erasektori rahastamisvahenditele;

| 15. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hindama majandus- ja finantskriisi soolist mõju soolise mõju hindamisega ja edasiste meetmetega nagu soolise võrdõiguslikkuse arvessevõtmine eelarve koostamisel; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hindama majandus- ja finantskriisi soolist mõju soolise mõju hindamisega ja edasiste meetmetega nagu soolise võrdõiguslikkuse arvessevõtmine eelarve koostamisel;

| 16. | kutsub liikmesriike üles investeerima praegused struktuurifondide 2007.–2013. aasta kulutused hooldusteenuste arendamisse, et võimaldada nii naistel kui meestel oma töö- ja eraelu ühitada; |
| --- | --- |

16.

kutsub liikmesriike üles investeerima praegused struktuurifondide 2007.–2013. aasta kulutused hooldusteenuste arendamisse, et võimaldada nii naistel kui meestel oma töö- ja eraelu ühitada;

Võrdne tasu võrdse ja võrdväärse töö eest

| 17. | märgib, et hoolimata viimaste aastate arvukatest kampaaniatest, eesmärkidest ja meetmetest on sooline palgalõhe endiselt suur, sest naised teenivad ELis keskmiselt 17,5% vähem kui mehed ning viimastel aastatel on sooline palgalõhe vähenenud üksnes vähesel määral; palub liikmesriikidel teha täiendavaid jõupingutusi kehtivate Euroopa õigussätete rakendamisel, et seda lõhet vähendada; |
| --- | --- |

17.

märgib, et hoolimata viimaste aastate arvukatest kampaaniatest, eesmärkidest ja meetmetest on sooline palgalõhe endiselt suur, sest naised teenivad ELis keskmiselt 17,5% vähem kui mehed ning viimastel aastatel on sooline palgalõhe vähenenud üksnes vähesel määral; palub liikmesriikidel teha täiendavaid jõupingutusi kehtivate Euroopa õigussätete rakendamisel, et seda lõhet vähendada;

| 18. | nõuab Euroopa Liidu institutsioonidelt, liikmesriikidelt ja sotsiaalpartneritelt püsiva soolise palgalõhe käsitlemist mitmekülgsetes strateegiates, mis peaks hõlmama ka Euroopa Liidu võrdse palga eesmärki, mille siht on vähendada igas liikmesriigis palgalõhet 10%, et tagada naistele ja meestele võrdväärse töö ja kvalifikatsiooni eest võrdse tasu maksmine, ning tunneb heameelt komisjoni algatuse üle käivitada Euroopa võrdse palga päev; peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole pärast parlamendi 18. novembri 2008. aasta resolutsiooni ja vastavasisuliste soovituste vastuvõtmist esitanud mitte ühtegi seadusandlikku ettepanekut; |
| --- | --- |

18.

nõuab Euroopa Liidu institutsioonidelt, liikmesriikidelt ja sotsiaalpartneritelt püsiva soolise palgalõhe käsitlemist mitmekülgsetes strateegiates, mis peaks hõlmama ka Euroopa Liidu võrdse palga eesmärki, mille siht on vähendada igas liikmesriigis palgalõhet 10%, et tagada naistele ja meestele võrdväärse töö ja kvalifikatsiooni eest võrdse tasu maksmine, ning tunneb heameelt komisjoni algatuse üle käivitada Euroopa võrdse palga päev; peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole pärast parlamendi 18. novembri 2008. aasta resolutsiooni ja vastavasisuliste soovituste vastuvõtmist esitanud mitte ühtegi seadusandlikku ettepanekut;

| 19. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles võtma asjakohaseid meetmeid, et vähendada palgaerinevusest tulenevat soolist pensionierinevust ning hindama uute pensionisüsteemide mõju eri naistekategooriatele, pöörates erilist tähelepanu osalise tööajaga ja ebatüüpilistele töölepingutele; |
| --- | --- |

19.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles võtma asjakohaseid meetmeid, et vähendada palgaerinevusest tulenevat soolist pensionierinevust ning hindama uute pensionisüsteemide mõju eri naistekategooriatele, pöörates erilist tähelepanu osalise tööajaga ja ebatüüpilistele töölepingutele;

| 20. | kutsub liikmesriike üles võtma sihipäraseid meetmeid, et parandada sotsiaalsete tegevusalade olukorda ja neid õiglasemalt rahaliselt väärtustada; on seisukohal, et töö haridus ja hooldussektoris tuleb rahaliselt võrdsustada muu tööga ja et kui mehed ja naised on otsustanud töötada sotsiaalsektoris, ei tohi nad seetõttu sattuda rahaliselt ebasoodsamasse olukorda; |
| --- | --- |

20.

kutsub liikmesriike üles võtma sihipäraseid meetmeid, et parandada sotsiaalsete tegevusalade olukorda ja neid õiglasemalt rahaliselt väärtustada; on seisukohal, et töö haridus ja hooldussektoris tuleb rahaliselt võrdsustada muu tööga ja et kui mehed ja naised on otsustanud töötada sotsiaalsektoris, ei tohi nad seetõttu sattuda rahaliselt ebasoodsamasse olukorda;

| 21. | tunneb muret selle pärast, et majanduskriis ja eelarvekärped süvendavad probleemi veelgi, kuna need mõjutavad ebaproportsionaalselt naisi; kutsub liikmesriikide valitsusi ja sotsiaalpartnereid üles koostama tegevuskava ning seadma konkreetseid ja kaugeleulatuvaid sihte; |
| --- | --- |

21.

tunneb muret selle pärast, et majanduskriis ja eelarvekärped süvendavad probleemi veelgi, kuna need mõjutavad ebaproportsionaalselt naisi; kutsub liikmesriikide valitsusi ja sotsiaalpartnereid üles koostama tegevuskava ning seadma konkreetseid ja kaugeleulatuvaid sihte;

| 22. | kutsub liikmesriike üles paremini ära kasutama kõrgete kutseoskustega sisserändajatest naiste oskusi ning pakkuma neile juurdepääsu haridusele ja koolitusele, sealhulgas keelekursustele, et vältida nende kutseoskuste kadu ja tagada võrdsed töövõimalused ning edendada rändajate integratsiooni; kutsub liikmesriike üles pöörama tähelepanu naissoost sisserändajatele suunatud meetmete vastuvõtmisele ja ergutab konsultatsioone valitsusväliste organisatsioonidega ja naissoost sisserändajate organisatsioonidega nende sotsiaalsele integratsioonile suunatud poliitikate ja meetmete asjus; |
| --- | --- |

22.

kutsub liikmesriike üles paremini ära kasutama kõrgete kutseoskustega sisserändajatest naiste oskusi ning pakkuma neile juurdepääsu haridusele ja koolitusele, sealhulgas keelekursustele, et vältida nende kutseoskuste kadu ja tagada võrdsed töövõimalused ning edendada rändajate integratsiooni; kutsub liikmesriike üles pöörama tähelepanu naissoost sisserändajatele suunatud meetmete vastuvõtmisele ja ergutab konsultatsioone valitsusväliste organisatsioonidega ja naissoost sisserändajate organisatsioonidega nende sotsiaalsele integratsioonile suunatud poliitikate ja meetmete asjus;

| 23. | on mures mõnes liikmesriigis kehtivate õigusnormide pärast, mis ei keelusta sõnaselgelt tööandjate võimalust nõuda naistelt nende töölevõtmise eelallkirjastatud lahkumisavaldusi, mis võimaldab emaduse kaitse õigusaktidest mööda hiilida; |
| --- | --- |

23.

on mures mõnes liikmesriigis kehtivate õigusnormide pärast, mis ei keelusta sõnaselgelt tööandjate võimalust nõuda naistelt nende töölevõtmise eelallkirjastatud lahkumisavaldusi, mis võimaldab emaduse kaitse õigusaktidest mööda hiilida;

Võrdõiguslikkus otsustamistasandil

| 24. | on seisukohal, et naiste aktiivne osalemine ja täielik kaasatus ELi tööturul ei oma positiivset mõju mitte ainult ettevõtetele, vaid majandusele ja ühiskonnale tervikuna ning see on põhiõiguste ja demokraatia küsimus; 60% värsketest ülikooli lõpetanutest on naised, ent nad on majanduse juhtivatel töökohtadel jätkuvalt alaesindatud; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et naiste aktiivne osalemine ja täielik kaasatus ELi tööturul ei oma positiivset mõju mitte ainult ettevõtetele, vaid majandusele ja ühiskonnale tervikuna ning see on põhiõiguste ja demokraatia küsimus; 60% värsketest ülikooli lõpetanutest on naised, ent nad on majanduse juhtivatel töökohtadel jätkuvalt alaesindatud;

| 25. | peab kahetsusväärseks, et majanduse elavdamise projektid keskenduvad peamiselt töökohtadele, kus mehed on ülekaalus; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles käsitlema järjepidevalt soolist ebavõrdsust strateegia „Euroopa 2020” ja riiklike reformiprogrammide rakendamisel ning käsitlema eelisjärjekorras tõkkeid, mis takistavad naiste tööturul osalemist, pöörates erilist tähelepanu puuetega naistele, sisserändajate ja rahvusvähemuse hulka kuuluvatele naistele, naistele vanuses 54–65 ja roma naistele; juhib tähelepanu asjaolule, et töö ja eraelu ühildamiseks ning rahalise iseseisvuse saavutamiseks vajavad naised võimalust töötada paindlikumas vormis, sh teha kaugtööd; märgib, et naised on alaesindatud suure tõenäosusega laienevates sektorites, nagu taastuvate energiaallikate sektor ja teaduse- ja tehnoloogiamahukates ametid, ja kutsub seetõttu nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja töökohtade loomise poliitika, mis põhineb naiste ja meeste võrdväärsel esindatusel eelnimetatud sektorites; |
| --- | --- |

25.

peab kahetsusväärseks, et majanduse elavdamise projektid keskenduvad peamiselt töökohtadele, kus mehed on ülekaalus; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles käsitlema järjepidevalt soolist ebavõrdsust strateegia „Euroopa 2020” ja riiklike reformiprogrammide rakendamisel ning käsitlema eelisjärjekorras tõkkeid, mis takistavad naiste tööturul osalemist, pöörates erilist tähelepanu puuetega naistele, sisserändajate ja rahvusvähemuse hulka kuuluvatele naistele, naistele vanuses 54–65 ja roma naistele; juhib tähelepanu asjaolule, et töö ja eraelu ühildamiseks ning rahalise iseseisvuse saavutamiseks vajavad naised võimalust töötada paindlikumas vormis, sh teha kaugtööd; märgib, et naised on alaesindatud suure tõenäosusega laienevates sektorites, nagu taastuvate energiaallikate sektor ja teaduse- ja tehnoloogiamahukates ametid, ja kutsub seetõttu nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja töökohtade loomise poliitika, mis põhineb naiste ja meeste võrdväärsel esindatusel eelnimetatud sektorites;

| 26. | kutsub toetama algatusi ja kampaaniaid, mille eesmärgiks on muuta naiste madala tööalase tulemuslikkuse ja juhtimissuutmatuse alaseid stereotüüpe; kutsub toetama naiste erialast arengut ning nende kandideerimist juhtivatele ametikohtadele; |
| --- | --- |

26.

kutsub toetama algatusi ja kampaaniaid, mille eesmärgiks on muuta naiste madala tööalase tulemuslikkuse ja juhtimissuutmatuse alaseid stereotüüpe; kutsub toetama naiste erialast arengut ning nende kandideerimist juhtivatele ametikohtadele;

| 27. | märgib kahetsusega, et naiste arv ettevõtete juhatuses ei ilmuta kasvutendentsi, nagu näitas komisjoni 2012. aasta aruanne naiste kohta majandusotsuste tegemisel; märgib, et ELis on keskmiselt üksnes 13% noteeritud suurettevõtete juhtidest naised ning vaid 3% neist juhatuse esimehed; |
| --- | --- |

27.

märgib kahetsusega, et naiste arv ettevõtete juhatuses ei ilmuta kasvutendentsi, nagu näitas komisjoni 2012. aasta aruanne naiste kohta majandusotsuste tegemisel; märgib, et ELis on keskmiselt üksnes 13% noteeritud suurettevõtete juhtidest naised ning vaid 3% neist juhatuse esimehed;

| 28. | kutsub komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti täielikud ajakohased andmed naiste esindatuse kohta igat liiki ELi ettevõtetes ning kohustuslike ja vabatahtlike meetmete kohta, mida ettevõtted ja liikmesriigid on hiljuti võtnud, et suurendada naiste esindatust; märgib, et komisjoni aruandest naiste kohta majandusotsuste tegemisel selgub, et liikmesriikide ja ettevõtete meetmed ei ole olnud piisavad; peab tervitatavaks, et kavandatakse konsulteerimist selliste meetmete üle, mille eesmärk on suurendada soolist tasakaalu majandusotsuste tegemisel; väljendab siiski pettumust, et komisjon hoidub koheste seadusandlike meetmete võtmisest, mida ta kohustus tegema, kui eesmärgid jäävad saavutamata; usub, et 2011. aasta tagasihoidlikud saavutused vajaksid konsulteerimisest konkreetsemaid meetmeid; kordab seepärast oma 2011. aasta nõudmist pakkuda 2012. aastaks õigusakte, sealhulgas kvoote naiste esindatuse suurendamiseks ettevõtete juhtorganites 30%ni 2015. aastaks ja 40%ni 2020. aastaks, võttes seejuures arvesse nii liikmesriikide kohustusi kui ka majanduslikke, struktuurilisi (nt ettevõtete suurus), õiguslikke kui ka piirkondlikke eripärasid; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti täielikud ajakohased andmed naiste esindatuse kohta igat liiki ELi ettevõtetes ning kohustuslike ja vabatahtlike meetmete kohta, mida ettevõtted ja liikmesriigid on hiljuti võtnud, et suurendada naiste esindatust; märgib, et komisjoni aruandest naiste kohta majandusotsuste tegemisel selgub, et liikmesriikide ja ettevõtete meetmed ei ole olnud piisavad; peab tervitatavaks, et kavandatakse konsulteerimist selliste meetmete üle, mille eesmärk on suurendada soolist tasakaalu majandusotsuste tegemisel; väljendab siiski pettumust, et komisjon hoidub koheste seadusandlike meetmete võtmisest, mida ta kohustus tegema, kui eesmärgid jäävad saavutamata; usub, et 2011. aasta tagasihoidlikud saavutused vajaksid konsulteerimisest konkreetsemaid meetmeid; kordab seepärast oma 2011. aasta nõudmist pakkuda 2012. aastaks õigusakte, sealhulgas kvoote naiste esindatuse suurendamiseks ettevõtete juhtorganites 30%ni 2015. aastaks ja 40%ni 2020. aastaks, võttes seejuures arvesse nii liikmesriikide kohustusi kui ka majanduslikke, struktuurilisi (nt ettevõtete suurus), õiguslikke kui ka piirkondlikke eripärasid;

| 29. | rõhutab tungivat vajadust, et liikmesriigid võtaksid eelkõige seadusandlikul teel meetmed, mis seaksid siduvad eesmärgid, et tagada naiste ja meeste tasakaalustatud osakaal ettevõtete, riigiasutuste ja poliitiliste organite vastutavatel töökohtadel; viitab Norra, Hispaania, Saksamaa, Itaalia ja Prantsusmaa edukatele näidetele; |
| --- | --- |

29.

rõhutab tungivat vajadust, et liikmesriigid võtaksid eelkõige seadusandlikul teel meetmed, mis seaksid siduvad eesmärgid, et tagada naiste ja meeste tasakaalustatud osakaal ettevõtete, riigiasutuste ja poliitiliste organite vastutavatel töökohtadel; viitab Norra, Hispaania, Saksamaa, Itaalia ja Prantsusmaa edukatele näidetele;

| 30. | tuletab meelde, et 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimised, sellele järgnev komisjoni ametisse nimetamine ja Euroopa Liidu institutsioonide kõrgete ametnike ametisse määramised on heaks võimaluseks liikuda ELi tasandil võrdse demokraatia suunas; |
| --- | --- |

30.

tuletab meelde, et 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimised, sellele järgnev komisjoni ametisse nimetamine ja Euroopa Liidu institutsioonide kõrgete ametnike ametisse määramised on heaks võimaluseks liikuda ELi tasandil võrdse demokraatia suunas;

| 31. | kutsub liikmesriike üles toetama võrdsust, esitades Euroopa Komisjoni voliniku ametikoha kandidaatideks naise ja mehe; kutsub komisjoni presidenti üles seadma komisjoni moodustamisel eesmärgiks võrdsuse; kutsub komisjoni üles sellist korda avalikult toetama; |
| --- | --- |

31.

kutsub liikmesriike üles toetama võrdsust, esitades Euroopa Komisjoni voliniku ametikoha kandidaatideks naise ja mehe; kutsub komisjoni presidenti üles seadma komisjoni moodustamisel eesmärgiks võrdsuse; kutsub komisjoni üles sellist korda avalikult toetama;

| 32. | märgib, et valimiskvootide kasutamine on avaldanud naiste esindatusele positiivset mõju ning tervitab Prantsusmaal, Hispaanias, Belgias, Sloveenias, Portugalis ja Poolas kasutusele võetud seadustatud võrdsussüsteeme ning sookvoote; kutsub neid liikmesriike, kus naiste esindatus poliitilistes kogudes on eriti madal, üles kaaluma võrdväärsete meetmete kehtestamist; |
| --- | --- |

32.

märgib, et valimiskvootide kasutamine on avaldanud naiste esindatusele positiivset mõju ning tervitab Prantsusmaal, Hispaanias, Belgias, Sloveenias, Portugalis ja Poolas kasutusele võetud seadustatud võrdsussüsteeme ning sookvoote; kutsub neid liikmesriike, kus naiste esindatus poliitilistes kogudes on eriti madal, üles kaaluma võrdväärsete meetmete kehtestamist;

| 33. | tunneb heameelt parlamendikomisjonide naissoost eesistujate ning naissoost parlamendiliikmete arvu märkimisväärse kasvu üle parlamendi 2009–2014 kestval ametiajal, aga märgib kahetsusega, et parlamendi ametiaja teisel poolel on naissoost Euroopa Parlamendi asepresidentide arv vähenenud, seega teeb ettepaneku võtta kasutusele meetmed, mis tagaksid asepresidentide ametikohtadel täieliku soolise tasakaalu; |
| --- | --- |

33.

tunneb heameelt parlamendikomisjonide naissoost eesistujate ning naissoost parlamendiliikmete arvu märkimisväärse kasvu üle parlamendi 2009–2014 kestval ametiajal, aga märgib kahetsusega, et parlamendi ametiaja teisel poolel on naissoost Euroopa Parlamendi asepresidentide arv vähenenud, seega teeb ettepaneku võtta kasutusele meetmed, mis tagaksid asepresidentide ametikohtadel täieliku soolise tasakaalu;

| 34. | kutsub liikmesriike üles edendama naisettevõtlust ning pakkuma naistele rahalist toetust, kutsenõustamist ja koolitust, et julgustada neid oma ettevõtteid looma; |
| --- | --- |

34.

kutsub liikmesriike üles edendama naisettevõtlust ning pakkuma naistele rahalist toetust, kutsenõustamist ja koolitust, et julgustada neid oma ettevõtteid looma;

Väärikus, isikupuutumatus ning soolise vägivalla lõpetamine

| 35. | nõuab tungivalt, et komisjon lisaks soolise vägivalla vastu võitlemise tegevusprogrammidesse homo- ja transseksuaalsuse vastu suunatud vägivalla ja ahistamise; |
| --- | --- |

35.

nõuab tungivalt, et komisjon lisaks soolise vägivalla vastu võitlemise tegevusprogrammidesse homo- ja transseksuaalsuse vastu suunatud vägivalla ja ahistamise;

| 36. | tunneb heameelt nii ühenduse kui riikide tasandil võetud meetmete üle, millega võideldakse naiste-, meeste- ja lastevastase vägivallaga, näiteks Euroopa lähenemiskeeld, direktiiv, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja selle vastast võitlust, ning ELis ohvriõiguste tugevdamise õigusaktide pakett, kuid rõhutab, et see nähtus on jätkuvalt oluline probleem, mida ei ole lahendatud; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vastu võtma ja rakendama poliitikat, mis on suunatud igasuguse naistevastase vägivallaga võitlemisele, hõlmates füüsilist ja vaimset vägivalda, koduvägivalda, ahistamist ning vajadust integreerida võitlus soolise vägivallaga ELi välis- ja arengupoliitikasse; rõhutab vajadust teha kindlaks soolise vägivalla probleemi tegelik ulatus ELis; võtab teadmiseks naistevastase vägivalla Euroopa vaatluskeskuse selles valdkonnas tehtud tähtsa töö ja nõuab seetõttu, et vaatluskeskus hakkaks tööle esimesel võimalusel; |
| --- | --- |

36.

tunneb heameelt nii ühenduse kui riikide tasandil võetud meetmete üle, millega võideldakse naiste-, meeste- ja lastevastase vägivallaga, näiteks Euroopa lähenemiskeeld, direktiiv, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja selle vastast võitlust, ning ELis ohvriõiguste tugevdamise õigusaktide pakett, kuid rõhutab, et see nähtus on jätkuvalt oluline probleem, mida ei ole lahendatud; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vastu võtma ja rakendama poliitikat, mis on suunatud igasuguse naistevastase vägivallaga võitlemisele, hõlmates füüsilist ja vaimset vägivalda, koduvägivalda, ahistamist ning vajadust integreerida võitlus soolise vägivallaga ELi välis- ja arengupoliitikasse; rõhutab vajadust teha kindlaks soolise vägivalla probleemi tegelik ulatus ELis; võtab teadmiseks naistevastase vägivalla Euroopa vaatluskeskuse selles valdkonnas tehtud tähtsa töö ja nõuab seetõttu, et vaatluskeskus hakkaks tööle esimesel võimalusel;

| 37. | kinnitab veel kord, et komisjon peab esitama kogu ELi hõlmava strateegia naistevastase vägivalla lõpetamiseks, mis hõlmaks kriminaalõiguslikku vahendit, et võidelda soolise vägivallaga, nagu parlament on mitmes oma resolutsioonis nõudnud; kutsub komisjoni üles nimetama 2015. aastat naistevastase vägivalla lõpetamise Euroopa aastaks; |
| --- | --- |

37.

kinnitab veel kord, et komisjon peab esitama kogu ELi hõlmava strateegia naistevastase vägivalla lõpetamiseks, mis hõlmaks kriminaalõiguslikku vahendit, et võidelda soolise vägivallaga, nagu parlament on mitmes oma resolutsioonis nõudnud; kutsub komisjoni üles nimetama 2015. aastat naistevastase vägivalla lõpetamise Euroopa aastaks;

| 38. | julgustab liikmesriike korraldama töökohtades toimuvat ahistamist ja kiusamist käsitlevaid teabekampaaniaid, et naised saaksid sellistest nähtustest teadlikud olles neile tõhusalt vastu seista; |
| --- | --- |

38.

julgustab liikmesriike korraldama töökohtades toimuvat ahistamist ja kiusamist käsitlevaid teabekampaaniaid, et naised saaksid sellistest nähtustest teadlikud olles neile tõhusalt vastu seista;

| 39. | mõistab koduvägivalla all igasugust seksuaalset, füüsilist ja psühholoogilist vägivalda; juhib tähelepanu asjaolule, et sooline vägivald nõuab ELis igal aastal palju inimelusid; nõuab seetõttu asjakohaste meetmete võtmist, et soolist vägivalda käsitletaks avaliku tähtsusega ning mitte eraviisilise ja perekonnasisese küsimusena, mida peetakse põhiõiguste rikkumiseks, tagades muu hulgas juurdepääsu ennetus-, õiguskaitse- ja abivormidele, ka kellegi jälitamise puhul; |
| --- | --- |

39.

mõistab koduvägivalla all igasugust seksuaalset, füüsilist ja psühholoogilist vägivalda; juhib tähelepanu asjaolule, et sooline vägivald nõuab ELis igal aastal palju inimelusid; nõuab seetõttu asjakohaste meetmete võtmist, et soolist vägivalda käsitletaks avaliku tähtsusega ning mitte eraviisilise ja perekonnasisese küsimusena, mida peetakse põhiõiguste rikkumiseks, tagades muu hulgas juurdepääsu ennetus-, õiguskaitse- ja abivormidele, ka kellegi jälitamise puhul;

| 40. | tunneb rahulolu hiljutise Euroopa lähenemiskeelu vastuvõtmise üle, mille eesmärgiks on pakkuda kaitset näiteks soolise vägivalla ohvritele, ja kutsub liikmesriike üles võtma direktiiv viivitamata siseriiklikusse õigusesse üle, et tagada Euroopa lähenemiskeelu nõuetekohane toimimine; |
| --- | --- |

40.

tunneb rahulolu hiljutise Euroopa lähenemiskeelu vastuvõtmise üle, mille eesmärgiks on pakkuda kaitset näiteks soolise vägivalla ohvritele, ja kutsub liikmesriike üles võtma direktiiv viivitamata siseriiklikusse õigusesse üle, et tagada Euroopa lähenemiskeelu nõuetekohane toimimine;

| 41. | võtab sellega seoses teadmiseks ELi ohvrite paketi; kutsub liikmesriike üles lisama paketti konkreetsed meetmed ja vahendid, et takistada igasugust naistevastast vägivalda, sealhulgas koduvägivalda, seksuaalvägivalda, ahistamist, niinimetatud aumõrvasid, naiste suguelundite moonutamist ning teisi vägivallavorme ja üksikisikute õiguste rikkumisi; |
| --- | --- |

41.

võtab sellega seoses teadmiseks ELi ohvrite paketi; kutsub liikmesriike üles lisama paketti konkreetsed meetmed ja vahendid, et takistada igasugust naistevastast vägivalda, sealhulgas koduvägivalda, seksuaalvägivalda, ahistamist, niinimetatud aumõrvasid, naiste suguelundite moonutamist ning teisi vägivallavorme ja üksikisikute õiguste rikkumisi;

| 42. | kutsub liikmesriike looma füüsilise vägivalla toimepanejatele mõeldud taastamis- ning psühholoogilisi programme, tänu millele väheneks füüsilise vägivalla esinemise sagedus; juhib tähelepanu asjaolule, et agressiivsuse ilmingud on suurenenud ka tütarlaste hulgas; |
| --- | --- |

42.

kutsub liikmesriike looma füüsilise vägivalla toimepanejatele mõeldud taastamis- ning psühholoogilisi programme, tänu millele väheneks füüsilise vägivalla esinemise sagedus; juhib tähelepanu asjaolule, et agressiivsuse ilmingud on suurenenud ka tütarlaste hulgas;

| 43. | kutsub komisjoni üles täitma oma kohustust integreerida sooline võrdõiguslikkus kõikidesse Euroopa ühise varjupaigasüsteemi valdkondadesse; |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni üles täitma oma kohustust integreerida sooline võrdõiguslikkus kõikidesse Euroopa ühise varjupaigasüsteemi valdkondadesse;

| 44. | rõhutab, kui tähtis on, et liikmesriigid ning piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused võtaksid meetmed selleks, et hõlbustada selliste vahendite nagu ESF või programmi „Progress” abil soolise vägivalla ohvriks langenud naiste tagasipöördumist tööturule; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, kui tähtis on, et liikmesriigid ning piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused võtaksid meetmed selleks, et hõlbustada selliste vahendite nagu ESF või programmi „Progress” abil soolise vägivalla ohvriks langenud naiste tagasipöördumist tööturule;

| 45. | juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalse ja majandusliku iseseisvuse ning seksuaal- ja reproduktiivtervise küsimustes autonoomia suurendamine ja vabadus partnerit valida on vägivalla vastu võitlemise oluline eeltingimus; |
| --- | --- |

45.

juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalse ja majandusliku iseseisvuse ning seksuaal- ja reproduktiivtervise küsimustes autonoomia suurendamine ja vabadus partnerit valida on vägivalla vastu võitlemise oluline eeltingimus;

| 46. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tunnistama tervishoiu soolist mõõdet kui ELi tervishoiupoliitika olulist osa ja suurendama jõupingutusi kahepoolse strateegia vastuvõtmiseks koos soolise ja ealise süvalaiendamisega ning ELi konkreetsete sooga seotud tegevuskavade ja riiklike tervishoiupoliitikate vastuvõtmiseks; |
| --- | --- |

46.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tunnistama tervishoiu soolist mõõdet kui ELi tervishoiupoliitika olulist osa ja suurendama jõupingutusi kahepoolse strateegia vastuvõtmiseks koos soolise ja ealise süvalaiendamisega ning ELi konkreetsete sooga seotud tegevuskavade ja riiklike tervishoiupoliitikate vastuvõtmiseks;

| 47. | kordab oma seisukohta seksuaal- ja reproduktiivõiguste suhtes, mida ta on väljendanud 10. veebruari 2010. aasta ja 8. märtsi 2011. aasta resolutsioonis naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus 2009. ja 2010. aastal; tunneb sellega seoses muret hiljutiste rahastamisallikate vähendamise pärast pereplaneerimis- ja seksuaalhariduse valdkonnas ja seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu teenustele juurdepääsu piiramise pärast mõnes liikmesriigis, eelkõige raseduse ja emaduse kaitse ning turvalise ja seadusliku abordi osas; rõhutab, et kõik naised peavad saama kontrollida oma seksuaal- ja reproduktiivõigusi, omades juurdepääsu kvaliteetsetele rasestumisvastastele vahenditele; |
| --- | --- |

47.

kordab oma seisukohta seksuaal- ja reproduktiivõiguste suhtes, mida ta on väljendanud 10. veebruari 2010. aasta ja 8. märtsi 2011. aasta resolutsioonis naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus 2009. ja 2010. aastal; tunneb sellega seoses muret hiljutiste rahastamisallikate vähendamise pärast pereplaneerimis- ja seksuaalhariduse valdkonnas ja seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu teenustele juurdepääsu piiramise pärast mõnes liikmesriigis, eelkõige raseduse ja emaduse kaitse ning turvalise ja seadusliku abordi osas; rõhutab, et kõik naised peavad saama kontrollida oma seksuaal- ja reproduktiivõigusi, omades juurdepääsu kvaliteetsetele rasestumisvastastele vahenditele;

| 48. | tunneb muret HIVi/AIDSi ja teistesse sugulisel teel nakkavatesse haigustesse haigestumise kasvu pärast, eelkõige naiste hulgas; juhib tähelepanu sellele, et 45% uutest HIV-nakkuse juhtudest on diagnoositud noortel naistel ja tütarlastel vanuses 15–24 aastat; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon pööraks selgesõnaliselt oma HIVi/AIDSi vastase võitluse strateegias suuremat tähelepanu ennetusele ning suurendaks seksuaalhariduse ning kondoomide ja HIV-testide vaba kättesaadavuse kaasamise kaudu üldist teadlikkust sugulisel teel nakkavate haiguste ohu kohta ja vähendaks uute HIV-nakatumiste arvu; |
| --- | --- |

48.

tunneb muret HIVi/AIDSi ja teistesse sugulisel teel nakkavatesse haigustesse haigestumise kasvu pärast, eelkõige naiste hulgas; juhib tähelepanu sellele, et 45% uutest HIV-nakkuse juhtudest on diagnoositud noortel naistel ja tütarlastel vanuses 15–24 aastat; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon pööraks selgesõnaliselt oma HIVi/AIDSi vastase võitluse strateegias suuremat tähelepanu ennetusele ning suurendaks seksuaalhariduse ning kondoomide ja HIV-testide vaba kättesaadavuse kaasamise kaudu üldist teadlikkust sugulisel teel nakkavate haiguste ohu kohta ja vähendaks uute HIV-nakatumiste arvu;

| 49. | nõuab, et Euroopa Liidu ja liikmesriikide tasandil algatataks arutelu selle üle, kuidas võidelda naiste ja meeste rollidega seotud stereotüüpide vastu; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on edendada naise kuvandi kujutamist naise väärikust austades ja võidelda püsivate sooliste stereotüüpidega, eelkõige konkreetselt alavääristavate kuvanditega, austades samal ajal täielikult sõnavabadust ja ajakirjandusvabadust; |
| --- | --- |

49.

nõuab, et Euroopa Liidu ja liikmesriikide tasandil algatataks arutelu selle üle, kuidas võidelda naiste ja meeste rollidega seotud stereotüüpide vastu; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on edendada naise kuvandi kujutamist naise väärikust austades ja võidelda püsivate sooliste stereotüüpidega, eelkõige konkreetselt alavääristavate kuvanditega, austades samal ajal täielikult sõnavabadust ja ajakirjandusvabadust;

| 50. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles vastavalt soolise süvalaiendamise nõudele integreerima kõikidesse poliitikavaldkondadesse erivajadustega naistele erilise tähelepanu pööramise nõude; |
| --- | --- |

50.

kutsub ELi ja selle liikmesriike üles vastavalt soolise süvalaiendamise nõudele integreerima kõikidesse poliitikavaldkondadesse erivajadustega naistele erilise tähelepanu pööramise nõude;

| 51. | palub liikmesriikidel ja komisjonil pöörata erilist tähelepanu kaitsetute naiste rühmadele: puudega naised, eakad, vähese haridusega või hariduseta, ülalpeetavate isikutega, sisserändajatest või rahvusvähemustesse kuuluvad naised moodustavad erirühmad, kelle jaoks tuleb võtta nende tingimustele vastavad meetmed; |
| --- | --- |

51.

palub liikmesriikidel ja komisjonil pöörata erilist tähelepanu kaitsetute naiste rühmadele: puudega naised, eakad, vähese haridusega või hariduseta, ülalpeetavate isikutega, sisserändajatest või rahvusvähemustesse kuuluvad naised moodustavad erirühmad, kelle jaoks tuleb võtta nende tingimustele vastavad meetmed;

| 52. | palub rahvusvahelistel, piirkondlikel ja kohalikel võrdõiguslikkuse alal pädevatel organisatsioonidel võtta kasutusele terviklik lähenemisviis, et parandada oma reageerimist mitmekordse diskrimineerimise juhtudele ja nendega tegelemist; nõuab samuti tungivalt, et kõnealused organisatsioonid annaksid kohtunikele, juristidele ja töötajatele üldiselt väljaõppe, mis võimaldab neil mitmekordse diskrimineerimise olukordi kindlaks teha, ennetada ja käsitleda; |
| --- | --- |

52.

palub rahvusvahelistel, piirkondlikel ja kohalikel võrdõiguslikkuse alal pädevatel organisatsioonidel võtta kasutusele terviklik lähenemisviis, et parandada oma reageerimist mitmekordse diskrimineerimise juhtudele ja nendega tegelemist; nõuab samuti tungivalt, et kõnealused organisatsioonid annaksid kohtunikele, juristidele ja töötajatele üldiselt väljaõppe, mis võimaldab neil mitmekordse diskrimineerimise olukordi kindlaks teha, ennetada ja käsitleda;

Sooline võrdõiguslikkus väljaspool Euroopa Liitu

| 53. | nõuab, et naiste inimõigustest ja nende tõhusa kasutamise võimalustest saaks ELi välispoliitika kõige tähtsam prioriteet; et prioriteet oleks ka direktiivi 2011/36/EL rakendamine, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset; |
| --- | --- |

53.

nõuab, et naiste inimõigustest ja nende tõhusa kasutamise võimalustest saaks ELi välispoliitika kõige tähtsam prioriteet; et prioriteet oleks ka direktiivi 2011/36/EL rakendamine, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset;

| 54. | väljendab küll heameelt selle üle, et Vahemere lõunapiirkonna riikides liigutakse suurema demokraatia ja vabaduse poole, ent on mures selle pärast, et araabia kevad võib kahjustada naiste õigusi; nõuab komisjonilt konkreetsete meetmete väljatöötamist soolise võrdõiguslikkuse toetamiseks nendes riikides; |
| --- | --- |

54.

väljendab küll heameelt selle üle, et Vahemere lõunapiirkonna riikides liigutakse suurema demokraatia ja vabaduse poole, ent on mures selle pärast, et araabia kevad võib kahjustada naiste õigusi; nõuab komisjonilt konkreetsete meetmete väljatöötamist soolise võrdõiguslikkuse toetamiseks nendes riikides;

| 55. | taunib asjaolu, et teatud maailmapiirkondades kasutatakse veel vägistamist sõjarelvana; kutsub Euroopa Liitu üles võtma Euroopa välisteenistuse abil selle probleemi oma poliitilise tegevuskava prioriteediks; |
| --- | --- |

55.

taunib asjaolu, et teatud maailmapiirkondades kasutatakse veel vägistamist sõjarelvana; kutsub Euroopa Liitu üles võtma Euroopa välisteenistuse abil selle probleemi oma poliitilise tegevuskava prioriteediks;

| 56. | märgib, et maailma rahvaarv kasvas sel aastal seitsme miljardi inimeseni; on veendunud, et pereplaneerimine peaks olema poliitilises tegevuskavas esikohal; |
| --- | --- |

56.

märgib, et maailma rahvaarv kasvas sel aastal seitsme miljardi inimeseni; on veendunud, et pereplaneerimine peaks olema poliitilises tegevuskavas esikohal;

| 57. | väljendab muret aastatuhande arengueesmärkide, eelkõige viienda arengueesmärgi (emade tervise parandamine) saavutamiseks tehtavate aeglaste edusammude ja selle pärast, et ollakse väga kaugel eesmärgist vähendada kolme neljandiku võrra emade suremuse määra ning tagada kõigile 2015. aastaks juurdepääs reproduktiivtervishoiu teenustele; märgib, et iga päev sureb endiselt umbes 1 000 naist igati välditavatesse raseduse või sünnitusega seotud tüsistustesse; |
| --- | --- |

57.

väljendab muret aastatuhande arengueesmärkide, eelkõige viienda arengueesmärgi (emade tervise parandamine) saavutamiseks tehtavate aeglaste edusammude ja selle pärast, et ollakse väga kaugel eesmärgist vähendada kolme neljandiku võrra emade suremuse määra ning tagada kõigile 2015. aastaks juurdepääs reproduktiivtervishoiu teenustele; märgib, et iga päev sureb endiselt umbes 1 000 naist igati välditavatesse raseduse või sünnitusega seotud tüsistustesse;

| 58. | nõuab tungivalt, et poliitilised ja usuliidrid kasutaksid oma autoriteeti viienda arengueesmärgi saavutamise edendamiseks ning toetaksid kaasaegseid seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu teenuseid; |
| --- | --- |

58.

nõuab tungivalt, et poliitilised ja usuliidrid kasutaksid oma autoriteeti viienda arengueesmärgi saavutamise edendamiseks ning toetaksid kaasaegseid seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu teenuseid;

| 59. | kutsub liikmesriike üles pakkuma aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks jätkuvalt poliitilist ja rahalist tuge ning suurendama majanduslangusest hoolimata viienda arengueesmärgi saavutamiseks tehtavaid jõupingutusi; |
| --- | --- |

59.

kutsub liikmesriike üles pakkuma aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks jätkuvalt poliitilist ja rahalist tuge ning suurendama majanduslangusest hoolimata viienda arengueesmärgi saavutamiseks tehtavaid jõupingutusi;

| 60. | tervitab ÜRO hiljutist otsust nimetada 11. oktoober rahvusvaheliseks tüdrukutepäevaks, mis on mõjuvõimas viis tüdrukute vajaduste ja õiguste rõhutamiseks, ning toetada rohkemate meetmete ja investeeringute kasutamist, et võimaldada tüdrukutel oma täielikku potentsiaali saavutada, mis on kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste standardite ja kohustustega, sealhulgas aastatuhande arengueesmärkidega; |
| --- | --- |

60.

tervitab ÜRO hiljutist otsust nimetada 11. oktoober rahvusvaheliseks tüdrukutepäevaks, mis on mõjuvõimas viis tüdrukute vajaduste ja õiguste rõhutamiseks, ning toetada rohkemate meetmete ja investeeringute kasutamist, et võimaldada tüdrukutel oma täielikku potentsiaali saavutada, mis on kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste standardite ja kohustustega, sealhulgas aastatuhande arengueesmärkidega;

| 61. | tuletab Euroopa Komisjonile ja liikmesriikidele meelde nende kohustust rakendada naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevat ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 ja nõuab tungivalt, et ELi humanitaarabi sätted oleksid sõltumatud USA seatud humanitaarabi piirangutest, eriti tagades relvakonfliktides vägistamise ohvriks langenud naistele juurdepääsu abordile; |
| --- | --- |

61.

tuletab Euroopa Komisjonile ja liikmesriikidele meelde nende kohustust rakendada naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevat ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 ja nõuab tungivalt, et ELi humanitaarabi sätted oleksid sõltumatud USA seatud humanitaarabi piirangutest, eriti tagades relvakonfliktides vägistamise ohvriks langenud naistele juurdepääsu abordile;

Juhtimine

| 62. | kutsub järgmist eesistujariiki üles saavutama edasiminek nõukogu direktiivi osas, millega rakendatakse isikute võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata nende usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest, et võtta see vastu Taani eesistumise ajal; |
| --- | --- |

62.

kutsub järgmist eesistujariiki üles saavutama edasiminek nõukogu direktiivi osas, millega rakendatakse isikute võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata nende usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest, et võtta see vastu Taani eesistumise ajal;

| 63. | palub komisjonil täita Euroopa Parlamendi resolutsiooni Stockholmi tegevuskava kohta; |
| --- | --- |

63.

palub komisjonil täita Euroopa Parlamendi resolutsiooni Stockholmi tegevuskava kohta;

| 64. | kutsub komisjoni üles arvestama Test-Achats kohtuasja järeldusi tulevastes õigusaktides, et märkimisväärselt ning kiirelt suurendada õiguskindlust seoses nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiiviga 2004/113/EÜ meest ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega; |
| --- | --- |

64.

kutsub komisjoni üles arvestama Test-Achats kohtuasja järeldusi tulevastes õigusaktides, et märkimisväärselt ning kiirelt suurendada õiguskindlust seoses nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiiviga 2004/113/EÜ meest ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega;

| 65. | kutsub nõukogu üles Euroopa Liidu mitmeaastase finantsraamistiku aastateks 2014–2020 läbirääkimistel sisse viima ELi eelarveprotsessi soolise võrdõiguslikkuse arvessevõtmise eelarve koostamisel ning tagama ELi rahastuse taseme prognoositavuse ning mittevähendamise naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkusega seotud tegevuste puhul, sealhulgas naistevastase vägivallaga võitlemises, mis on seotud nii sise- kui välispoliitikatega; |
| --- | --- |

65.

kutsub nõukogu üles Euroopa Liidu mitmeaastase finantsraamistiku aastateks 2014–2020 läbirääkimistel sisse viima ELi eelarveprotsessi soolise võrdõiguslikkuse arvessevõtmise eelarve koostamisel ning tagama ELi rahastuse taseme prognoositavuse ning mittevähendamise naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkusega seotud tegevuste puhul, sealhulgas naistevastase vägivallaga võitlemises, mis on seotud nii sise- kui välispoliitikatega;

| 66. | väljendab kahetsust selle üle, et liikmesriigid on teinud vaid väheseid edusamme seoses kavaga ajakohastada rasedus- ja sünnituspuhkust ning isapuhkust käsitlevad õigusaktid ning nõuab tasakaalustatud kompromissi saavutamist tulevase Taani eesistujariigiga, et võtta kõnealused õigusaktid vastu 2012. aasta esimeses pooles, et vastata Euroopa perekondade ja majanduse vajadustele; kutsub komisjoni üles esitama ettepanekud eakate või haigete sugulaste eest hoolitsemist käsitlevate puhkuse-eeskirjade kohta; |
| --- | --- |

66.

väljendab kahetsust selle üle, et liikmesriigid on teinud vaid väheseid edusamme seoses kavaga ajakohastada rasedus- ja sünnituspuhkust ning isapuhkust käsitlevad õigusaktid ning nõuab tasakaalustatud kompromissi saavutamist tulevase Taani eesistujariigiga, et võtta kõnealused õigusaktid vastu 2012. aasta esimeses pooles, et vastata Euroopa perekondade ja majanduse vajadustele; kutsub komisjoni üles esitama ettepanekud eakate või haigete sugulaste eest hoolitsemist käsitlevate puhkuse-eeskirjade kohta;

| 67. | kutsub komisjoni üles esitama põhjaliku teatise ühest isikust koosnevate leibkondade olukorra kohta ELis, et saavutada poliitilise neutraalsuse põhimõtet järgides õiglane kohtlemine sellistes valdkondades nagu maksustamine, sotsiaalkindlustus, elamumajandus, tervishoid, kindlustus ja pensionid; |
| --- | --- |

67.

kutsub komisjoni üles esitama põhjaliku teatise ühest isikust koosnevate leibkondade olukorra kohta ELis, et saavutada poliitilise neutraalsuse põhimõtet järgides õiglane kohtlemine sellistes valdkondades nagu maksustamine, sotsiaalkindlustus, elamumajandus, tervishoid, kindlustus ja pensionid;

| 68. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koguma, analüüsima ja avaldama usaldusväärseid sooliselt eristatud statistilisi andmeid, et oleks võimalik hinnata ja ajakohastada komisjoni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegiat (2010–2015) ning jälgida soolise võrdõiguslikkuse läbivat süvalaiendamist kõikides poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

68.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koguma, analüüsima ja avaldama usaldusväärseid sooliselt eristatud statistilisi andmeid, et oleks võimalik hinnata ja ajakohastada komisjoni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegiat (2010–2015) ning jälgida soolise võrdõiguslikkuse läbivat süvalaiendamist kõikides poliitikavaldkondades;

| 69. | kordab oma üleskutset komisjonile töötada sarnaselt soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavaga välja lesbide, geide, bi- ja transseksuaalide võrdõiguslikkuse tegevuskava; |
| --- | --- |

69.

kordab oma üleskutset komisjonile töötada sarnaselt soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavaga välja lesbide, geide, bi- ja transseksuaalide võrdõiguslikkuse tegevuskava;

| 70. | on sügavas mures meediateadete pärast, mille kohaselt inimkaubanduse, seksuaalorjuse ja sundprostitutsiooni ohvreid koheldakse kurjategijatena, selle asemel et pakkuda neile tuge, ning kutsub komisjoni üles uurima inimkaubanduse ohvrite kohtlemist liikmesriikides; |
| --- | --- |

70.

on sügavas mures meediateadete pärast, mille kohaselt inimkaubanduse, seksuaalorjuse ja sundprostitutsiooni ohvreid koheldakse kurjategijatena, selle asemel et pakkuda neile tuge, ning kutsub komisjoni üles uurima inimkaubanduse ohvrite kohtlemist liikmesriikides;

| 71. | nõuab tungivalt tähelepanu pööramist sugude võrdõiguslikkuse institutsionaalsete mehhanismide olukorrale liikmesriikides, et majandusraskused, elluviidavad reformid ja ümberstruktureerimine ei mõjuks väga negatiivselt neile mehhanismidele, ilma milleta ei oleks naiste ja meeste võrdõiguslikkuse horisontaalne prioriteet oma juhtimisspetsiifikaga ilmselt tulemuslik; |
| --- | --- |

71.

nõuab tungivalt tähelepanu pööramist sugude võrdõiguslikkuse institutsionaalsete mehhanismide olukorrale liikmesriikides, et majandusraskused, elluviidavad reformid ja ümberstruktureerimine ei mõjuks väga negatiivselt neile mehhanismidele, ilma milleta ei oleks naiste ja meeste võrdõiguslikkuse horisontaalne prioriteet oma juhtimisspetsiifikaga ilmselt tulemuslik;

| 72. | märgib, et on vaja parandada koostöösüsteeme ning naisorganisatsioonide ja kogu kodanikuühiskonna osalemist soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise protsessides; |
| --- | --- |

72.

märgib, et on vaja parandada koostöösüsteeme ning naisorganisatsioonide ja kogu kodanikuühiskonna osalemist soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise protsessides;

*

* *

| 73. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

73.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 101, 15.4.2011, lk 1.

(2)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta järelduste lisa.

(3)  ELT C 130, 30.4.2011, lk 4.

(4)  ELT C 233 E, 28.9.2006, lk 130.

(5)  ELT C 67 E, 18.3.2010, lk 31.

(6)  ELT C 341 E, 16.12.2010, lk 35.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0085.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0330.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0127.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0086.

(11)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 79.

---

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/11 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/11

---

Teisipäev, 13. märts 2012Naiste osalemine poliitiliste otsuste tegemisel

P7_TA(2012)0070

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2012. aasta resolutsioon naiste osalemise kohta poliitiliste otsuste tegemisel, kvaliteedi ja võrdõiguslikkuse kohta (2011/2295(INI))

2013/C 251 E/02

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 2 ja artikli 3 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 2 ja artikli 3 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 21 ja 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 21 ja 23,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse Pekingis 15. septembril 1995. aastal neljandal ülemaailmsel naisteteemalisel konverentsil vastu võetud deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning lõppdokumente, mis võeti vastu ÜRO eriistungjärkudel Peking +5 (2000), Peking +10 (2005) ja Peking +15 (2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pekingis 15. septembril 1995. aastal neljandal ülemaailmsel naisteteemalisel konverentsil vastu võetud deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning lõppdokumente, mis võeti vastu ÜRO eriistungjärkudel Peking +5 (2000), Peking +10 (2005) ja Peking +15 (2010),

| — | võttes arvesse ÜRO naiste olukorda käsitleva komisjoni 2006. aastal kokku lepitud järeldusi teemal „Naiste ja meeste võrdne osalemine otsustamisprotsessides kõikidel tasanditel”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO naiste olukorda käsitleva komisjoni 2006. aastal kokku lepitud järeldusi teemal „Naiste ja meeste võrdne osalemine otsustamisprotsessides kõikidel tasanditel”,

| — | võttes arvesse ÜRO naiste olukorda käsitleva komisjoni kokku lepitud järeldusi 1997/2 Pekingi tegevusprogrammi 1996–1999 kriitilise tähtsusega valdkondade kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO naiste olukorda käsitleva komisjoni kokku lepitud järeldusi 1997/2 Pekingi tegevusprogrammi 1996–1999 kriitilise tähtsusega valdkondade kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni A/RES/58/142 naiste ja poliitikas osalemise kohta, ja ÜRO Peaassamblee 18. novembril 2011. aastal heakskiidetud resolutsiooni III naiste ja poliitikas osalemise kohta - resolutsioon A/C.3/66/L.20/Rev.1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni A/RES/58/142 naiste ja poliitikas osalemise kohta, ja ÜRO Peaassamblee 18. novembril 2011. aastal heakskiidetud resolutsiooni III naiste ja poliitikas osalemise kohta - resolutsioon A/C.3/66/L.20/Rev.1,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogus 2011. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogus 2011. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020) (1),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” (COM(2010)0491),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. juuni 2000. aasta otsust, mis käsitleb naiste ja meeste võrdset esindatust komisjoni asutatud komiteedes ja ekspertrühmades (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. juuni 2000. aasta otsust, mis käsitleb naiste ja meeste võrdset esindatust komisjoni asutatud komiteedes ja ekspertrühmades (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 1996. aasta soovitust 96/694/EÜ naiste ja meeste tasakaalustatud osalemise kohta otsustamisprotsessis (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 1996. aasta soovitust 96/694/EÜ naiste ja meeste tasakaalustatud osalemise kohta otsustamisprotsessis (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 12. märtsil 2003. aastal vastu võetud soovitust Rec (2003)3 naiste ja meeste tasakaalustatud osalemise kohta poliitiliste ja avalike otsuste tegemisel ning soovituse Rec (2003)3 rakendamise edusammude jälgimise kahe etapi tulemusi, mis põhinevad 2005. ja 2008. aastal läbi viidud sooliselt eristatud andmeid käsitleval küsitlusel naiste ja meeste osalemise kohta poliitilises ja avalikus otsustamises, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 12. märtsil 2003. aastal vastu võetud soovitust Rec (2003)3 naiste ja meeste tasakaalustatud osalemise kohta poliitiliste ja avalike otsuste tegemisel ning soovituse Rec (2003)3 rakendamise edusammude jälgimise kahe etapi tulemusi, mis põhinevad 2005. ja 2008. aastal läbi viidud sooliselt eristatud andmeid käsitleval küsitlusel naiste ja meeste osalemise kohta poliitilises ja avalikus otsustamises,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsiooni 1079 (1996) naiste suurema esindatuse kohta assamblees, soovitust 1413 (1999) võrdse esindatuse kohta poliitilises elus, resolutsiooni 1348 (2003) sooliselt tasakaalustatud esindatuse kohta assamblees, soovitust 1665 (2004) naiste osalemise kohta valimistel ning resolutsiooni 303 (2010) jätkusuutliku soolise võrdõiguslikkuse saavutamise kohta kohalikus ja piirkondlikus poliitilises elus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsiooni 1079 (1996) naiste suurema esindatuse kohta assamblees, soovitust 1413 (1999) võrdse esindatuse kohta poliitilises elus, resolutsiooni 1348 (2003) sooliselt tasakaalustatud esindatuse kohta assamblees, soovitust 1665 (2004) naiste osalemise kohta valimistel ning resolutsiooni 303 (2010) jätkusuutliku soolise võrdõiguslikkuse saavutamise kohta kohalikus ja piirkondlikus poliitilises elus,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kongressi resolutsiooni 85 (1999), soovitust 68 (1999) naiste osalemise kohta Euroopa piirkondade poliitilises elus ja soovitust 111 (2002) naiste individuaalse hääletamise õiguse ja demokraatlike nõuete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kongressi resolutsiooni 85 (1999), soovitust 68 (1999) naiste osalemise kohta Euroopa piirkondade poliitilises elus ja soovitust 111 (2002) naiste individuaalse hääletamise õiguse ja demokraatlike nõuete kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni („Demokraatia õiguse kaudu”) deklaratsiooni naiste osalemise kohta valimistel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni („Demokraatia õiguse kaudu”) deklaratsiooni naiste osalemise kohta valimistel,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste ja õigusküsimuste peadirektoraadi koostatud käsiraamatut „Soolise võrdõiguslikkuse arvestamine eelarve koostamisel: rakendamine praktikas” (aprill 2009), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste ja õigusküsimuste peadirektoraadi koostatud käsiraamatut „Soolise võrdõiguslikkuse arvestamine eelarve koostamisel: rakendamine praktikas” (aprill 2009),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 27. jaanuaril 2010. aastal vastu võetud soovitust 1899 (2010), mis käsitleb naiste esindatuse suurendamist poliitikas valimissüsteemi abil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 27. jaanuaril 2010. aastal vastu võetud soovitust 1899 (2010), mis käsitleb naiste esindatuse suurendamist poliitikas valimissüsteemi abil,

| — | võttes arvesse oma 2. märtsi 2000. aasta resolutsiooni naiste osalemise kohta otsuste tegemisel (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. märtsi 2000. aasta resolutsiooni naiste osalemise kohta otsuste tegemisel (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A7-0029/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A7-0029/2012),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu tasandil ja liikmesriikides ei ole naiste ja meeste osalemine poliitiliste ja avalike otsuste tegemisel tasakaalus ning naised on valitavatel ja nimetatavatel poliitilistel ametikohtadel selgelt alaesindatud; arvestades, et naised on murettekitavalt alaesindatud poole ametiaja valimistel Euroopa Parlamendis; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu tasandil ja liikmesriikides ei ole naiste ja meeste osalemine poliitiliste ja avalike otsuste tegemisel tasakaalus ning naised on valitavatel ja nimetatavatel poliitilistel ametikohtadel selgelt alaesindatud; arvestades, et naised on murettekitavalt alaesindatud poole ametiaja valimistel Euroopa Parlamendis;

| B. | arvestades, et naiste osalemine poliitiliste otsuste tegemisel ning erinevustega võitlemise meetodid, strateegiad, kultuurilised hoiakud ja vahendid erinevad ELis riigi tasandil ning ELi liikmesriikide, erakondade ja sotsiaalpartnerite hulgas suurel määral; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et naiste osalemine poliitiliste otsuste tegemisel ning erinevustega võitlemise meetodid, strateegiad, kultuurilised hoiakud ja vahendid erinevad ELis riigi tasandil ning ELi liikmesriikide, erakondade ja sotsiaalpartnerite hulgas suurel määral;

| C. | arvestades, et naiste esindatus Euroopa Parlamendis on küll tõusnud 35 protsendini, kuid ei ole veel saavutanud meestega võrdset taset; arvestades, et komisjonide ja fraktsioonide juhtivatel ametikohtadel on naised veel selgemalt alaesindatud; arvestades, et Euroopa Komisjonis moodustavad naised ainult ühe kolmandiku ja komisjoni president ei ole kunagi olnud naine; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et naiste esindatus Euroopa Parlamendis on küll tõusnud 35 protsendini, kuid ei ole veel saavutanud meestega võrdset taset; arvestades, et komisjonide ja fraktsioonide juhtivatel ametikohtadel on naised veel selgemalt alaesindatud; arvestades, et Euroopa Komisjonis moodustavad naised ainult ühe kolmandiku ja komisjoni president ei ole kunagi olnud naine;

| D. | arvestades, et hoolimata arvukatest meetmetest valitseb statistika järgi ebavõrdsus ja et naiste esindatus poliitiliste otsuste tegemisel on pideva paranemise asemel viimastel aastatel seiskunud, nii et meeste ja naiste esindatuse suhe on kogu ELi riikide parlamentides jäänud muutumatuks (24% naisi ja 76% mehi) ning naised moodustavad kõigist ministritest ainult 23% (5); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et hoolimata arvukatest meetmetest valitseb statistika järgi ebavõrdsus ja et naiste esindatus poliitiliste otsuste tegemisel on pideva paranemise asemel viimastel aastatel seiskunud, nii et meeste ja naiste esindatuse suhe on kogu ELi riikide parlamentides jäänud muutumatuks (24% naisi ja 76% mehi) ning naised moodustavad kõigist ministritest ainult 23% (5);

| E. | arvestades, et tänapäeval on de facto kasutusel mitteametlik kvoodisüsteem, milles mehed on naistega võrreldes eelisseisundis ja valivad otsuste tegemisega seotud ametikohtadele mehi; tegemist ei ole küll formaalse süsteemiga, kuid süstemaatilise ja väga reaalse sügavale juurdunud kultuuriga, kus mehi koheldakse eelistatult; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tänapäeval on de facto kasutusel mitteametlik kvoodisüsteem, milles mehed on naistega võrreldes eelisseisundis ja valivad otsuste tegemisega seotud ametikohtadele mehi; tegemist ei ole küll formaalse süsteemiga, kuid süstemaatilise ja väga reaalse sügavale juurdunud kultuuriga, kus mehi koheldakse eelistatult;

| F. | arvestades, et meeste ja naiste võrdne esindatus poliitiliste otsuste tegemisel on inimõiguste ja sotsiaalse õigluse küsimus ning demokraatliku ühiskonna toimimise eeltingimus; arvestades, et naiste püsiv alaesindatus on demokraatia puudujääk, mis õõnestab otsuste tegemise õiguspärasust nii ELi kui ka riikide tasandil; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et meeste ja naiste võrdne esindatus poliitiliste otsuste tegemisel on inimõiguste ja sotsiaalse õigluse küsimus ning demokraatliku ühiskonna toimimise eeltingimus; arvestades, et naiste püsiv alaesindatus on demokraatia puudujääk, mis õõnestab otsuste tegemise õiguspärasust nii ELi kui ka riikide tasandil;

| G. | arvestades, et otsuste tegemine põhineb haldusettevalmistustel ning seega on haldusametites eeskätt juhtidena töötavate naiste arv võrdõiguslikkuse küsimus ja tagab selle, et kõigi poliitiliste meetmete ettevalmistamisel võetakse arvesse soolisi aspekte; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et otsuste tegemine põhineb haldusettevalmistustel ning seega on haldusametites eeskätt juhtidena töötavate naiste arv võrdõiguslikkuse küsimus ja tagab selle, et kõigi poliitiliste meetmete ettevalmistamisel võetakse arvesse soolisi aspekte;

| H. | arvestades, et 2014. aastal toimuvad Euroopa Parlamendi valimised ning nendele järgnevad järgmise Euroopa Komisjoni moodustamine ja ELi kõrgetele ametikohtadele nimetamine annavad võimaluse liikuda ELi tasandil võrdsusel põhineva demokraatia poole ning ELil on võimalus olla selles valdkonnas eeskujuks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2014. aastal toimuvad Euroopa Parlamendi valimised ning nendele järgnevad järgmise Euroopa Komisjoni moodustamine ja ELi kõrgetele ametikohtadele nimetamine annavad võimaluse liikuda ELi tasandil võrdsusel põhineva demokraatia poole ning ELil on võimalus olla selles valdkonnas eeskujuks;

| I. | arvestades, et naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsioonis sätestatu kohaselt peaksid osavõtvad riigid muu hulgas võtma kõik asjakohased meetmed, sealhulgas positiivsed meetmed, et likvideerida naiste diskrimineerimine poliitilises ja avalikus elus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsioonis sätestatu kohaselt peaksid osavõtvad riigid muu hulgas võtma kõik asjakohased meetmed, sealhulgas positiivsed meetmed, et likvideerida naiste diskrimineerimine poliitilises ja avalikus elus;

| J. | arvestades, et Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee julgustab:






  — | reformima valimissüsteeme selliselt, et need edendaksid rohkem naiste esindatust; |
| --- | --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee julgustab:

—

reformima valimissüsteeme selliselt, et need edendaksid rohkem naiste esindatust;

| — | lisama põhiseadustesse ja valimisseadustesse soopõhiseid diskrimineerimisvastaseid sätteid koos vajaliku erandiga, mis lubab alaesindatud sugupoole positiivse diskrimineerimise meetmeid; |
| --- | --- |

—

lisama põhiseadustesse ja valimisseadustesse soopõhiseid diskrimineerimisvastaseid sätteid koos vajaliku erandiga, mis lubab alaesindatud sugupoole positiivse diskrimineerimise meetmeid;

| — | andma soolisi erinevusi arvestavat kodanikuharidust ning kõrvaldama soolisi stereotüüpe ja naiskandidaatide suhtes kinnistunud eelarvamusi, eeskätt erakondades, kuid ka meedias; |
| --- | --- |

—

andma soolisi erinevusi arvestavat kodanikuharidust ning kõrvaldama soolisi stereotüüpe ja naiskandidaatide suhtes kinnistunud eelarvamusi, eeskätt erakondades, kuid ka meedias;

| K. | arvestades, et Pekingi deklaratsioonis ning võimu- ja otsustamispositsioonidel naiste tegevusprogrammis rõhutatakse asjaolu, et võrdne osalemine on naiste huvide arvessevõtmise vajalik tingimus ning et see on vajalik demokraatia tugevdamiseks ja selle korraliku toimimise edendamiseks; arvestades, et selles kinnitatakse taas, et naiste aktiivne osalemine meestega võrdsetel tingimustel kõigil otsustamistasanditel on oluline, et saavutada võrdõiguslikkus, säästev areng, rahu ja demokraatia; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Pekingi deklaratsioonis ning võimu- ja otsustamispositsioonidel naiste tegevusprogrammis rõhutatakse asjaolu, et võrdne osalemine on naiste huvide arvessevõtmise vajalik tingimus ning et see on vajalik demokraatia tugevdamiseks ja selle korraliku toimimise edendamiseks; arvestades, et selles kinnitatakse taas, et naiste aktiivne osalemine meestega võrdsetel tingimustel kõigil otsustamistasanditel on oluline, et saavutada võrdõiguslikkus, säästev areng, rahu ja demokraatia;

| L. | arvestades, et püsivate sooliste stereotüüpide tõttu esineb olulistel poliitilisi otsuseid tegevatel ametikohtadel ikka veel tõsist soolist eraldamist, kusjuures naistel on sagedamini hooldus- ja jaotusülesanded, näiteks tervishoiu, sotsiaalabi ja keskkonnaga seotud ülesanded, ning meestel võimsad, ressurssidega seotud ülesanded, näiteks majanduse ja rahanduse, kaubanduse, eelarve, kaitse ja välisasjadega seotud ülesanded, ning see moonutab võimustruktuuri ja vahendite eraldamist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et püsivate sooliste stereotüüpide tõttu esineb olulistel poliitilisi otsuseid tegevatel ametikohtadel ikka veel tõsist soolist eraldamist, kusjuures naistel on sagedamini hooldus- ja jaotusülesanded, näiteks tervishoiu, sotsiaalabi ja keskkonnaga seotud ülesanded, ning meestel võimsad, ressurssidega seotud ülesanded, näiteks majanduse ja rahanduse, kaubanduse, eelarve, kaitse ja välisasjadega seotud ülesanded, ning see moonutab võimustruktuuri ja vahendite eraldamist;

| M. | arvestades, et erakondadel, kelle ülesanne on valida, järjestada ja esitada kandidaate juhtivatele ametikohtadele, on keskne roll naiste ja meeste võrdse esindatuse tagamisel poliitikas, mistõttu nad peaksid toetama häid tavasid, näiteks valimistel erakondade vabatahtlikke kvoote, mille mõned erakonnad on 13 ELi liikmesriigis juba kasutusele võtnud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et erakondadel, kelle ülesanne on valida, järjestada ja esitada kandidaate juhtivatele ametikohtadele, on keskne roll naiste ja meeste võrdse esindatuse tagamisel poliitikas, mistõttu nad peaksid toetama häid tavasid, näiteks valimistel erakondade vabatahtlikke kvoote, mille mõned erakonnad on 13 ELi liikmesriigis juba kasutusele võtnud;

| N. | arvestades, et Maailmapanga 1999. aasta uuringus „Korruptsioon ja naised valitsuses” järeldatakse, et kui naiste osakaal on suurem, on korruptsiooni tase valitsuses madalam, sest selle uuringu tulemuste kohaselt on naistel kõrgemad eetilised käitumisstandardid ja nad hoolivad rohkem ühisest hüvest; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Maailmapanga 1999. aasta uuringus „Korruptsioon ja naised valitsuses” järeldatakse, et kui naiste osakaal on suurem, on korruptsiooni tase valitsuses madalam, sest selle uuringu tulemuste kohaselt on naistel kõrgemad eetilised käitumisstandardid ja nad hoolivad rohkem ühisest hüvest;

| O. | arvestades, et vaja on laiahaardelisi mitmetahulisi strateegiaid, mis hõlmavad mittesiduvaid meetmeid, nagu eesmärgid ja erakondade vabatahtlikud kvoodid, võimaldavaid meetmeid, nagu soolise võrdõiguslikkuse alane koolitus, mentorlus ja teadlikkuse tõstmise kampaaniad, ning õiguslikult siduvaid meetmeid, nagu sookvoodid valimistel, pidades seejuures silmas, et poliitikas soolise tasakaalu saavutamisel on tõhusaimaks osutunud õiguslikult siduvad meetmed, mis sobivad kokku institutsioonilise ja valimissüsteemiga ning hõlmavad järjestusreegleid, jälgimist ning tõhusaid sanktsioone mittejärgimise korral; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et vaja on laiahaardelisi mitmetahulisi strateegiaid, mis hõlmavad mittesiduvaid meetmeid, nagu eesmärgid ja erakondade vabatahtlikud kvoodid, võimaldavaid meetmeid, nagu soolise võrdõiguslikkuse alane koolitus, mentorlus ja teadlikkuse tõstmise kampaaniad, ning õiguslikult siduvaid meetmeid, nagu sookvoodid valimistel, pidades seejuures silmas, et poliitikas soolise tasakaalu saavutamisel on tõhusaimaks osutunud õiguslikult siduvad meetmed, mis sobivad kokku institutsioonilise ja valimissüsteemiga ning hõlmavad järjestusreegleid, jälgimist ning tõhusaid sanktsioone mittejärgimise korral;

| P. | arvestades, et naiste juurdepääs valimiskampaaniate rahastamisele on erakondades toimuva diskrimineerimise, hästi rahastatavatest võrgustikest naiste väljajätmise ning naiste madalama sissetuleku ja väiksemate säästude tõttu sageli piiratum; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et naiste juurdepääs valimiskampaaniate rahastamisele on erakondades toimuva diskrimineerimise, hästi rahastatavatest võrgustikest naiste väljajätmise ning naiste madalama sissetuleku ja väiksemate säästude tõttu sageli piiratum;

| Q. | arvestades, et valimissüsteemide, poliitiliste institutsioonide ja erakondade menetlused mõjutavad otsustavalt rakendatavate strateegiate efektiivsust ja poliitikas saavutatava soolise tasakaalu ulatust; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et valimissüsteemide, poliitiliste institutsioonide ja erakondade menetlused mõjutavad otsustavalt rakendatavate strateegiate efektiivsust ja poliitikas saavutatava soolise tasakaalu ulatust;

| R. | arvestades, et naiste osalemist ja juhtpositsiooni poliitiliste otsuste tegemisel mõjutavad seni mitmesugused takistused, näiteks soodustava toetava keskkonna puudumine poliitilistes institutsioonides ja ühiskonna hoolekandesüsteemis, sooliste stereotüüpide püsimine, aga ka hiljutine majanduskriis ja selle negatiivne mõju soolise võrdõiguslikkuse küsimustele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et naiste osalemist ja juhtpositsiooni poliitiliste otsuste tegemisel mõjutavad seni mitmesugused takistused, näiteks soodustava toetava keskkonna puudumine poliitilistes institutsioonides ja ühiskonna hoolekandesüsteemis, sooliste stereotüüpide püsimine, aga ka hiljutine majanduskriis ja selle negatiivne mõju soolise võrdõiguslikkuse küsimustele;

| S. | arvestades, et naiste otsustamises ja juhtimises osalemise madal tase on peamiselt tingitud töö ja pereelu ühitamise probleemidest, perekohustuste (mis lasuvad raskelt naiste õlgadel) ebavõrdsest jaotumisest ning püsivast diskrimineerimisest tööl ja ametialases koolituses; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et naiste otsustamises ja juhtimises osalemise madal tase on peamiselt tingitud töö ja pereelu ühitamise probleemidest, perekohustuste (mis lasuvad raskelt naiste õlgadel) ebavõrdsest jaotumisest ning püsivast diskrimineerimisest tööl ja ametialases koolituses;

Naiste esindatus valitavatel ametikohtadel

| 1. | kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja ja rakendama tõhusaid soolise võrdõiguslikkuse poliitilisi meetmeid ja mitmetahulisi strateegiaid, et saavutada võrdne osalemine poliitiliste otsuste tegemisel ja juhtpositsioonidel kõigil tasanditel – eeskätt sellistes valdkondades nagu makromajanduslik poliitika, kaubandus, tööjõud, eelarved, kaitse ja välisasjad – hinnates mõju ja tehes selle asjakohaste võrdõiguslikkuse näitajate abil üldsusele kättesaadavaks, tagades arvulised eesmärgid, selged tegevuskavad ning korrapärased järelevalvemehhanismid, millele järgnevad siduvad parandusmeetmed ja nende järelevalve, kui seatud eesmärke ei ole tähtajaks saavutatud; |
| --- | --- |

1.

kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja ja rakendama tõhusaid soolise võrdõiguslikkuse poliitilisi meetmeid ja mitmetahulisi strateegiaid, et saavutada võrdne osalemine poliitiliste otsuste tegemisel ja juhtpositsioonidel kõigil tasanditel – eeskätt sellistes valdkondades nagu makromajanduslik poliitika, kaubandus, tööjõud, eelarved, kaitse ja välisasjad – hinnates mõju ja tehes selle asjakohaste võrdõiguslikkuse näitajate abil üldsusele kättesaadavaks, tagades arvulised eesmärgid, selged tegevuskavad ning korrapärased järelevalvemehhanismid, millele järgnevad siduvad parandusmeetmed ja nende järelevalve, kui seatud eesmärke ei ole tähtajaks saavutatud;

| 2. | väljendab heameelt valimistel kehtivate võrdsussüsteemide/sookvootide üle, mis on mõnes liikmesriigis seadusega kasutusele võetud; kutsub liikmesriike üles kaaluma võrdsuse edendamiseks õiguslike meetmete, näiteks positiivsete meetmete kasutuselevõtmist ja kindlustama nende meetmete tõhususe – kui need sobivad kokku valimissüsteemiga ja kui erakondade ülesanne on koostada valimisnimekiri –, kasutades selleks üks-ühele esindatuse süsteeme, jälgimist ja tõhusaid sanktsioone, et hõlbustada naiste ja meeste tasakaalustatumat osalemist poliitiliste otsuste tegemisel; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt valimistel kehtivate võrdsussüsteemide/sookvootide üle, mis on mõnes liikmesriigis seadusega kasutusele võetud; kutsub liikmesriike üles kaaluma võrdsuse edendamiseks õiguslike meetmete, näiteks positiivsete meetmete kasutuselevõtmist ja kindlustama nende meetmete tõhususe – kui need sobivad kokku valimissüsteemiga ja kui erakondade ülesanne on koostada valimisnimekiri –, kasutades selleks üks-ühele esindatuse süsteeme, jälgimist ja tõhusaid sanktsioone, et hõlbustada naiste ja meeste tasakaalustatumat osalemist poliitiliste otsuste tegemisel;

| 3. | kutsub peale selle nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama võrdsust kõigil tasanditel, andes selgeid diskrimineerimisvastaseid sõnumeid, pakkudes asjakohaseid vahendeid ja edendades vajalikku koolitust riigiteenistujatele, kelle ülesanne on koostada eelarveid soolist võrdõiguslikkust arvestades; |
| --- | --- |

3.

kutsub peale selle nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama võrdsust kõigil tasanditel, andes selgeid diskrimineerimisvastaseid sõnumeid, pakkudes asjakohaseid vahendeid ja edendades vajalikku koolitust riigiteenistujatele, kelle ülesanne on koostada eelarveid soolist võrdõiguslikkust arvestades;

| 4. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu soolise võrdõiguslikkuse koolituse programmidele, mis on suunatud kodanikuühiskonnale ja eelkõige noortele juba varasest noorusest alates ja milles tunnustatakse, et naiste õigused on inimõigused ja võrdsus on poliitilises elus hädavajalik; |
| --- | --- |

4.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu soolise võrdõiguslikkuse koolituse programmidele, mis on suunatud kodanikuühiskonnale ja eelkõige noortele juba varasest noorusest alates ja milles tunnustatakse, et naiste õigused on inimõigused ja võrdsus on poliitilises elus hädavajalik;

| 5. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles andma lubadust, mille kiidavad heaks kõik Euroopa, riigi ja piirkondliku tasandi erakonnad, võtta meetmeid naiste aktiivse osalemise ja kaasatuse edendamiseks poliitilises elus ja valimistel, saavutada tõeline võrdsus oma sisemises otsustamises, valitavatele ametikohtadele kandidaatide esitamises ning erakonna valimisnimekirjades tänu kvootide kehtestamisele, ning – kui see sobib kokku valimissüsteemiga ja kui erakondade ülesanne on koostada valimisnimekiri – pöörata tähelepanu naiskandidaatide kohale nendes nimekirjades; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles andma lubadust, mille kiidavad heaks kõik Euroopa, riigi ja piirkondliku tasandi erakonnad, võtta meetmeid naiste aktiivse osalemise ja kaasatuse edendamiseks poliitilises elus ja valimistel, saavutada tõeline võrdsus oma sisemises otsustamises, valitavatele ametikohtadele kandidaatide esitamises ning erakonna valimisnimekirjades tänu kvootide kehtestamisele, ning – kui see sobib kokku valimissüsteemiga ja kui erakondade ülesanne on koostada valimisnimekiri – pöörata tähelepanu naiskandidaatide kohale nendes nimekirjades;

| 6. | tunnustab erakondade määravat rolli soolise võrdsuse edendamisel; nõuab seetõttu, et liikmesriigid nõuaksid riigi tasandi erakondadelt – kui see sobib kokku valimissüsteemiga ja kui erakondade ülesanne on koostada valimisnimekiri –kvoodisüsteemide ja muude positiivsete meetmete loomist ja rakendamist, piirkondlike, riiklike ja ELi valimiste kandidaatide nimekirjade puhul järjestusreeglite kohaldamist ning eeskirjade rikkumise puhuks tõhusate sanktsioonide kehtestamist ja jõustamist; kutsub liikmesriike üles siduma soolise võrdsuse eesmärke erakondade rahastamisega ja seadma soolise võrdsuse eesmärgid erakondade rahastamise eeltingimuseks; |
| --- | --- |

6.

tunnustab erakondade määravat rolli soolise võrdsuse edendamisel; nõuab seetõttu, et liikmesriigid nõuaksid riigi tasandi erakondadelt – kui see sobib kokku valimissüsteemiga ja kui erakondade ülesanne on koostada valimisnimekiri –kvoodisüsteemide ja muude positiivsete meetmete loomist ja rakendamist, piirkondlike, riiklike ja ELi valimiste kandidaatide nimekirjade puhul järjestusreeglite kohaldamist ning eeskirjade rikkumise puhuks tõhusate sanktsioonide kehtestamist ja jõustamist; kutsub liikmesriike üles siduma soolise võrdsuse eesmärke erakondade rahastamisega ja seadma soolise võrdsuse eesmärgid erakondade rahastamise eeltingimuseks;

| 7. | kutsub erakondi kogu Euroopas üles võtma erakonnaorganite ja valimiste kandidaatide nimekirjade puhul kasutusele kvoodisüsteemi – kui see sobib kokku valimissüsteemiga ja kui erakondade ülesanne on koostada valimisnimekiri –, eriti Euroopa Parlamendi 2014. aasta valimiste nimekirjade puhul; arvab, et parim viis parandada naiste poliitikas osalemist on koostada valimisnimekirjad, kus naiskandidaadid on nimekirja eesosas meeskandidaatidega vaheldumisi; |
| --- | --- |

7.

kutsub erakondi kogu Euroopas üles võtma erakonnaorganite ja valimiste kandidaatide nimekirjade puhul kasutusele kvoodisüsteemi – kui see sobib kokku valimissüsteemiga ja kui erakondade ülesanne on koostada valimisnimekiri –, eriti Euroopa Parlamendi 2014. aasta valimiste nimekirjade puhul; arvab, et parim viis parandada naiste poliitikas osalemist on koostada valimisnimekirjad, kus naiskandidaadid on nimekirja eesosas meeskandidaatidega vaheldumisi;

| 8. | rõhutab vajadust konkreetsete sammude järele, mis aitavad saavutada võrdsuse riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi valitavates ametites (näiteks president, asepresidendid, esimees ja aseesimehed), seades iga sellise ametikoha puhul eesmärgiks näiteks meeste ja naiste 50% esindatuse; |
| --- | --- |

8.

rõhutab vajadust konkreetsete sammude järele, mis aitavad saavutada võrdsuse riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi valitavates ametites (näiteks president, asepresidendid, esimees ja aseesimehed), seades iga sellise ametikoha puhul eesmärgiks näiteks meeste ja naiste 50% esindatuse;

| 9. | tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle julgustada naisi osalema järgmistel Euroopa Parlamendi valimistel finantsprogrammide „Põhiõigused ja kodakondsus” ning „Kodanike Euroopa” abil; palub, et komisjon tagaks oma vastavates iga-aastastes tööprogrammides 2013.–2014. aastaks piisava raha olemasolu muu hulgas selliste asjakohaste teadlikkust tõstvate meediakampaaniate rahastamiseks, millega kutsutakse üles valima naisi, ning tagaks riigi erakondadele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele hõlpsa juurdepääsu sellele rahale algatuste jaoks, mille eesmärk on suurendada naiste osalemist otsuste tegemisel; |
| --- | --- |

9.

tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle julgustada naisi osalema järgmistel Euroopa Parlamendi valimistel finantsprogrammide „Põhiõigused ja kodakondsus” ning „Kodanike Euroopa” abil; palub, et komisjon tagaks oma vastavates iga-aastastes tööprogrammides 2013.–2014. aastaks piisava raha olemasolu muu hulgas selliste asjakohaste teadlikkust tõstvate meediakampaaniate rahastamiseks, millega kutsutakse üles valima naisi, ning tagaks riigi erakondadele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele hõlpsa juurdepääsu sellele rahale algatuste jaoks, mille eesmärk on suurendada naiste osalemist otsuste tegemisel;

| 10. | kutsub komisjoni üles järgmise rahastamisperioodi (2014–2020) programmitöös ja kavandatava Euroopa kodanike aasta 2013 tegevuse kavandamisel julgustama ja rahastama eespool nimetatud või neile järgnevate programmide puhul meetmeid, millega edendatakse võrdsust otsuseid tegevatel ametikohtadel ja poliitilises tegevuses; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni üles järgmise rahastamisperioodi (2014–2020) programmitöös ja kavandatava Euroopa kodanike aasta 2013 tegevuse kavandamisel julgustama ja rahastama eespool nimetatud või neile järgnevate programmide puhul meetmeid, millega edendatakse võrdsust otsuseid tegevatel ametikohtadel ja poliitilises tegevuses;

| 11. | kutsub komisjoni üles alustama vähemalt kaks aastat enne Euroopa Parlamendi valimiste väljakuulutamist valimisnimekirjade võrdsuse kampaaniaid ning ergutama liikmesriike rakendama oma kohalikel ja piirkondlikel valimistel samasuguseid meetmeid; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles alustama vähemalt kaks aastat enne Euroopa Parlamendi valimiste väljakuulutamist valimisnimekirjade võrdsuse kampaaniaid ning ergutama liikmesriike rakendama oma kohalikel ja piirkondlikel valimistel samasuguseid meetmeid;

Naiste esindatus nimetatavatel ametikohtadel

| 12. | kutsub liikmesriike üles toetama võrdsust, esitades Euroopa voliniku ametikoha kandidaatideks naise ja mehe; kutsub komisjoni presidenti üles saavutama komisjoni moodustamisel võrdsust; kutsub komisjoni üles seda menetlust avalikult toetama; tuletab meelde, et Euroopa Parlament peaks eriliselt jälgima soolist tasakaalu selles menetluses, ning kordab naiste ja meeste võrdse esindatuse tähtsust uue komisjoni koosseisu heakskiitmisel vastavalt kodukorra artiklile 106; |
| --- | --- |

12.

kutsub liikmesriike üles toetama võrdsust, esitades Euroopa voliniku ametikoha kandidaatideks naise ja mehe; kutsub komisjoni presidenti üles saavutama komisjoni moodustamisel võrdsust; kutsub komisjoni üles seda menetlust avalikult toetama; tuletab meelde, et Euroopa Parlament peaks eriliselt jälgima soolist tasakaalu selles menetluses, ning kordab naiste ja meeste võrdse esindatuse tähtsust uue komisjoni koosseisu heakskiitmisel vastavalt kodukorra artiklile 106;

| 13. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles võtma kohuseks täita kõikides oma otsuseid tegevates organites võrdsuse eesmärk, kehtestades kvoodisüsteemid ja muud positiivsed meetmed ning rakendades neid kõrgete ametnike töölevõtmisel; kutsub riikide valitsusi üles nimetama ELi tasandi kõrgetele ametikohtadele nii naisi kui ka mehi; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles võtma kohuseks täita kõikides oma otsuseid tegevates organites võrdsuse eesmärk, kehtestades kvoodisüsteemid ja muud positiivsed meetmed ning rakendades neid kõrgete ametnike töölevõtmisel; kutsub riikide valitsusi üles nimetama ELi tasandi kõrgetele ametikohtadele nii naisi kui ka mehi;

| 14. | võtab teadmiseks komisjoni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegias 2010–2015 väljendatud kohustuse jälgida edusamme liikumisel oma komiteedes ja eksperdirühmades 40% samast soost liikmete eesmärgi poole ning kutsub ELi institutsioone, organeid ja ameteid üles võtma konkreetseid meetmeid ja looma strateegiaid eesmärgiga saavutada tasakaalustatud osalemine nende otsuste tegemisel; |
| --- | --- |

14.

võtab teadmiseks komisjoni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegias 2010–2015 väljendatud kohustuse jälgida edusamme liikumisel oma komiteedes ja eksperdirühmades 40% samast soost liikmete eesmärgi poole ning kutsub ELi institutsioone, organeid ja ameteid üles võtma konkreetseid meetmeid ja looma strateegiaid eesmärgiga saavutada tasakaalustatud osalemine nende otsuste tegemisel;

| 15. | kutsub liikmesriike üles edendama positiivseid meetmeid, sealhulgas siduvaid õiguslikke meetmeid, eesmärgiga tagada võrdsus kõigis juhtorganites ja riigiametitesse määramisel ning töötada välja vahendeid kandidaatide esitamise ja valimiste soopõhiseks seireks; |
| --- | --- |

15.

kutsub liikmesriike üles edendama positiivseid meetmeid, sealhulgas siduvaid õiguslikke meetmeid, eesmärgiga tagada võrdsus kõigis juhtorganites ja riigiametitesse määramisel ning töötada välja vahendeid kandidaatide esitamise ja valimiste soopõhiseks seireks;

Meetmed naiste osaluse edendamiseks poliitilises elus

| 16. | julgustab komisjoni ja liikmesriike rakendama positiivseid meetmeid, näiteks eeliskohtlemist, kui üks sugupool on alaesindatud; |
| --- | --- |

16.

julgustab komisjoni ja liikmesriike rakendama positiivseid meetmeid, näiteks eeliskohtlemist, kui üks sugupool on alaesindatud;

| 17. | palub liikmesriikidel muuta otsuseid tegevatesse organitesse nimetamise eesmärgil meeste ja naiste kandidaatideks esitamise kord arusaadavaks, sealhulgas avalikustada taotlejate elulookirjeldused ning valiku tegemisel lähtuda teenetest, oskustest ja esindavusest; |
| --- | --- |

17.

palub liikmesriikidel muuta otsuseid tegevatesse organitesse nimetamise eesmärgil meeste ja naiste kandidaatideks esitamise kord arusaadavaks, sealhulgas avalikustada taotlejate elulookirjeldused ning valiku tegemisel lähtuda teenetest, oskustest ja esindavusest;

| 18. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama meetmeid, millega toetatakse naiste organisatsioone, võimaldades neile muu hulgas piisavat rahastamist ning luues platvorme koostöö ja soopõhiste kampaaniate korraldamiseks valimiste ajal; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama meetmeid, millega toetatakse naiste organisatsioone, võimaldades neile muu hulgas piisavat rahastamist ning luues platvorme koostöö ja soopõhiste kampaaniate korraldamiseks valimiste ajal;

| 19. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles soodustama naiste võrgustikke ning edendama mentorlust, asjakohast koolitust, heade tavade ja programmide vahetamist, kusjuures erilist rõhku tuleks panna karjääri alguses olevatele naispoliitikutele; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles soodustama naiste võrgustikke ning edendama mentorlust, asjakohast koolitust, heade tavade ja programmide vahetamist, kusjuures erilist rõhku tuleks panna karjääri alguses olevatele naispoliitikutele;

| 20. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama – vajaduse korral eeliskohtlemise abil –, et naistel on karjääriedenduse osana juurdepääs juhikoolitustele ja juhtpositsioonidele, et parandada naiste juhioskusi ja -kogemusi; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama – vajaduse korral eeliskohtlemise abil –, et naistel on karjääriedenduse osana juurdepääs juhikoolitustele ja juhtpositsioonidele, et parandada naiste juhioskusi ja -kogemusi;

| 21. | tunnustab teisi osalejaid laiema demokraatliku protsessi tähtsa osana ning palub seetõttu nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel edendada ja tervitada jõupingutusi, mida teevad tööandjate organisatsioonid ja ametiühingud, erasektor, valitsusvälised organisatsioonid ja kõik organisatsioonid, kes tavaliselt kuuluvad valitsusega seotud nõuandekomisjonidesse, naiste ja meeste võrdõiguslikkuse saavutamisel oma ametikohtade hierarhias, sealhulgas võrdne osalemine otsuste tegemisel; |
| --- | --- |

21.

tunnustab teisi osalejaid laiema demokraatliku protsessi tähtsa osana ning palub seetõttu nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel edendada ja tervitada jõupingutusi, mida teevad tööandjate organisatsioonid ja ametiühingud, erasektor, valitsusvälised organisatsioonid ja kõik organisatsioonid, kes tavaliselt kuuluvad valitsusega seotud nõuandekomisjonidesse, naiste ja meeste võrdõiguslikkuse saavutamisel oma ametikohtade hierarhias, sealhulgas võrdne osalemine otsuste tegemisel;

| 22. | kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles võimaldama naistel ja meestel aktiivselt osaleda poliitiliste otsuste tegemisel, edendades pere- ja tööelu ühitamist ja tasakaalu selliste meetmete abil nagu lapsevanemaks olemise kulude jagamine võrdselt mõlema lapsevanema tööandjate vahel ning näiteks kättesaadavate ja piisavate laste ja eakate hoolduse teenuste tagamine, ning kutsub komisjoni üles asjakohaste õigusaktide – direktiivide – ettepanekute abil toetama võrdset juurdepääsu teenustele, miinimumsissetulekule ja soolise vägivallata elule; |
| --- | --- |

22.

kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles võimaldama naistel ja meestel aktiivselt osaleda poliitiliste otsuste tegemisel, edendades pere- ja tööelu ühitamist ja tasakaalu selliste meetmete abil nagu lapsevanemaks olemise kulude jagamine võrdselt mõlema lapsevanema tööandjate vahel ning näiteks kättesaadavate ja piisavate laste ja eakate hoolduse teenuste tagamine, ning kutsub komisjoni üles asjakohaste õigusaktide – direktiivide – ettepanekute abil toetama võrdset juurdepääsu teenustele, miinimumsissetulekule ja soolise vägivallata elule;

| 23. | tuletab meelde eeliskohtlemise ja erimeetmete olulisust eri taustaga ja ebasoodsas olukorras olevatest rühmadest pärit inimeste, näiteks puuetega inimeste, sisserändajatest naiste ning etniliste ja seksuaalvähemuste liikmete esindatuse edendamisel otsuseid tegevatel ametikohtadel; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde eeliskohtlemise ja erimeetmete olulisust eri taustaga ja ebasoodsas olukorras olevatest rühmadest pärit inimeste, näiteks puuetega inimeste, sisserändajatest naiste ning etniliste ja seksuaalvähemuste liikmete esindatuse edendamisel otsuseid tegevatel ametikohtadel;

| 24. | võtab arvesse meedia ja hariduse tähtsust naiste poliitikas osalemise edendamisel ja ühiskonna hoiakute muutmisel; rõhutab, et tähtis on suurendada meedia ja eelkõige avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide teadlikkust vajadusest tagada mees- ja naiskandidaatide tasakaalustatud kujutamine valimiste ajal ning jälgida meediat, et teha kindlaks soolised eelarvamused ja vahendid nendega võitlemiseks ning seeläbi edendada püüdlusi stereotüüpide kaotamiseks ja positiivse kuvandi loomiseks naisjuhtidest, sealhulgas naispoliitikutest kui eeskujudest riigi, piirkondlikul ja Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

24.

võtab arvesse meedia ja hariduse tähtsust naiste poliitikas osalemise edendamisel ja ühiskonna hoiakute muutmisel; rõhutab, et tähtis on suurendada meedia ja eelkõige avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide teadlikkust vajadusest tagada mees- ja naiskandidaatide tasakaalustatud kujutamine valimiste ajal ning jälgida meediat, et teha kindlaks soolised eelarvamused ja vahendid nendega võitlemiseks ning seeläbi edendada püüdlusi stereotüüpide kaotamiseks ja positiivse kuvandi loomiseks naisjuhtidest, sealhulgas naispoliitikutest kui eeskujudest riigi, piirkondlikul ja Euroopa tasandil;

| 25. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid, nõukogu ja komisjon edendaksid ja vahetaksid häid tavasid, mis aitavad kaasa sooliselt tasakaalustatud esindatusele otsuseid tegevatel ametikohtadel, suurendades selleks Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi rolli ja vahendeid ning hõlbustades koostööd naiste küsimustega tegelevate valitsusväliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

25.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid, nõukogu ja komisjon edendaksid ja vahetaksid häid tavasid, mis aitavad kaasa sooliselt tasakaalustatud esindatusele otsuseid tegevatel ametikohtadel, suurendades selleks Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi rolli ja vahendeid ning hõlbustades koostööd naiste küsimustega tegelevate valitsusväliste organisatsioonidega;

| 26. | palub liikmesriikidel ja komisjonil – eelkõige vajaduse korral Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi kaasamise teel – koguda, analüüsida ja levitada soo alusel liigitatud andmeid, et jälgida meeste ja naiste võrdset esindatust otsuste tegemisel kõigis sektorites (avalikus ja erasektoris) ning kõigil võimutasanditel, ja kui püstitatud eesmärke ei ole saavutatud, siis edasiste meetmete alusena; julgustab komisjoni jätkama võrreldavate andmete kogumist ja levitamist ELi tasandil, kasutades selleks oma andmebaasi otsuseid tegevatel ametikohtadel olevate naiste ja meeste kohta, ning palub komisjonil koostada saadud andmete põhjal soolise tasakaalu teemaline Euroopa kaart, mis sisaldab andmeid ühiste näitajate põhjal liidu, riikide ja piirkondlikul tasandil toimunud iga-aastase soolise tasakaalu muutuse kohta;






  — | soolise tasakaalu edendamise eesmärgid, mis on väljendatud esindatuse protsendimäärana ning integreeritud liikmesriikide ja seadusandlikku võimu omavate Euroopa piirkondade õigusaktidesse, et reguleerida nende valimisprotsesse; |
| --- | --- | --- |

26.

palub liikmesriikidel ja komisjonil – eelkõige vajaduse korral Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi kaasamise teel – koguda, analüüsida ja levitada soo alusel liigitatud andmeid, et jälgida meeste ja naiste võrdset esindatust otsuste tegemisel kõigis sektorites (avalikus ja erasektoris) ning kõigil võimutasanditel, ja kui püstitatud eesmärke ei ole saavutatud, siis edasiste meetmete alusena; julgustab komisjoni jätkama võrreldavate andmete kogumist ja levitamist ELi tasandil, kasutades selleks oma andmebaasi otsuseid tegevatel ametikohtadel olevate naiste ja meeste kohta, ning palub komisjonil koostada saadud andmete põhjal soolise tasakaalu teemaline Euroopa kaart, mis sisaldab andmeid ühiste näitajate põhjal liidu, riikide ja piirkondlikul tasandil toimunud iga-aastase soolise tasakaalu muutuse kohta;

—

soolise tasakaalu edendamise eesmärgid, mis on väljendatud esindatuse protsendimäärana ning integreeritud liikmesriikide ja seadusandlikku võimu omavate Euroopa piirkondade õigusaktidesse, et reguleerida nende valimisprotsesse;

| — | kummagi soo esindatuse protsendimäär Euroopa, riikide ja piirkondlikes parlamentides ning kohalikes institutsioonides; |
| --- | --- |

—

kummagi soo esindatuse protsendimäär Euroopa, riikide ja piirkondlikes parlamentides ning kohalikes institutsioonides;

| — | kummagi soo esindatuse protsendimäär nimetatud seadusandlike institutsioonide poolt valitavates või kontrollitavates täitevorganites; |
| --- | --- |

—

kummagi soo esindatuse protsendimäär nimetatud seadusandlike institutsioonide poolt valitavates või kontrollitavates täitevorganites;

| 27. | kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendi naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjonile aastaaruande soolise võrdõiguslikkuse edenemise kohta otsuste tegemisel Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendi naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjonile aastaaruande soolise võrdõiguslikkuse edenemise kohta otsuste tegemisel Euroopa Liidus;

| 28. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hindama riikide, kohalike ja Euroopa tasandi eri valimissüsteemide, samuti eri tasanditel rakendatavate meetmete ja heade tavade mõju naiste tasakaalustatud esindatusele; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hindama riikide, kohalike ja Euroopa tasandi eri valimissüsteemide, samuti eri tasanditel rakendatavate meetmete ja heade tavade mõju naiste tasakaalustatud esindatusele;

Sooliselt tasakaalustatud esindatuse edendamine välissuhetes

| 29. | tuletab meelde oma nõudmist tagada sooline võrdsus Euroopa välisteenistuse töötajate ametissemääramise kõigil tasanditel; kutsub välisteenistust üles edendama naiste osalemist otsuste tegemisel Euroopa Liidu välissuhetes ning tagama, et kõik ELi esindavad delegatsioonid austavad oma koosseisu puhul soolise võrdsuse põhimõtet ning naistele ja meestele selles kontekstis antav kõneaeg on tasakaalus; juhib tähelepanu vajadusele suurendada nende naiste arvu, kes tegutsevad vahendajatena ja pealäbirääkijatena protsessides, et vaadelda olukorda inimõiguste ja korruptsiooni vältimise seisukohast, ning rahu tagamisel, samuti muudel läbirääkimistel, näiteks rahvusvahelistel kaubandus- ja keskkonnaläbirääkimistel; |
| --- | --- |

29.

tuletab meelde oma nõudmist tagada sooline võrdsus Euroopa välisteenistuse töötajate ametissemääramise kõigil tasanditel; kutsub välisteenistust üles edendama naiste osalemist otsuste tegemisel Euroopa Liidu välissuhetes ning tagama, et kõik ELi esindavad delegatsioonid austavad oma koosseisu puhul soolise võrdsuse põhimõtet ning naistele ja meestele selles kontekstis antav kõneaeg on tasakaalus; juhib tähelepanu vajadusele suurendada nende naiste arvu, kes tegutsevad vahendajatena ja pealäbirääkijatena protsessides, et vaadelda olukorda inimõiguste ja korruptsiooni vältimise seisukohast, ning rahu tagamisel, samuti muudel läbirääkimistel, näiteks rahvusvahelistel kaubandus- ja keskkonnaläbirääkimistel;

| 30. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama piisava rahalise ja tehnilise abi andmist eriprogrammidele, mille eesmärk on koolituste, kodanikuhariduse ning meedia ja kohalike valitsusväliste organisatsioonide kaasamise abil suurendada naiste osalemist valimisprotsessides, lisaks selliste üldhariduslike programmide rahastamisele, mis suurendavad kodanikuteadlikkust soolisest võrdõiguslikkusest, kõrvaldavad soolisi stereotüüpe ja juurdunud eelarvamusi naiste suhtes; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama piisava rahalise ja tehnilise abi andmist eriprogrammidele, mille eesmärk on koolituste, kodanikuhariduse ning meedia ja kohalike valitsusväliste organisatsioonide kaasamise abil suurendada naiste osalemist valimisprotsessides, lisaks selliste üldhariduslike programmide rahastamisele, mis suurendavad kodanikuteadlikkust soolisest võrdõiguslikkusest, kõrvaldavad soolisi stereotüüpe ja juurdunud eelarvamusi naiste suhtes;

| 31. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles võtma meetmeid, et edendada naiste tasakaalustatud esindatust kõikidel tasanditel poliitilises elus rahvusvahelistes organisatsioonides, näiteks ÜROs, valitsustes ja riikide parlamentides, aga ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil ja kohalikes asutustes ning suurendada nende eesmärkide edendamiseks koostööd teiste osapooltega rahvusvahelisel tasandil, näiteks ÜRO naiste õigusi edendava agentuuriga (UN WOMEN) ja Parlamentidevahelise Liiduga; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles võtma meetmeid, et edendada naiste tasakaalustatud esindatust kõikidel tasanditel poliitilises elus rahvusvahelistes organisatsioonides, näiteks ÜROs, valitsustes ja riikide parlamentides, aga ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil ja kohalikes asutustes ning suurendada nende eesmärkide edendamiseks koostööd teiste osapooltega rahvusvahelisel tasandil, näiteks ÜRO naiste õigusi edendava agentuuriga (UN WOMEN) ja Parlamentidevahelise Liiduga;

| 32. | kutsub Euroopa Parlamendi poliitikaosakondi üles tagama, et delegatsioonidele antavad teated sisaldavad alati soolist mõõdet ja rõhutavad soolise võrdõiguslikkuse seisukohast tähtsaid küsimusi; |
| --- | --- |

32.

kutsub Euroopa Parlamendi poliitikaosakondi üles tagama, et delegatsioonidele antavad teated sisaldavad alati soolist mõõdet ja rõhutavad soolise võrdõiguslikkuse seisukohast tähtsaid küsimusi;

*

* *

| 33. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

33.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  Nõukogu järelduste lisa, 7. märts 2011.

(2)  EÜT L 154, 27.6.2000, lk 34.

(3)  EÜT L 319, 10.12.1996, lk 11.

(4)  EÜT C 346, 4.12.2000, lk 82.

(5)  Vt naiste ja meeste esindatust otsuste tegemisel käsitleva Euroopa Komisjoni andmebaasi kord kvartalis toimuvat ajakohastust.

---

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/18 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/18

---

Teisipäev, 13. märts 2012Euroopa ühistu põhikiri ja töötajate kaasamine

P7_TA(2012)0071

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2012. aasta resolutsioon Euroopa ühistu põhikirja ja töötajate kaasamise kohta (2011/2116(INI))

2013/C 251 E/03

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 4, 54 ja 151–154, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 4, 54 ja 151–154,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 3. juuni 2002. aasta soovitust nr 193 ühistute edendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 3. juuni 2002. aasta soovitust nr 193 ühistute edendamise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2157/2001 Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2157/2001 Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1435/2003 Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1435/2003 Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/86/EÜ, millega täiendatakse Euroopa ühingu põhikirja töötajate kaasamise suhtes (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/86/EÜ, millega täiendatakse Euroopa ühingu põhikirja töötajate kaasamise suhtes (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2003. aasta direktiivi 2003/72/EÜ, millega täiendatakse Euroopa ühistu põhikirja töötajate kaasamise osas (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2003. aasta direktiivi 2003/72/EÜ, millega täiendatakse Euroopa ühistu põhikirja töötajate kaasamise osas (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. veebruari 2004. aasta teatist ühistute edendamise kohta Euroopas (COM(2004)0018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. veebruari 2004. aasta teatist ühistute edendamise kohta Euroopas (COM(2004)0018),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. oktoobri 2010. aasta teatist „Ühtse turu akt. Kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus. 50 ettepanekut ühise tööturu ja ettevõtlusmaastiku ning omavahelise kaubavahetuse parendamiseks” (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. oktoobri 2010. aasta teatist „Ühtse turu akt. Kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus. 50 ettepanekut ühise tööturu ja ettevõtlusmaastiku ning omavahelise kaubavahetuse parendamiseks” (COM(2010)0608),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2010. aasta teatist „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik” (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2010. aasta teatist „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik” (COM(2010)0758),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatist „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks. „Üheskoos uue majanduskasvu eest””(COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatist „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks. „Üheskoos uue majanduskasvu eest””(COM(2011)0206),

| — | võttes arvesse koondaruannet direktiivi 2003/72/EÜ kohta, millega täiendatakse Euroopa ühistu põhikirja töötajate kaasamise osas (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koondaruannet direktiivi 2003/72/EÜ kohta, millega täiendatakse Euroopa ühistu põhikirja töötajate kaasamise osas (5);

| — | võttes arvesse uurimust, milles käsitletakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1435/2003 (Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta) rakendamist (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uurimust, milles käsitletakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1435/2003 (Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta) rakendamist (6),

| — | võttes arvesse ÜRO rahvusvahelist ühistute aastat 2012 (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO rahvusvahelist ühistute aastat 2012 (7),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni aruannet „Koostööl põhineva majandusmudeli vastupanuvõime kriisi ajal” (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni aruannet „Koostööl põhineva majandusmudeli vastupanuvõime kriisi ajal” (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust „Ettevõtluse vormide mitmekesisus” (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust „Ettevõtluse vormide mitmekesisus” (9),

| — | võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni sotsiaalmajanduse kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni sotsiaalmajanduse kohta (10),

| — | võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni direktiivi 2002/14/EÜ (millega kehtestatakse töötajate teavitamise ja nõustamise üldraamistik Euroopa Ühenduses) kohaldamise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni direktiivi 2002/14/EÜ (millega kehtestatakse töötajate teavitamise ja nõustamise üldraamistik Euroopa Ühenduses) kohaldamise kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 5. juuni 2003. aasta resolutsiooni töötajate finantsosaluse edendamise raamistiku kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuni 2003. aasta resolutsiooni töötajate finantsosaluse edendamise raamistiku kohta (12),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. septembri 2010. aasta aruannet nõukogu 22. juuli 2003. aasta direktiivi 2003/72/EÜ (millega täiendatakse Euroopa ühistu põhikirja töötajate kaasamise osas) läbivaatamise kohta (COM(2010)0481), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. septembri 2010. aasta aruannet nõukogu 22. juuli 2003. aasta direktiivi 2003/72/EÜ (millega täiendatakse Euroopa ühistu põhikirja töötajate kaasamise osas) läbivaatamise kohta (COM(2010)0481),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning õiguskomisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0432/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning õiguskomisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0432/2011),

| A. | arvestades, et ühistud tegutsevad oma liikmete ja klientide huvides ning pakuvad lahendusi ühiskondlikele probleemidele; arvestades, et ühistute eesmärk on tagada pikaajalise ja jätkusuutliku ettevõtluspoliitikaga liikmete võimalikult suur kasu ja nende elatusvahendid ning asetada oma äristrateegias kesksele kohale klientide, töötajate ja liikmete heaolu kogu piirkonnas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ühistud tegutsevad oma liikmete ja klientide huvides ning pakuvad lahendusi ühiskondlikele probleemidele; arvestades, et ühistute eesmärk on tagada pikaajalise ja jätkusuutliku ettevõtluspoliitikaga liikmete võimalikult suur kasu ja nende elatusvahendid ning asetada oma äristrateegias kesksele kohale klientide, töötajate ja liikmete heaolu kogu piirkonnas;

| B. | arvestades, et ühistud on oma olemuse tõttu seotud piirkonnaga, kus nad asuvad, ning seetõttu on neil tähtis roll kohaliku arengu edendamisel, mis on oluline tegur tõelise sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamiseks; arvestades, et ühistute oluline aspekt on pideva koolituse finantseerimine sotsiaalse vastutuse ja ettevõtluse valdkonnas, mida ei võeta veel täielikult arvesse teistes sotsiaalset osalust käsitlevates vahendites; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ühistud on oma olemuse tõttu seotud piirkonnaga, kus nad asuvad, ning seetõttu on neil tähtis roll kohaliku arengu edendamisel, mis on oluline tegur tõelise sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamiseks; arvestades, et ühistute oluline aspekt on pideva koolituse finantseerimine sotsiaalse vastutuse ja ettevõtluse valdkonnas, mida ei võeta veel täielikult arvesse teistes sotsiaalset osalust käsitlevates vahendites;

| C. | arvestades, et ühistutes peab liikmete osalus olema prioriteet ning see peab väljenduma ühistu juhtimises ja omandistruktuuris; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühistutes peab liikmete osalus olema prioriteet ning see peab väljenduma ühistu juhtimises ja omandistruktuuris;

| D. | arvestades, et ühistud on ELi majanduse oluline osa ning sotsiaalse innovatsiooni tähtsamaid tõukejõude, mis aitavad seetõttu eelkõige säilitada infrastruktuuri ja kohalikke teenuseid eeskätt maapiirkondades ja linnastutes, ning arvestades, et ELis on 160 000 ühistut, mille omanikeks on rohkem kui neljandik kõigist ELi kodanikest ja mis pakuvad tööd ligikaudu 5,4 miljonile töötajale; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ühistud on ELi majanduse oluline osa ning sotsiaalse innovatsiooni tähtsamaid tõukejõude, mis aitavad seetõttu eelkõige säilitada infrastruktuuri ja kohalikke teenuseid eeskätt maapiirkondades ja linnastutes, ning arvestades, et ELis on 160 000 ühistut, mille omanikeks on rohkem kui neljandik kõigist ELi kodanikest ja mis pakuvad tööd ligikaudu 5,4 miljonile töötajale;

| E. | arvestades, et ühistud konkureerivad paljudes majandusvaldkondades investorite juhitud ettevõtetega ning neil on globaalsetel turgudel märkimisväärne majanduslik võim ja tihti jäävad isegi riikidevahelised ühistud seotuks kohalike vajadustega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ühistud konkureerivad paljudes majandusvaldkondades investorite juhitud ettevõtetega ning neil on globaalsetel turgudel märkimisväärne majanduslik võim ja tihti jäävad isegi riikidevahelised ühistud seotuks kohalike vajadustega;

| F. | arvestades, et ühistupangad on oma koostööl põhineva majandusmudeli tõttu osutunud finantskriisi tingimustes tähelepanuväärselt jätkusuutlikuks ja vastupidavaks; arvestades, et tänu koostööl põhinevale majandusmudelile on ühistute käive kriisi ajal kasvanud ja nende majandusareng kiirenenud ning nende puhul ei esine nii palju pankrotte ja vallandamist; arvestades, et ühistud pakuvad ka kvaliteetset, kaasavat ja kriisidele vastupidavat tööhõivet ning sageli on nendes kõrge naiste ja sisserändajate tööhõive osakaal; arvestades, et ühistud aitavad tagada piirkondade jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu, pakkudes kohalikke töökohti, mida ei saa ümber paigutada; arvestades, et ühistuid võib pidada õnnestunud ja kaasaegseks sotsiaalmajanduslikuks lähenemisviisiks, mis aitavad tagada kindlaid tööalaseid väljavaateid ja võimaldavad töötajatel planeerida elu paindlikult oma kodukohas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ühistupangad on oma koostööl põhineva majandusmudeli tõttu osutunud finantskriisi tingimustes tähelepanuväärselt jätkusuutlikuks ja vastupidavaks; arvestades, et tänu koostööl põhinevale majandusmudelile on ühistute käive kriisi ajal kasvanud ja nende majandusareng kiirenenud ning nende puhul ei esine nii palju pankrotte ja vallandamist; arvestades, et ühistud pakuvad ka kvaliteetset, kaasavat ja kriisidele vastupidavat tööhõivet ning sageli on nendes kõrge naiste ja sisserändajate tööhõive osakaal; arvestades, et ühistud aitavad tagada piirkondade jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu, pakkudes kohalikke töökohti, mida ei saa ümber paigutada; arvestades, et ühistuid võib pidada õnnestunud ja kaasaegseks sotsiaalmajanduslikuks lähenemisviisiks, mis aitavad tagada kindlaid tööalaseid väljavaateid ja võimaldavad töötajatel planeerida elu paindlikult oma kodukohas;

| G. | arvestades, et finants- ja majanduskriis on näidanud, et õigusliku vormi atraktiivsust ei saa käsitleda üksnes osanike vaatenurgast; juhtides tähelepanu asjaolule, et sotsiaalse organisatsioonina kannab ettevõte vastutust osanike, töötajate, võlausaldajate ja ühiskonna ees ning seda tuleb hindamisel arvesse võtta; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et finants- ja majanduskriis on näidanud, et õigusliku vormi atraktiivsust ei saa käsitleda üksnes osanike vaatenurgast; juhtides tähelepanu asjaolule, et sotsiaalse organisatsioonina kannab ettevõte vastutust osanike, töötajate, võlausaldajate ja ühiskonna ees ning seda tuleb hindamisel arvesse võtta;

| H. | arvestades, et ühistuid ja töötajate osalust käsitlevad õigusaktid erinevad ELi lõikes oluliselt; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ühistuid ja töötajate osalust käsitlevad õigusaktid erinevad ELi lõikes oluliselt;

| I. | arvestades, et Euroopa ühistu põhikiri on siiani ainus ELi tasandi sotsiaalmajanduslik õiguslik vorm, sest komisjon võttis 2003. aastal tagasi ettepanekud assotsiatsiooni ja vastastikkuse kindlustusseltsi kohta ning Euroopa sihtasutuse põhikiri on alles väljatöötamisel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa ühistu põhikiri on siiani ainus ELi tasandi sotsiaalmajanduslik õiguslik vorm, sest komisjon võttis 2003. aastal tagasi ettepanekud assotsiatsiooni ja vastastikkuse kindlustusseltsi kohta ning Euroopa sihtasutuse põhikiri on alles väljatöötamisel;

| J. | arvestades, et Euroopa sihtasutuse põhikirja kasutusele võtmisega soovitakse soodustada siseturu arengut seda liiki äriühingute tegevuse hõlbustamisega ELi tasandil; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa sihtasutuse põhikirja kasutusele võtmisega soovitakse soodustada siseturu arengut seda liiki äriühingute tegevuse hõlbustamisega ELi tasandil;

| K. | arvestades, et Euroopa ühistu põhikirja kasutusele võtmine on oluline sündmus koostööl põhineva majandusmudeli tunnustamise protsessis nii ELi tasandil kui ka liikmesriikides, kus ühistu kontseptsioon on ajaloolistel põhjustel oma hea maine kaotanud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa ühistu põhikirja kasutusele võtmine on oluline sündmus koostööl põhineva majandusmudeli tunnustamise protsessis nii ELi tasandil kui ka liikmesriikides, kus ühistu kontseptsioon on ajaloolistel põhjustel oma hea maine kaotanud;

| L. | arvestades, et Euroopa ühistute eeliseks on töötajate kaasamine riikidevahelisel tasandil, eelkõige seoses töötajate õigusega osaleda juhatuse töös; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa ühistute eeliseks on töötajate kaasamine riikidevahelisel tasandil, eelkõige seoses töötajate õigusega osaleda juhatuse töös;

| M. | arvestades, et strateegia „Euroopa 2020” nõuab majandust, mis põhineb kõrgel tööhõivemääral ja tagab majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse, ning see eeldab tugevat sotsiaalmajandust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et strateegia „Euroopa 2020” nõuab majandust, mis põhineb kõrgel tööhõivemääral ja tagab majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse, ning see eeldab tugevat sotsiaalmajandust;

| N. | arvestades, et ÜRO rahvusvaheline ühistute aasta 2012 pakub suurepärast võimalust koostööl põhineva majandusmudeli edendamiseks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ÜRO rahvusvaheline ühistute aasta 2012 pakub suurepärast võimalust koostööl põhineva majandusmudeli edendamiseks;

Ühistud ELis

| 1. | tuletab meelde, et ühistud ja muud sotsiaalmajanduslikud ettevõtted on ELi sotsiaalmudeli ja ühtse turu osa ning seetõttu tuleks neid selgelt tunnustada ja toetada, nagu on sätestatud mõne liikmesriigi põhiseaduses ja paljudes ELi keskse tähtsusega dokumentides; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et ühistud ja muud sotsiaalmajanduslikud ettevõtted on ELi sotsiaalmudeli ja ühtse turu osa ning seetõttu tuleks neid selgelt tunnustada ja toetada, nagu on sätestatud mõne liikmesriigi põhiseaduses ja paljudes ELi keskse tähtsusega dokumentides;

| 2. | tuletab meelde, et ühistud võiksid olla järjekordne etapp ELi siseturu väljakujundamisel, aidata vähendada olemasolevaid piiriüleseid takistusi ning suurendada siseturu konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et ühistud võiksid olla järjekordne etapp ELi siseturu väljakujundamisel, aidata vähendada olemasolevaid piiriüleseid takistusi ning suurendada siseturu konkurentsivõimet;

| 3. | juhib tähelepanu asjaolule, et nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1435/2003 Euroopa ühistu (SCE) põhikirja (edaspidi põhikiri) kohta ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta direktiiv 2003/72/EÜ, millega täiendatakse Euroopa ühistu põhikirja töötajate kaasamise osas (edaspidi „direktiiv”), on omavahel tihedalt seotud; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu asjaolule, et nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1435/2003 Euroopa ühistu (SCE) põhikirja (edaspidi põhikiri) kohta ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta direktiiv 2003/72/EÜ, millega täiendatakse Euroopa ühistu põhikirja töötajate kaasamise osas (edaspidi „direktiiv”), on omavahel tihedalt seotud;

| 4. | tervitab komisjoni teatist COM(2012)0072; kiidab heaks komisjoni kavatsuse muuta põhikirja määrust, kindlustades samas ühistuomaseid elemente, ja avaldab heameelt asjaolu üle, et sellega kaasneb konsultatsioon sidusrühmadega; palub selle protsessi käigus võtta arvesse parlamendi seisukohta Euroopa ühistu teemal; |
| --- | --- |

4.

tervitab komisjoni teatist COM(2012)0072; kiidab heaks komisjoni kavatsuse muuta põhikirja määrust, kindlustades samas ühistuomaseid elemente, ja avaldab heameelt asjaolu üle, et sellega kaasneb konsultatsioon sidusrühmadega; palub selle protsessi käigus võtta arvesse parlamendi seisukohta Euroopa ühistu teemal;

| 5. | tõdeb kahetsusega asjaolu, et Euroopa ühistud ei ole veel edu saavutanud, kuna seda ettevõtlusvormi kasutatakse harva (enne 2010. aastat loodi kõigest 17 Euroopa ühistut, milles töötab kokku 32 töötajat) (13); rõhutab, need kõnekad arvud annavad tunnistust sellest, et põhikiri ei võimalda arvestada piisavalt Euroopa ühistute erisustega, ehkki ettevõtjad on avaldanud huvi Euroopa ühistu loomise vastu; väljendab heameelt asjaolu üle, et on teostatud põhikirja põhjalik hindamine, et teha kindlaks, miks see on olnud nii väheatraktiivne ja miks seda on nii vähe kasutatud ning mida saab teha, et korvata kogemuste puudumine põhikirja rakendamisel ja ületada muud takistused; |
| --- | --- |

5.

tõdeb kahetsusega asjaolu, et Euroopa ühistud ei ole veel edu saavutanud, kuna seda ettevõtlusvormi kasutatakse harva (enne 2010. aastat loodi kõigest 17 Euroopa ühistut, milles töötab kokku 32 töötajat) (13); rõhutab, need kõnekad arvud annavad tunnistust sellest, et põhikiri ei võimalda arvestada piisavalt Euroopa ühistute erisustega, ehkki ettevõtjad on avaldanud huvi Euroopa ühistu loomise vastu; väljendab heameelt asjaolu üle, et on teostatud põhikirja põhjalik hindamine, et teha kindlaks, miks see on olnud nii väheatraktiivne ja miks seda on nii vähe kasutatud ning mida saab teha, et korvata kogemuste puudumine põhikirja rakendamisel ja ületada muud takistused;

| 6. | märgib, et Euroopa ühistu vormi kasutamine piirdub tihti teisejärguliste ühistutega, mis koosnevad ainult juriidilistest isikutest, nagu vastastikused ühingud, millel ei ole Euroopa põhikirja, kuid mis soovivad kasutada sotsiaalmajandusega seonduvat õiguslikku staatust, ja suured ettevõtted; märgib, et väikestel ühistutel, mis moodustavad Euroopa ühistuliikumise enamuse, on keeruline Euroopa ühistu vormi kasutada; |
| --- | --- |

6.

märgib, et Euroopa ühistu vormi kasutamine piirdub tihti teisejärguliste ühistutega, mis koosnevad ainult juriidilistest isikutest, nagu vastastikused ühingud, millel ei ole Euroopa põhikirja, kuid mis soovivad kasutada sotsiaalmajandusega seonduvat õiguslikku staatust, ja suured ettevõtted; märgib, et väikestel ühistutel, mis moodustavad Euroopa ühistuliikumise enamuse, on keeruline Euroopa ühistu vormi kasutada;

Töötajate osalemine Euroopa ühistus

| 7. | peab kiiduväärseks asjaolu, et töötajate osalust käsitlevaid sätteid peetakse Euroopa ühistu põhiaspektiks; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et need sätted peaksid vastama ühistute erilise laadiga seotud nõuetele; |
| --- | --- |

7.

peab kiiduväärseks asjaolu, et töötajate osalust käsitlevaid sätteid peetakse Euroopa ühistu põhiaspektiks; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et need sätted peaksid vastama ühistute erilise laadiga seotud nõuetele;

| 8. | juhib tähelepanu asjaolule, et mitu liikmesriiki ei ole üle võtnud töötajate õigusi käsitleva direktiivi artikleid, sealhulgas soolist võrdõiguslikkust puudutavaid sätteid, mistõttu on tekkinud hulgaliselt puudujääke töötajate osalemise menetluste järelevalve ja rakendamise osas ning rõhutab, et puudujäägid tuleb kõrvaldada, et hoida ära Euroopa ühistu korra kuritarvitamine; tõdeb kahetsusega asjaolu, et standardeeskirjades, mis käsitlevad töötajate osalust juhatuses, ei ole kehtestatud töötajate osaluse nõuet; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu asjaolule, et mitu liikmesriiki ei ole üle võtnud töötajate õigusi käsitleva direktiivi artikleid, sealhulgas soolist võrdõiguslikkust puudutavaid sätteid, mistõttu on tekkinud hulgaliselt puudujääke töötajate osalemise menetluste järelevalve ja rakendamise osas ning rõhutab, et puudujäägid tuleb kõrvaldada, et hoida ära Euroopa ühistu korra kuritarvitamine; tõdeb kahetsusega asjaolu, et standardeeskirjades, mis käsitlevad töötajate osalust juhatuses, ei ole kehtestatud töötajate osaluse nõuet;

| 9. | on siiski rahul sellega, et lisaks direktiivi nõuetekohasele ülevõtmisele on mõned liikmesriigid läinud tegelikult direktiivi nõuetest kaugemalegi; |
| --- | --- |

9.

on siiski rahul sellega, et lisaks direktiivi nõuetekohasele ülevõtmisele on mõned liikmesriigid läinud tegelikult direktiivi nõuetest kaugemalegi;

| 10. | kutsub siiski komisjoni üles täpselt jälgima direktiivi 2003/72/EÜ kohaldamist, et ära hoida selle väärkasutust, mille eesmärk on töötajatelt nende õiguste äravõtmine; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks vastu vajalikud meetmed direktiivi artikli 13 nõuetekohase ülevõtmise tagamiseks; |
| --- | --- |

10.

kutsub siiski komisjoni üles täpselt jälgima direktiivi 2003/72/EÜ kohaldamist, et ära hoida selle väärkasutust, mille eesmärk on töötajatelt nende õiguste äravõtmine; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks vastu vajalikud meetmed direktiivi artikli 13 nõuetekohase ülevõtmise tagamiseks;

| 11. | märgib, et direktiivi artiklis 17 on sätestatud, et komisjon peab hindama direktiivi rakendamist ja vajadusel seda muutma; rõhutab, et põhikirja vähene kasutamine takistab direktiivi nõuetekohast hindamist; |
| --- | --- |

11.

märgib, et direktiivi artiklis 17 on sätestatud, et komisjon peab hindama direktiivi rakendamist ja vajadusel seda muutma; rõhutab, et põhikirja vähene kasutamine takistab direktiivi nõuetekohast hindamist;

| 12. | märgib, et direktiiv tuleks läbi vaadata alles pärast põhikirja läbivaatamist, palub lihtsustamise ja arukama reguleerimise huvides kaaluda töötajate osalust käsitlevate sätete lisamist otse põhikirja; |
| --- | --- |

12.

märgib, et direktiiv tuleks läbi vaadata alles pärast põhikirja läbivaatamist, palub lihtsustamise ja arukama reguleerimise huvides kaaluda töötajate osalust käsitlevate sätete lisamist otse põhikirja;

| 13. | rõhutab, et direktiivi läbivaatamise käigus tuleks pöörata tähelepanu ühistute töötajate erivajadustele, muu hulgas võimalusele olla samal ajal nii ühistu omanik kui ka selle töötaja; kutsub komisjoni üles töötama välja vahendid, mis teeks töötajate ja kasutajate ühistute omanikuks olemise hõlpsamaks; seab eesmärgiks asjaolu, et töötajate osalus ettevõtetes muutuks kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides enesestmõistetavaks; toetab töötajate suuremat osalust piiriülestes ettevõtlusvormides ning loodab, et see ei piirdu väikseima ühisosaga; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et direktiivi läbivaatamise käigus tuleks pöörata tähelepanu ühistute töötajate erivajadustele, muu hulgas võimalusele olla samal ajal nii ühistu omanik kui ka selle töötaja; kutsub komisjoni üles töötama välja vahendid, mis teeks töötajate ja kasutajate ühistute omanikuks olemise hõlpsamaks; seab eesmärgiks asjaolu, et töötajate osalus ettevõtetes muutuks kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides enesestmõistetavaks; toetab töötajate suuremat osalust piiriülestes ettevõtlusvormides ning loodab, et see ei piirdu väikseima ühisosaga;

| 14. | väljendab heameelt määruse (EÜ) nr 1435/2003 (Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta) rakendamist käsitleva uuringu (14) järelduste üle, eelkõige Euroopa ühistu propageerimise meetmete kohta, mis hõlmavad ühistuõiguse nõustajatele ja sotsiaalpartneritele suunatud teadlikkuse suurendamise koolitusprogramme ning ühistute piiriülese koostöö edendamist; |
| --- | --- |

14.

väljendab heameelt määruse (EÜ) nr 1435/2003 (Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta) rakendamist käsitleva uuringu (14) järelduste üle, eelkõige Euroopa ühistu propageerimise meetmete kohta, mis hõlmavad ühistuõiguse nõustajatele ja sotsiaalpartneritele suunatud teadlikkuse suurendamise koolitusprogramme ning ühistute piiriülese koostöö edendamist;

| 15. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ergutama ühistuid suurendama naiste osalust spetsiaalses läbirääkimisorganis ning rakendama mitmekesisust edendavaid meetmeid, mis võimaldaksid tagada soolise võrdõiguslikkuse töö- ja eraelus ning eelkõige suurendada naiste esindatust juhtivatel ametikohtadel; kutsub komisjoni üles võtma soolist mõõdet arvesse järelevalve teostamisel direktiivi nõuetekohase rakendamise üle, samuti Euroopa ühistu määruse hilisemal läbivaatamisel; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ergutama ühistuid suurendama naiste osalust spetsiaalses läbirääkimisorganis ning rakendama mitmekesisust edendavaid meetmeid, mis võimaldaksid tagada soolise võrdõiguslikkuse töö- ja eraelus ning eelkõige suurendada naiste esindatust juhtivatel ametikohtadel; kutsub komisjoni üles võtma soolist mõõdet arvesse järelevalve teostamisel direktiivi nõuetekohase rakendamise üle, samuti Euroopa ühistu määruse hilisemal läbivaatamisel;

| 16. | nõuab tungivalt, et komisjon lisaks juhtivatel ametikohtadel ning riigi osalusega ja börsil noteeritud äriühingute nõukogudes naiste parema esindatuse tagamiseks Euroopa ühistud võimalikesse Euroopa Liidu õigusaktidesse, kui ettevõtjad ei saavuta vabatahtlikkuse alusel 2015. aastaks 30 % eesmärki ja 2020. aastaks 40 % eesmärki; |
| --- | --- |

16.

nõuab tungivalt, et komisjon lisaks juhtivatel ametikohtadel ning riigi osalusega ja börsil noteeritud äriühingute nõukogudes naiste parema esindatuse tagamiseks Euroopa ühistud võimalikesse Euroopa Liidu õigusaktidesse, kui ettevõtjad ei saavuta vabatahtlikkuse alusel 2015. aastaks 30 % eesmärki ja 2020. aastaks 40 % eesmärki;

Põhikirja tulevik

| 17. | rõhutab, et liigse keerukuse tõttu täidab põhikiri vaid osaliselt ühistute vajadusi ning seda tuleks lihtsustada ja muuta kõigile arusaadavaks, et muuta see kasutajasõbralikumaks, kergemini mõistetavaks ja paremini kohaldatavaks, et oleks tagatud kõikide töötajate õigus saada teavet, olla ära kuulatud ja osaleda otsustamisel; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et liigse keerukuse tõttu täidab põhikiri vaid osaliselt ühistute vajadusi ning seda tuleks lihtsustada ja muuta kõigile arusaadavaks, et muuta see kasutajasõbralikumaks, kergemini mõistetavaks ja paremini kohaldatavaks, et oleks tagatud kõikide töötajate õigus saada teavet, olla ära kuulatud ja osaleda otsustamisel;

| 18. | juhib tähelepanu ühistutega seotud tavade ja seaduste erinevusele ELis; rõhutab, et põhikirjas peaks olema sätestatud Euroopa ühistute autonoomne õigusraamistik, mis eksisteerib kõrvuti kehtiva riikliku ühistuõigusega, mistõttu ei järgneks kohest ühtlustamist; |
| --- | --- |

18.

juhib tähelepanu ühistutega seotud tavade ja seaduste erinevusele ELis; rõhutab, et põhikirjas peaks olema sätestatud Euroopa ühistute autonoomne õigusraamistik, mis eksisteerib kõrvuti kehtiva riikliku ühistuõigusega, mistõttu ei järgneks kohest ühtlustamist;

| 19. | rõhutab, et Euroopa ühistu põhikirja ei tohiks muuta atraktiivsemaks normide leevendamisega; on arvamusel, et põhikirja läbivaatamine peab tagama sellist tüüpi ettevõtetele suurema tunnustuse ELis; rõhutab, et ühistute majanduslik kaal, jätkusuutlikkus kriisi tingimustes ja väärtused, millele nad toetuvad, näitavad selgelt nende asjakohasust tänases ELis ning õigustavad põhikirja läbivaatamist; rõhutab, et tulevastes Euroopa ühistuid käsitlevates ELi algatustes ja meetmetes tuleb keskendada tähelepanu läbipaistvusele, sidusrühmade õiguste kaitsele ning siseriiklike tavade ja traditsioonide austamisele; juhib tähelepanu asjaolule, et teatavatele riiklikele ühistutele pakub põhikirja kasutamine praeguse valdusühingu struktuuri tõttu kahjuks väheseid stiimuleid; rõhutab, et tuleks edendada võimalust eri liikmesriikide riiklike ühistute ühinemiseks; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et Euroopa ühistu põhikirja ei tohiks muuta atraktiivsemaks normide leevendamisega; on arvamusel, et põhikirja läbivaatamine peab tagama sellist tüüpi ettevõtetele suurema tunnustuse ELis; rõhutab, et ühistute majanduslik kaal, jätkusuutlikkus kriisi tingimustes ja väärtused, millele nad toetuvad, näitavad selgelt nende asjakohasust tänases ELis ning õigustavad põhikirja läbivaatamist; rõhutab, et tulevastes Euroopa ühistuid käsitlevates ELi algatustes ja meetmetes tuleb keskendada tähelepanu läbipaistvusele, sidusrühmade õiguste kaitsele ning siseriiklike tavade ja traditsioonide austamisele; juhib tähelepanu asjaolule, et teatavatele riiklikele ühistutele pakub põhikirja kasutamine praeguse valdusühingu struktuuri tõttu kahjuks väheseid stiimuleid; rõhutab, et tuleks edendada võimalust eri liikmesriikide riiklike ühistute ühinemiseks;

| 20. | rõhutab, et läbivaatamisprotsessi tuleb kaasata kõik sidusrühmad, eelkõige ühistu- ja ametiühinguliikumise sotsiaalpartnerid ning toonitab, et see protsess tuleb kiiresti lõpule viia; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et läbivaatamisprotsessi tuleb kaasata kõik sidusrühmad, eelkõige ühistu- ja ametiühinguliikumise sotsiaalpartnerid ning toonitab, et see protsess tuleb kiiresti lõpule viia;

Tööhõive suurendamine ühistutes ja Euroopa ühistutes ning ühistute tugevdamine kui sotsiaalmajanduse põhielemendid

| 21. | loodab, et komisjon võtab asjakohased meetmed, et oleks tagatud direktiivi täieulatuslik rakendamine; |
| --- | --- |

21.

loodab, et komisjon võtab asjakohased meetmed, et oleks tagatud direktiivi täieulatuslik rakendamine;

| 22. | taunib asjaolu, et komisjon jättis parlamendi soovitused ühistute kohta suures osas tähelepanuta; tuletab meelde, et resolutsioonis (15) nõuti:






  — | sotsiaalmajanduslike ettevõtete erisuste tunnustamist ja arvesse võtmist ELi poliitikas, |
| --- | --- | --- |

22.

taunib asjaolu, et komisjon jättis parlamendi soovitused ühistute kohta suures osas tähelepanuta; tuletab meelde, et resolutsioonis (15) nõuti:

—

sotsiaalmajanduslike ettevõtete erisuste tunnustamist ja arvesse võtmist ELi poliitikas,

| — | meetmete võtmist tagamaks, et Euroopa VKEde vaatluskeskus lisaks oma ülevaadetesse ka sotsiaalmajanduslikud ettevõtted, |
| --- | --- |

—

meetmete võtmist tagamaks, et Euroopa VKEde vaatluskeskus lisaks oma ülevaadetesse ka sotsiaalmajanduslikud ettevõtted,

| — | intensiivsemat dialoogi sotsiaalmajanduslike ettevõtetega, |
| --- | --- |

—

intensiivsemat dialoogi sotsiaalmajanduslike ettevõtetega,

| — | kõnealuste ettevõtete õigusraamistiku tugevdamist liikmesriikides; |
| --- | --- |

—

kõnealuste ettevõtete õigusraamistiku tugevdamist liikmesriikides;

| 23. | tuletab meelde, et komisjon lubas teatises COM(2004)0018 järgida kahtteist tegevussuunda, muu hulgas:






  — | toetada sidusrühmi ja korraldada struktureeritud teabevahetust, |
| --- | --- | --- |

23.

tuletab meelde, et komisjon lubas teatises COM(2004)0018 järgida kahtteist tegevussuunda, muu hulgas:

—

toetada sidusrühmi ja korraldada struktureeritud teabevahetust,

| — | levitada liikmesriikide õigusaktide täiustamiseks parimaid tavasid, |
| --- | --- |

—

levitada liikmesriikide õigusaktide täiustamiseks parimaid tavasid,

| — | koguda ühistute kohta ELi statistikat, |
| --- | --- |

—

koguda ühistute kohta ELi statistikat,

| — | lihtsustada ja vaadata läbi ELi õigusaktid ühistute kohta, |
| --- | --- |

—

lihtsustada ja vaadata läbi ELi õigusaktid ühistute kohta,

| — | algatada konkreetsete vajadustega kohandatud haridusprogramme ja lisada EIFi finantsinstrumentidesse viited ühistutele; |
| --- | --- |

—

algatada konkreetsete vajadustega kohandatud haridusprogramme ja lisada EIFi finantsinstrumentidesse viited ühistutele;

| 24. | taunib asjaolu, et nendest kohustustest on täidetud ainult kolm ja sedagi märkimisväärsete tulemusteta; rõhutab, et sellised puudujäägid piiravad ühistute arengupotentsiaali; |
| --- | --- |

24.

taunib asjaolu, et nendest kohustustest on täidetud ainult kolm ja sedagi märkimisväärsete tulemusteta; rõhutab, et sellised puudujäägid piiravad ühistute arengupotentsiaali;

| 25. | märgib, et ilma vahenditeta ei ole ka tulemusi; rõhutab, et arvestades praegust oskuste hajutatust ja sotsiaalmajanduse valdkonna töötajate arvu komisjonis, tuleks komisjonis kiiresti parandada sotsiaalmajanduse organiseerimist ning suurendada sellele valdkonnale suunatavaid vahendeid; |
| --- | --- |

25.

märgib, et ilma vahenditeta ei ole ka tulemusi; rõhutab, et arvestades praegust oskuste hajutatust ja sotsiaalmajanduse valdkonna töötajate arvu komisjonis, tuleks komisjonis kiiresti parandada sotsiaalmajanduse organiseerimist ning suurendada sellele valdkonnale suunatavaid vahendeid;

| 26. | rõhutab, et kõigis ELi poliitikavaldkondades tuleb tunnustada sotsiaalmajanduslike ettevõtete, sealhulgas ühistute erisusi ja lisandväärtust, kohandades selleks vastavalt riigihankeid, riigiabi ja finantsvaldkonna reguleerimist käsitlevaid õigusakte; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et kõigis ELi poliitikavaldkondades tuleb tunnustada sotsiaalmajanduslike ettevõtete, sealhulgas ühistute erisusi ja lisandväärtust, kohandades selleks vastavalt riigihankeid, riigiabi ja finantsvaldkonna reguleerimist käsitlevaid õigusakte;

| 27. | kutsub liikmesriike üles kehtestama ühistutele soodsamaid tingimusi, näiteks krediidile juurdepääsu ja maksusoodustuste osas; |
| --- | --- |

27.

kutsub liikmesriike üles kehtestama ühistutele soodsamaid tingimusi, näiteks krediidile juurdepääsu ja maksusoodustuste osas;

| 28. | kutsub komisjoni üles võtma arvesse ühistute finantsstruktuuri seoses kapitalinõudeid käsitlevate õigusaktide ning raamatupidamis- ja aruandlusstandarditega; rõhutab, et ühistute osakute tagasiostmist ja jagamatuid ressursse käsitlevad õigusaktid mõjutavad kõiki ühistuid, eelkõige ühistupanku; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni üles võtma arvesse ühistute finantsstruktuuri seoses kapitalinõudeid käsitlevate õigusaktide ning raamatupidamis- ja aruandlusstandarditega; rõhutab, et ühistute osakute tagasiostmist ja jagamatuid ressursse käsitlevad õigusaktid mõjutavad kõiki ühistuid, eelkõige ühistupanku;

| 29. | juhib tähelepanu digitaalse revolutsiooniga kaasnenud konkreetsetele probleemidele, millega puutuvad kokku meediasektor ja eelkõige ühistuna tegutsevad kirjastused; |
| --- | --- |

29.

juhib tähelepanu digitaalse revolutsiooniga kaasnenud konkreetsetele probleemidele, millega puutuvad kokku meediasektor ja eelkõige ühistuna tegutsevad kirjastused;

| 30. | nõuab tungivalt, et komisjon töötaks selle sektori oluliste osiste – sotsiaalmajanduse ja ühistute jaoks välja avatud koordinatsiooni meetodi, millesse oleksid kaasatud nii liikmesriigid kui ka sidusrühmad, et edendada parimate tavade vahetamist ning järk-järgult parandada liikmesriikides ühistutega arvestamist, eelkõige maksustamise, laenude, halduskoormuse ja ettevõtluse toetamise meetmete valdkonnas; |
| --- | --- |

30.

nõuab tungivalt, et komisjon töötaks selle sektori oluliste osiste – sotsiaalmajanduse ja ühistute jaoks välja avatud koordinatsiooni meetodi, millesse oleksid kaasatud nii liikmesriigid kui ka sidusrühmad, et edendada parimate tavade vahetamist ning järk-järgult parandada liikmesriikides ühistutega arvestamist, eelkõige maksustamise, laenude, halduskoormuse ja ettevõtluse toetamise meetmete valdkonnas;

| 31. | peab tervitatavaks asjaolu, et ühtse turu aktis on tunnistatud sotsiaalmajanduse edendamise vajadust ning nõuab tungivalt, et komisjon käivitaks kauaoodatud sotsiaalse ettevõtluse algatuse, mis põhineb koostööpõhimõtetel (16); |
| --- | --- |

31.

peab tervitatavaks asjaolu, et ühtse turu aktis on tunnistatud sotsiaalmajanduse edendamise vajadust ning nõuab tungivalt, et komisjon käivitaks kauaoodatud sotsiaalse ettevõtluse algatuse, mis põhineb koostööpõhimõtetel (16);

| 32. | kutsub komisjoni üles kaaluma Euroopa sotsiaalmajanduse aasta väljakuulutamist; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni üles kaaluma Euroopa sotsiaalmajanduse aasta väljakuulutamist;

| 33. | toetab ettevõtluse toetamise meetmeid eriti ärinõustamise ja töötajate koolituse alal, ning ühistutele rahastamise kättesaadavaks tegemist eelkõige ettevõtte väljaostmise korral töötajate või klientide poolt, kuna selliseid vahendeid ettevõtete päästmiseks kriisi ajal ning perekondlike ettevõtete võõrandamiseks ei osata veel piisavalt hinnata; |
| --- | --- |

33.

toetab ettevõtluse toetamise meetmeid eriti ärinõustamise ja töötajate koolituse alal, ning ühistutele rahastamise kättesaadavaks tegemist eelkõige ettevõtte väljaostmise korral töötajate või klientide poolt, kuna selliseid vahendeid ettevõtete päästmiseks kriisi ajal ning perekondlike ettevõtete võõrandamiseks ei osata veel piisavalt hinnata;

| 34. | rõhutab ühistute kasvavat tähtsust sotsiaalteenuste ja avalike hüvede valdkonnas; rõhutab, et sõltumata tööandja seisundist on selles sektoris vaja tagada korralikud töötingimused ning tegeleda töötervishoiu ja -ohutuse küsimustega; |
| --- | --- |

34.

rõhutab ühistute kasvavat tähtsust sotsiaalteenuste ja avalike hüvede valdkonnas; rõhutab, et sõltumata tööandja seisundist on selles sektoris vaja tagada korralikud töötingimused ning tegeleda töötervishoiu ja -ohutuse küsimustega;

| 35. | rõhutab vajadust tagada, et ühistud annaksid ELi tasandi sotsiaaldialoogi oma panuse; |
| --- | --- |

35.

rõhutab vajadust tagada, et ühistud annaksid ELi tasandi sotsiaaldialoogi oma panuse;

| 36. | rõhutab, et Euroopa ühistul on potentsiaali soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks poliitika ja programmide rakendamise abil eri tasanditel, pöörates erilist tähelepanu haridusele, kutseõppele, ettevõtluse edendamisele ja täiendõppe programmidele; märgib, et soolise võrdõiguslikkuse arvestamine eri tasandi otsuste vastuvõtmisel on majanduslikult kasulik ja loob soodsad tingimused selleks, et andekad ja pädevad inimesed saaksid täita juhtimise ja järelevalvega seotud ülesandeid; rõhutab ka seda, et ühistutegevuse teatavad aspektid võimaldavad paindlikkust, mis soodustab pere- ja tööelu ühitamist; kutsub komisjoni üles töötama välja mehhanismi soolise võrdõiguslikkuse parimate tavade vahetamiseks liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et Euroopa ühistul on potentsiaali soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks poliitika ja programmide rakendamise abil eri tasanditel, pöörates erilist tähelepanu haridusele, kutseõppele, ettevõtluse edendamisele ja täiendõppe programmidele; märgib, et soolise võrdõiguslikkuse arvestamine eri tasandi otsuste vastuvõtmisel on majanduslikult kasulik ja loob soodsad tingimused selleks, et andekad ja pädevad inimesed saaksid täita juhtimise ja järelevalvega seotud ülesandeid; rõhutab ka seda, et ühistutegevuse teatavad aspektid võimaldavad paindlikkust, mis soodustab pere- ja tööelu ühitamist; kutsub komisjoni üles töötama välja mehhanismi soolise võrdõiguslikkuse parimate tavade vahetamiseks liikmesriikide vahel;

| 37. | rõhutab, et Euroopa ühistu võib vastata naiste vajadustele ja parandada nende elatustaset, sest see võimaldab naistele juurdepääsu inimväärse töö pakkumistele, hoiu- ja laenuasutustele, eluasemele, sotsiaalteenustele ning haridusele ja koolitusele; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et Euroopa ühistu võib vastata naiste vajadustele ja parandada nende elatustaset, sest see võimaldab naistele juurdepääsu inimväärse töö pakkumistele, hoiu- ja laenuasutustele, eluasemele, sotsiaalteenustele ning haridusele ja koolitusele;

*

* *

| 38. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

38.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 294, 10.11.2001, lk 1.

(2)  ELT L 207, 18.8.2003, lk 1.

(3)  EÜT L 294, 10.11.2001, lk 22.

(4)  ELT L 207, 18.8.2003, lk 25.

(5)  Koostaja: tööõiguse professor Fernando Valdés Dal-Ré, Labour Asociados Consultores, 2008.

(6)  Läbiviija: ühistute ja sotsiaalse ettevõtluse Euroopa uurimisinstituut Cooperatives Europe, EKAI keskus, 2010.

(7)  ÜRO, A/RES/64/136.

(8)  Johnston Birchall ja Lou Hammond Ketilson, Rahvusvaheline Tööorganisatsioon, 2009.

(9)  ELT C 318, 23.12.2009, lk 22.

(10)  ELT C 76 E, 25.3.2010, lk 16.

(11)  ELT C 76 E, 25.3.2010, lk 11.

(12)  ELT C 68 E, 18.3.2004, lk 429.

(13)  COM(2010)0481.

(14)  8. oktoobri 2009. aasta leping nr SI2.ACPROCE029211200.

(15)  ELT C 76 E, 25.3.2010, lk 16.

(16)  http://www.ica.coop/coop/principles.html.

---

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/24 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/24

---

Teisipäev, 13. märts 2012Bologna protsess

P7_TA(2012)0072

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2012. aasta resolutsioon Euroopa institutsioonide panuse kohta Bologna protsessi tugevdamisse ja arengusse (2011/2180(INI))

2013/C 251 E/04

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 165, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 165,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, eriti selle artiklit 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, eriti selle artiklit 26,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 14, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 14,

| — | võttes arvesse Sorbonne’i ühisdeklaratsiooni Euroopa kõrgharidussüsteemi struktuuri ühtlustamise kohta (Sorbonne’i deklaratsioon) (1), millele Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia ja Ühendkuningriigi haridusministrid 25. mail 1998. aastal Pariisis alla kirjutasid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Sorbonne’i ühisdeklaratsiooni Euroopa kõrgharidussüsteemi struktuuri ühtlustamise kohta (Sorbonne’i deklaratsioon) (1), millele Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia ja Ühendkuningriigi haridusministrid 25. mail 1998. aastal Pariisis alla kirjutasid,

| — | võttes arvesse Bolognas 19. juunil 1999. aastal 29 Euroopa riigi haridusministrite poolt allkirjastatud ühisdeklaratsiooni (Bologna deklaratsioon) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bolognas 19. juunil 1999. aastal 29 Euroopa riigi haridusministrite poolt allkirjastatud ühisdeklaratsiooni (Bologna deklaratsioon) (2),

| — | võttes arvesse 28.–29. aprillil 2009. aastal Leuvenis ja Louvain-la-Neuve’is Euroopa kõrghariduse eest vastutavate ministrite konverentsil avaldatud kommünikeed (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28.–29. aprillil 2009. aastal Leuvenis ja Louvain-la-Neuve’is Euroopa kõrghariduse eest vastutavate ministrite konverentsil avaldatud kommünikeed (3),

| — | võttes arvesse 12. märtsil 2010. aastal 47 riigi haridusministrite poolt vastu võetud Budapesti-Viini deklaratsiooni, millega ametlikult loodi Euroopa kõrgharidusruum (EHEA) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. märtsil 2010. aastal 47 riigi haridusministrite poolt vastu võetud Budapesti-Viini deklaratsiooni, millega ametlikult loodi Euroopa kõrgharidusruum (EHEA) (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. septembri 2005. aasta soovitust liikmesriikide poolt ühtsete lühiajaliste viisade andmise hõlbustamise kohta kolmandate riikide teadlastele, kes reisivad ühenduses teadusliku uurimistegevuse eesmärgil (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. septembri 2005. aasta soovitust liikmesriikide poolt ühtsete lühiajaliste viisade andmise hõlbustamise kohta kolmandate riikide teadlastele, kes reisivad ühenduses teadusliku uurimistegevuse eesmärgil (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta soovitust edasise Euroopa koostöö kohta kõrghariduse kvaliteedi tagamisel (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta soovitust edasise Euroopa koostöö kohta kõrghariduse kvaliteedi tagamisel (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitust Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitust Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (8),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (ET 2020) (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (ET 2020) (9),

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus 26. novembril 2009. aastal kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldusi hariduse rolli arendamise kohta täielikult toimivas teadmiste kolmnurgas (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus 26. novembril 2009. aastal kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldusi hariduse rolli arendamise kohta täielikult toimivas teadmiste kolmnurgas (10),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta järeldusi kõrghariduse rahvusvahelistumise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta järeldusi kõrghariduse rahvusvahelistumise kohta (11),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovitust varakult haridussüsteemist lahkumise vähendamise poliitika kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovitust varakult haridussüsteemist lahkumise vähendamise poliitika kohta (12),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovitust, mis käsitleb juhtalgatust „Noorte liikuvus” – õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovitust, mis käsitleb juhtalgatust „Noorte liikuvus” – õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas (13),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. mai 2006. aasta teatist „Ülikoolide uuendamiskava täitmine: haridus, teadus ja innovatsioon” (COM(2006)0208), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. mai 2006. aasta teatist „Ülikoolide uuendamiskava täitmine: haridus, teadus ja innovatsioon” (COM(2006)0208),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. augusti 2010. aasta teatist „Euroopa digitaalne tegevuskava” (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. augusti 2010. aasta teatist „Euroopa digitaalne tegevuskava” (COM(2010)0245),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. septembri 2011. aasta teatist „Majanduskasvu ja tööhõive toetamine – Euroopa kõrgharidussüsteemide ajakohastamise tegevuskava” (COM(2011)0567), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. septembri 2011. aasta teatist „Majanduskasvu ja tööhõive toetamine – Euroopa kõrgharidussüsteemide ajakohastamise tegevuskava” (COM(2011)0567),

| — | võttes arvesse aruannet „Kõrgharidus Euroopas 2009: Bologna protsessi areng” (Eurydice, Euroopa Komisjon, 2009) (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aruannet „Kõrgharidus Euroopas 2009: Bologna protsessi areng” (Eurydice, Euroopa Komisjon, 2009) (14),

| — | võttes arvesse aruannet „Kõrgharidus Euroopas 2010: Bologna protsessi mõju” (Eurydice, Euroopa Komisjon, 2010) (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aruannet „Kõrgharidus Euroopas 2010: Bologna protsessi mõju” (Eurydice, Euroopa Komisjon, 2010) (15),

| — | võttes arvesse 2007. aastal õppejõudude hulgas korraldatud Eurobaromeetri uuringut kõrgharidusreformi kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2007. aastal õppejõudude hulgas korraldatud Eurobaromeetri uuringut kõrgharidusreformi kohta (16),

| — | võttes arvesse 2009. aastal üliõpilaste hulgas korraldatud Eurobaromeetri uuringut kõrgharidusreformi kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2009. aastal üliõpilaste hulgas korraldatud Eurobaromeetri uuringut kõrgharidusreformi kohta (17),

| — | võttes arvesse Eurostati 16. aprilli 2009. aasta üllitist „Bologna protsess Euroopa kõrghariduses. Sotsiaalse mõõtme ja liikuvuse peamised näitajad” (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurostati 16. aprilli 2009. aasta üllitist „Bologna protsess Euroopa kõrghariduses. Sotsiaalse mõõtme ja liikuvuse peamised näitajad” (18),

| — | võttes arvesse Armeenias Jerevanis 8.–9. septembril 2011. aastal toimunud kõrghariduse rahastamise teemalise rahvusvahelise konverentsi lõpparuannet (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Armeenias Jerevanis 8.–9. septembril 2011. aastal toimunud kõrghariduse rahastamise teemalise rahvusvahelise konverentsi lõpparuannet (19),

| — | võttes arvesse oma 23. septembri 2008. aasta resolutsiooni Bologna protsessi ja üliõpilaste liikuvuse kohta (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. septembri 2008. aasta resolutsiooni Bologna protsessi ja üliõpilaste liikuvuse kohta (20),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A7-0035/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A7-0035/2012),

| A. | arvestades, et Bologna protsessi eesmärgid – saavutada Euroopa kõrgharidussüsteemide ühilduvus, kaotada tõkked, mis ikka veel takistavad inimesi teise riiki tööle või õppima minemast ning muuta Euroopa kõrgharidus ahvatlevaks võimalikult paljudele inimestele, sealhulgas kolmandatest riikidest pärit noortele – kehtivad endiselt ning selle protsessi tugevdamine haridussüsteemi erinevate tasandite vahelise dialoogi kaudu, et töötada välja eelnevatele astmetele tuginevad õppekavad toetab Euroopa 2020. aasta strateegia teadmistel ja innovatsioonil põhineva majanduskasvu eesmärki, mis on praeguse majanduskriisi tingimustes eriti oluline; arvestades hindamise vajalikkust selleks, et mõista protsessi arengut ning saada ülevaade kordaminekutest ja läbikukkumistest, arusaamatustest ja ilmnenud vastuseisust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Bologna protsessi eesmärgid – saavutada Euroopa kõrgharidussüsteemide ühilduvus, kaotada tõkked, mis ikka veel takistavad inimesi teise riiki tööle või õppima minemast ning muuta Euroopa kõrgharidus ahvatlevaks võimalikult paljudele inimestele, sealhulgas kolmandatest riikidest pärit noortele – kehtivad endiselt ning selle protsessi tugevdamine haridussüsteemi erinevate tasandite vahelise dialoogi kaudu, et töötada välja eelnevatele astmetele tuginevad õppekavad toetab Euroopa 2020. aasta strateegia teadmistel ja innovatsioonil põhineva majanduskasvu eesmärki, mis on praeguse majanduskriisi tingimustes eriti oluline; arvestades hindamise vajalikkust selleks, et mõista protsessi arengut ning saada ülevaade kordaminekutest ja läbikukkumistest, arusaamatustest ja ilmnenud vastuseisust;

| B. | arvestades, et kõrghariduse eesmärk on pakkuda kõigile ilma igasuguse diskrimineerimiseta avatud õpikeskkonda ning edendada iseseisvust, loovust, kvaliteetse hariduse kättesaadavust ja teadmiste avardamist, ning et selleks on väga tähtis tagada kogu akadeemilise kogukonna ning eeskätt üliõpilaste, õpetajate ja teadlaste kaasamine ülikoolihariduse eri etappide arendamisse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kõrghariduse eesmärk on pakkuda kõigile ilma igasuguse diskrimineerimiseta avatud õpikeskkonda ning edendada iseseisvust, loovust, kvaliteetse hariduse kättesaadavust ja teadmiste avardamist, ning et selleks on väga tähtis tagada kogu akadeemilise kogukonna ning eeskätt üliõpilaste, õpetajate ja teadlaste kaasamine ülikoolihariduse eri etappide arendamisse;

| C. | arvestades, et ülikoolidel on oma kolmekordse rolli (haridus, teadusuuringud ja innovatsioon) tõttu liidu ja selle kodanike hariduse tuleviku seisukohalt väga suur tähtsus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ülikoolidel on oma kolmekordse rolli (haridus, teadusuuringud ja innovatsioon) tõttu liidu ja selle kodanike hariduse tuleviku seisukohalt väga suur tähtsus;

| D. | arvestades, et ülikool on peaaegu tuhat aastat olnud oluline osa Euroopa pärandist, mille tähtsust ühiskonna arengu jaoks ei saa taandada selle panusele majandusse ning mille areng ei sõltu üksnes majanduslikest vajadustest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ülikool on peaaegu tuhat aastat olnud oluline osa Euroopa pärandist, mille tähtsust ühiskonna arengu jaoks ei saa taandada selle panusele majandusse ning mille areng ei sõltu üksnes majanduslikest vajadustest;

| E. | arvestades, et kolmel teaduskraadil põhinevat struktuuri kasutatakse raskustest hoolimata ja mõnel juhul edukalt enamikus Bologna protsessis osalevates riikides; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kolmel teaduskraadil põhinevat struktuuri kasutatakse raskustest hoolimata ja mõnel juhul edukalt enamikus Bologna protsessis osalevates riikides;

| F. | arvestades, et reformi jätkamise püüded ei tohiks jääda killustatuks ja piisava rahalise toetuseta; arvestades, et mõnes liikmesriigis läbi viidud avaliku sektori hariduskulude kärped ei aita vajalikke reforme edendada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et reformi jätkamise püüded ei tohiks jääda killustatuks ja piisava rahalise toetuseta; arvestades, et mõnes liikmesriigis läbi viidud avaliku sektori hariduskulude kärped ei aita vajalikke reforme edendada;

| G. | arvestades, et liikuvus peaks olema kõigile kättesaadav ja et see kujutab endast kõrgharidusreformi nurgakivi; arvestades, et üliõpilaste liikuvus võib lõppkokkuvõttes aidata parandada tööalast liikuvust; arvestades, et kogu protsessi ajal tuleb pidada silmas ka üleüldist juurdepääsetavust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et liikuvus peaks olema kõigile kättesaadav ja et see kujutab endast kõrgharidusreformi nurgakivi; arvestades, et üliõpilaste liikuvus võib lõppkokkuvõttes aidata parandada tööalast liikuvust; arvestades, et kogu protsessi ajal tuleb pidada silmas ka üleüldist juurdepääsetavust;

| H. | arvestades, et liikmesriigid peavad täiendavalt pingutama, et tagada diplomite vastastikune tunnustamine, mis on protsessi eduks hädavajalik; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et liikmesriigid peavad täiendavalt pingutama, et tagada diplomite vastastikune tunnustamine, mis on protsessi eduks hädavajalik;

| I. | arvestades, et Bologna protsessi vajaliku eeltingimusena tuleb tugevdada sotsiaalset mõõdet, et muuta õigus õppimisele majanduslikult kättesaadavaks kõigile, eelkõige sotsiaalselt kaitsetute elanikerühmade hulgast pärit üliõpilastele, eesmärgiga tagada kõigile õiglane juurdepääs ja paremad töövõimalused; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Bologna protsessi vajaliku eeltingimusena tuleb tugevdada sotsiaalset mõõdet, et muuta õigus õppimisele majanduslikult kättesaadavaks kõigile, eelkõige sotsiaalselt kaitsetute elanikerühmade hulgast pärit üliõpilastele, eesmärgiga tagada kõigile õiglane juurdepääs ja paremad töövõimalused;

| J. | arvestades, et ülikoolid, avalikud haldusasutused ja ettevõtted peavad tõsiselt arvestama tööalase konkurentsivõime küsimustega; arvestades, et ülikool peaks andma vajalikud vahendid ja oskused, mis tagavad lõpetajate inimpotentsiaali täieliku väljaarendamise; arvestades, et akadeemiline õpe peaks arvestama ka tööturu vajadustega, kusjuures eesmärk on anda tudengitele kindla ja tasuva töö leidmiseks vajalikud oskused; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ülikoolid, avalikud haldusasutused ja ettevõtted peavad tõsiselt arvestama tööalase konkurentsivõime küsimustega; arvestades, et ülikool peaks andma vajalikud vahendid ja oskused, mis tagavad lõpetajate inimpotentsiaali täieliku väljaarendamise; arvestades, et akadeemiline õpe peaks arvestama ka tööturu vajadustega, kusjuures eesmärk on anda tudengitele kindla ja tasuva töö leidmiseks vajalikud oskused;

| K. | arvestades, et hariduse kättesaadavus, mis on üks ELi põhiväärtusi, on liikmesriikide, ELi institutsioonide ja teiste kesksete osalejate avalik kohustus ning et Euroopa Liit etendab keskset osa Euroopa kõrgharidusruumi rajamisel sellega, et toetab liikmesriikide püüdeid ja sellealast koostööd; arvestades, et Euroopas tööalase konkurentsivõime ja majanduskasvu eesmärkide saavutamise eeltingimus on hariduse ja teaduskraadide suurem kooskõlastamine koos subsidiaarsuse põhimõtte samaaegse järgimisega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et hariduse kättesaadavus, mis on üks ELi põhiväärtusi, on liikmesriikide, ELi institutsioonide ja teiste kesksete osalejate avalik kohustus ning et Euroopa Liit etendab keskset osa Euroopa kõrgharidusruumi rajamisel sellega, et toetab liikmesriikide püüdeid ja sellealast koostööd; arvestades, et Euroopas tööalase konkurentsivõime ja majanduskasvu eesmärkide saavutamise eeltingimus on hariduse ja teaduskraadide suurem kooskõlastamine koos subsidiaarsuse põhimõtte samaaegse järgimisega;

| L. | arvestades, et Bologna protsessil ei ole tagasiulatuvat mõju üliõpilastele, kes alustasid teaduskraadi omandamist juba Bologna-eelse kava kohaselt; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Bologna protsessil ei ole tagasiulatuvat mõju üliõpilastele, kes alustasid teaduskraadi omandamist juba Bologna-eelse kava kohaselt;

Protsessi asjakohasus

| 1. | rõhutab hariduse kui liikmesriikide olulise koostöövaldkonna tähtsust, et saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia kesksed tööhõive ja majanduskasvu eesmärgid ja väga vajalik majanduse elavnemine; |
| --- | --- |

1.

rõhutab hariduse kui liikmesriikide olulise koostöövaldkonna tähtsust, et saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia kesksed tööhõive ja majanduskasvu eesmärgid ja väga vajalik majanduse elavnemine;

| 2. | nõuab ELi tasandil tugevamat toetust Bologna protsessile, eelkõige seoses akadeemiliste kraadide vastastikuse tunnustamise, teadusstandardite ühtlustamise, liikuvuse, sotsiaalse mõõtme ja tööalase konkurentsivõime edendamise, aktiivse demokraatliku osaluse, Bologna põhimõtete rakendamise analüüsimise ning haldustõkete kaotamisega; kutsub liikmesriike rõhutama oma pühendumust nimetatud protsessile rahastamissüsteemi tugevdamisega, et täita Euroopa 2020. aasta strateegias seatud majanduskasvu eesmärgid; |
| --- | --- |

2.

nõuab ELi tasandil tugevamat toetust Bologna protsessile, eelkõige seoses akadeemiliste kraadide vastastikuse tunnustamise, teadusstandardite ühtlustamise, liikuvuse, sotsiaalse mõõtme ja tööalase konkurentsivõime edendamise, aktiivse demokraatliku osaluse, Bologna põhimõtete rakendamise analüüsimise ning haldustõkete kaotamisega; kutsub liikmesriike rõhutama oma pühendumust nimetatud protsessile rahastamissüsteemi tugevdamisega, et täita Euroopa 2020. aasta strateegias seatud majanduskasvu eesmärgid;

| 3. | märgib, et Euroopa kõrgharidusruum (EHEA) on tõelise Euroopa kodakondsuse loomise ja arendamise seisukohalt suur saavutus; on seisukohal, et selle tähtsus peab väljenduma EHEA tugevdamises sobivate vahendite ja menetluste abil; |
| --- | --- |

3.

märgib, et Euroopa kõrgharidusruum (EHEA) on tõelise Euroopa kodakondsuse loomise ja arendamise seisukohalt suur saavutus; on seisukohal, et selle tähtsus peab väljenduma EHEA tugevdamises sobivate vahendite ja menetluste abil;

| 4. | juhib tähelepanu asjaolule, et Bologna protsessil ja EHEAl on Euroopa 2020. aasta strateegias keskne roll, ja kinnitab veel kord õppe- ja teadustegevuse seostamise kui Euroopa kõrghariduse ühe tunnusjoone suurt tähtsust; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu asjaolule, et Bologna protsessil ja EHEAl on Euroopa 2020. aasta strateegias keskne roll, ja kinnitab veel kord õppe- ja teadustegevuse seostamise kui Euroopa kõrghariduse ühe tunnusjoone suurt tähtsust;

| 5. | tõstab esile asjaolu, et Bologna protsessi raames seatud prioriteedid – liikuvus, tunnustamine, tööalane konkurentsivõime – on vajalikud tingimusi, tagamaks et igal Euroopa ülikooli astunud noorel oleks õigus kvaliteetsele haridusele, ülikooli lõpetamisele ja oma kvalifikatsiooni tunnustamisele kõigis ELi riikides; |
| --- | --- |

5.

tõstab esile asjaolu, et Bologna protsessi raames seatud prioriteedid – liikuvus, tunnustamine, tööalane konkurentsivõime – on vajalikud tingimusi, tagamaks et igal Euroopa ülikooli astunud noorel oleks õigus kvaliteetsele haridusele, ülikooli lõpetamisele ja oma kvalifikatsiooni tunnustamisele kõigis ELi riikides;

Juhtimine

| 6. | nõuab tulemuslikku, alt üles lähenemisviisi, mille puhul kaasataks täielikult kõik tähtsamad osapooled, näiteks ülikoolid, ametiühingud, kutseorganisatsioonid, teadusasutused, ettevõtlussektor ning eelkõige õppejõud, üliõpilased, üliõpilasorganisatsioonid ja ülikoolide töötajad; |
| --- | --- |

6.

nõuab tulemuslikku, alt üles lähenemisviisi, mille puhul kaasataks täielikult kõik tähtsamad osapooled, näiteks ülikoolid, ametiühingud, kutseorganisatsioonid, teadusasutused, ettevõtlussektor ning eelkõige õppejõud, üliõpilased, üliõpilasorganisatsioonid ja ülikoolide töötajad;

| 7. | märgib, et mõned Euroopa ülikoolid ei soovi piisavalt pingutada tugevama EHEA saavutamiseks, samas kui mõne teise jaoks on EHEA ainuke võimalus konkurentsivõime ja nende pakutavate teadmiste kvaliteedi tõstmiseks; |
| --- | --- |

7.

märgib, et mõned Euroopa ülikoolid ei soovi piisavalt pingutada tugevama EHEA saavutamiseks, samas kui mõne teise jaoks on EHEA ainuke võimalus konkurentsivõime ja nende pakutavate teadmiste kvaliteedi tõstmiseks;

| 8. | nõuab ülikoolidelt pühendumist uutele õppe-, kutse- ja elukestva õppe strateegiatele (kasutades seejuures optimaalselt uusi tehnoloogiaid ja tunnistades selliste täiendõppe vormide tähtsust nagu mitteformaalne haridus), mis keskenduvad õppe-, tudengi- ja teaduskesksele ülikoolisüsteemile, mis suudab pakkuda kriitilist mõtlemist, loovust, pidevat erialast arengut ning tulevases tööelus vajalikke teoreetilisi ja praktilisi teadmisi; nõuab, et liikmesriigid ja EL rahaliselt toetaksid ülikoolide pingutusi oma õppetavade muutmiseks ja arendamiseks; |
| --- | --- |

8.

nõuab ülikoolidelt pühendumist uutele õppe-, kutse- ja elukestva õppe strateegiatele (kasutades seejuures optimaalselt uusi tehnoloogiaid ja tunnistades selliste täiendõppe vormide tähtsust nagu mitteformaalne haridus), mis keskenduvad õppe-, tudengi- ja teaduskesksele ülikoolisüsteemile, mis suudab pakkuda kriitilist mõtlemist, loovust, pidevat erialast arengut ning tulevases tööelus vajalikke teoreetilisi ja praktilisi teadmisi; nõuab, et liikmesriigid ja EL rahaliselt toetaksid ülikoolide pingutusi oma õppetavade muutmiseks ja arendamiseks;

| 9. | nõuab, et tugevdataks ja laiendataks õpetajakoolituse programme, võttes arvesse võimalusi, mida pakuvad elukestev õpe ja uued tehnoloogiad; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et tugevdataks ja laiendataks õpetajakoolituse programme, võttes arvesse võimalusi, mida pakuvad elukestev õpe ja uued tehnoloogiad;

| 10. | rõhutab, et Euroopa ülikoolide avanemist maailmamajanduse vajadustele ja EHEA edasist tugevdamist tuleks käsitleda kui Euroopa ülikoolide jõupingutusi, et aidata Euroopal üle saada üldisest majanduslikust ebakindlusest ning taastada siin jätkusuutlik areng ja majanduskasv; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et Euroopa ülikoolide avanemist maailmamajanduse vajadustele ja EHEA edasist tugevdamist tuleks käsitleda kui Euroopa ülikoolide jõupingutusi, et aidata Euroopal üle saada üldisest majanduslikust ebakindlusest ning taastada siin jätkusuutlik areng ja majanduskasv;

| 11. | nõuab, et arendataks ülikoolide nn kolmandat missiooni ühiskonna hüvanguks, mida tuleb arvesse võtta ka mitmemõõtmeliste klassifitseerimise ja tipptaseme tunnustamise kriteeriumide väljatöötamisel; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et arendataks ülikoolide nn kolmandat missiooni ühiskonna hüvanguks, mida tuleb arvesse võtta ka mitmemõõtmeliste klassifitseerimise ja tipptaseme tunnustamise kriteeriumide väljatöötamisel;

| 12. | nõuab suuremaid avaliku sektori investeeringuid kõrgharidusse, mille eesmärk oleks eeskätt majanduskriisi leevendamine parematel oskustel ja teadmistel põhineva majanduskasvu kaudu, ning reageerimine üliõpilaste kasvanud nõudmistele parema ning kergemini kättesaadava hariduse ja teenuste, eelkõige õppetoetuste järele; arvab, et eelarvekärped mõjuvad halvasti püüetele tugevdada hariduse sotsiaalset mõõdet, mis on Bologna protsessi aluspõhimõte; nõuab seepärast liikmesriikidelt ja ELi institutsioonidelt uute, sihipäraste ja paindlike rahastamismehhanismide väljatöötamist ning üleeuroopaliste õppetoetuste edendamist, et toetada majanduskasvu, tipptaset ning ülikoolide mitmesuguseid konkreetseid ja erinevaid suundumusi; rõhutab vajadust töötada välja mitmest fondist rahastamise viis, mis on määratletud selgete ja tõhusate eeskirjadega ning mille eesmärk on ELi tulevase rahastamismudeliga toimetulek ja ülikoolide sõltumatuse tagamine; |
| --- | --- |

12.

nõuab suuremaid avaliku sektori investeeringuid kõrgharidusse, mille eesmärk oleks eeskätt majanduskriisi leevendamine parematel oskustel ja teadmistel põhineva majanduskasvu kaudu, ning reageerimine üliõpilaste kasvanud nõudmistele parema ning kergemini kättesaadava hariduse ja teenuste, eelkõige õppetoetuste järele; arvab, et eelarvekärped mõjuvad halvasti püüetele tugevdada hariduse sotsiaalset mõõdet, mis on Bologna protsessi aluspõhimõte; nõuab seepärast liikmesriikidelt ja ELi institutsioonidelt uute, sihipäraste ja paindlike rahastamismehhanismide väljatöötamist ning üleeuroopaliste õppetoetuste edendamist, et toetada majanduskasvu, tipptaset ning ülikoolide mitmesuguseid konkreetseid ja erinevaid suundumusi; rõhutab vajadust töötada välja mitmest fondist rahastamise viis, mis on määratletud selgete ja tõhusate eeskirjadega ning mille eesmärk on ELi tulevase rahastamismudeliga toimetulek ja ülikoolide sõltumatuse tagamine;

Konsolideerimine

| 13. | juhib tähelepanu sellele, et Bologna protsess ja programm Erasmus on suurendanud üliõpilaste liikuvust, samuti võivad need suurendada tööjõu liikuvust; kahetseb siiski, et liikuvuse määrad on ikka veel suhteliselt madalad; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu sellele, et Bologna protsess ja programm Erasmus on suurendanud üliõpilaste liikuvust, samuti võivad need suurendada tööjõu liikuvust; kahetseb siiski, et liikuvuse määrad on ikka veel suhteliselt madalad;

| 14. | kutsub ELi, liikmesriike ja ülikoole looma teavitus-, finantstoetuse ja haldusabi mehhanisme kõikide üliõpilaste, teadustöötajate ja personali jaoks, et toetada struktureeritud liikuvust; on rahul programmi Erasmus loomisega aspirantide jaoks ning nõuab selle teenuste üldist tugevdamist ja uute hariduskavade koostamist ning selleks sotsiaalsetel kriteeriumidel põhinevat senisest suuremat rahastamist, programmi avamist enamatele üliõpilastele, sisulist ja tulemuslikku ainepunktide tunnustamist, paremaid võimalusi oma hariduse täiendamiseks välisriikides läbitavate semestritega ning suuremat ajalist paindlikkust; rõhutab siiski, et liikuvus ei tohi mitte mingil juhul põhjustada piiratud sissetulekuga üliõpilaste diskrimineerimist; |
| --- | --- |

14.

kutsub ELi, liikmesriike ja ülikoole looma teavitus-, finantstoetuse ja haldusabi mehhanisme kõikide üliõpilaste, teadustöötajate ja personali jaoks, et toetada struktureeritud liikuvust; on rahul programmi Erasmus loomisega aspirantide jaoks ning nõuab selle teenuste üldist tugevdamist ja uute hariduskavade koostamist ning selleks sotsiaalsetel kriteeriumidel põhinevat senisest suuremat rahastamist, programmi avamist enamatele üliõpilastele, sisulist ja tulemuslikku ainepunktide tunnustamist, paremaid võimalusi oma hariduse täiendamiseks välisriikides läbitavate semestritega ning suuremat ajalist paindlikkust; rõhutab siiski, et liikuvus ei tohi mitte mingil juhul põhjustada piiratud sissetulekuga üliõpilaste diskrimineerimist;

| 15. | on seisukohal, et ülikoolide õppejõudude liikuvus annab uusi teadmisi ja kogemusi lisaks õppejõududele endile ka kaudselt ka nende üliõpilastele, ning võimaldab neil samal ajal teha koostööd õppematerjalide koostamisel; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et ülikoolide õppejõudude liikuvus annab uusi teadmisi ja kogemusi lisaks õppejõududele endile ka kaudselt ka nende üliõpilastele, ning võimaldab neil samal ajal teha koostööd õppematerjalide koostamisel;

| 16. | kutsub liikmesriike täitma lubadust muuta laenud ja toetused täielikult ülekantavaks ning oluliselt suurendama liikuvate üliõpilaste rahalist toetamist, et see oleks kooskõlas ELi uute programmide mahtude suurenemisega; palub ELil kaaluda, kuidas saaks liikumisvabadust reguleerivat kehtivat seadusandlust tugevdada laenude ja toetuste ülekantavuse tagamisega; |
| --- | --- |

16.

kutsub liikmesriike täitma lubadust muuta laenud ja toetused täielikult ülekantavaks ning oluliselt suurendama liikuvate üliõpilaste rahalist toetamist, et see oleks kooskõlas ELi uute programmide mahtude suurenemisega; palub ELil kaaluda, kuidas saaks liikumisvabadust reguleerivat kehtivat seadusandlust tugevdada laenude ja toetuste ülekantavuse tagamisega;

| 17. | kutsub Euroopa Liitu üles rohkem arvesse võtma Aafrikast, Aasiast ja Ladina-Ameerikast lähtuvat sisserännet ning kehtestama eeskirjad päritoluriikides omandatud koolihariduse tunnustamiseks; |
| --- | --- |

17.

kutsub Euroopa Liitu üles rohkem arvesse võtma Aafrikast, Aasiast ja Ladina-Ameerikast lähtuvat sisserännet ning kehtestama eeskirjad päritoluriikides omandatud koolihariduse tunnustamiseks;

| 18. | palub ELil vastastikuse usalduse tagamiseks ja akadeemiliste kraadide tunnustamise soodustamiseks Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku rakendamise teel kindlustada kvaliteedi tagamise süsteemi nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil; palub liikmesriike rakendada oma riiklikke kvaliteedi tagamise süsteeme vastavalt kvaliteedi tagamise Euroopa standarditele ja suunistele, tunnustades samal ajal ülikoolikursuste ja meetodite mitmekesisust nii sisu kui ka õppemeetodite osas; soovitab kvaliteedi tagamise asutustel taotleda registreerimist kõrghariduse kvaliteedi tagamise Euroopa registris ja toetada üleeuroopalist koostööd ning parimate tavade vahetamist ka kõrghariduse kvaliteedi tagamise Euroopa võrgustiku (European Association for Quality Assurance in Higher Education – ENQA) kaudu; |
| --- | --- |

18.

palub ELil vastastikuse usalduse tagamiseks ja akadeemiliste kraadide tunnustamise soodustamiseks Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku rakendamise teel kindlustada kvaliteedi tagamise süsteemi nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil; palub liikmesriike rakendada oma riiklikke kvaliteedi tagamise süsteeme vastavalt kvaliteedi tagamise Euroopa standarditele ja suunistele, tunnustades samal ajal ülikoolikursuste ja meetodite mitmekesisust nii sisu kui ka õppemeetodite osas; soovitab kvaliteedi tagamise asutustel taotleda registreerimist kõrghariduse kvaliteedi tagamise Euroopa registris ja toetada üleeuroopalist koostööd ning parimate tavade vahetamist ka kõrghariduse kvaliteedi tagamise Euroopa võrgustiku (European Association for Quality Assurance in Higher Education – ENQA) kaudu;

| 19. | juhib tähelepanu liikmesriikide erinevatele hindamisskaaladele ning vajadusele Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekandmise süsteemi (European Credit Transfer and Accumulation System – ECTS) punktid asjakohaselt hinneteks ümber arvestada; |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu liikmesriikide erinevatele hindamisskaaladele ning vajadusele Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekandmise süsteemi (European Credit Transfer and Accumulation System – ECTS) punktid asjakohaselt hinneteks ümber arvestada;

| 20. | nõuab tungivalt, et kõik Bologna protsessis osalevad riigid rakendaksid EHEA kvalifikatsiooniraamistikuga seotud riiklikke kvalifikatsiooniraamistikke ning edendaksid vastastikust tunnustamist ja toetaksid seda rahaliselt; |
| --- | --- |

20.

nõuab tungivalt, et kõik Bologna protsessis osalevad riigid rakendaksid EHEA kvalifikatsiooniraamistikuga seotud riiklikke kvalifikatsiooniraamistikke ning edendaksid vastastikust tunnustamist ja toetaksid seda rahaliselt;

| 21. | nõuab tugevat rahalist toetust ühiseid põhiõppekavasid käsitlevatele kokkulepetele, mis tagavad hästi piiritletud õppetulemused, sealhulgas uurides projektis Tuning rakendatud metoodikat ja projekti Tuning Academy kogemust; nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks humanitaaralade kui demokraatia kantsi ja Euroopa ühtekuuluvuse saavutamise vahendi eripäradele, et teha kindlaks kraadiõppel antavad spetsiifilised teadmised ja oskused, et soodustada õpet, milles on ühendatud mõõdetavad ja ülekantavad üldoskused (mida kajastab teadmiste kasutamise oskus) ning õppe- ja teadustegevuses väljenduv originaalse ja kriitilise analüüsi võime; rõhutab, et kõik õppekavad peaksid kõikides ainetes paralleelselt aine põhiteadmistega andma sellised läbivad põhioskused nagu kriitiline mõtlemine, teabe edastamine ja ettevõtlusoskused; |
| --- | --- |

21.

nõuab tugevat rahalist toetust ühiseid põhiõppekavasid käsitlevatele kokkulepetele, mis tagavad hästi piiritletud õppetulemused, sealhulgas uurides projektis Tuning rakendatud metoodikat ja projekti Tuning Academy kogemust; nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks humanitaaralade kui demokraatia kantsi ja Euroopa ühtekuuluvuse saavutamise vahendi eripäradele, et teha kindlaks kraadiõppel antavad spetsiifilised teadmised ja oskused, et soodustada õpet, milles on ühendatud mõõdetavad ja ülekantavad üldoskused (mida kajastab teadmiste kasutamise oskus) ning õppe- ja teadustegevuses väljenduv originaalse ja kriitilise analüüsi võime; rõhutab, et kõik õppekavad peaksid kõikides ainetes paralleelselt aine põhiteadmistega andma sellised läbivad põhioskused nagu kriitiline mõtlemine, teabe edastamine ja ettevõtlusoskused;

| 22. | palub suuremat toetust riiklikele ja ELi meetmetele, millega tagada võrdne kaasamine, õpingute õiglane kättesaadavus, edukas kursuste läbimine ja jätkusuutlik toetuste (nt eluaseme- ja transporditoetused jms) süsteem kõigile üliõpilastele ning sihtotstarbeline toetus eelkõige alaesindatud elanikkonnarühmadest või ebasoodsast sotsiaalsest keskkonnast pärinevatele ja rahalistes raskustes olevatele üliõpilastele, et vähendada ülikoolist väljalangemise määra ja tagada, et haridus ja koolitus ei sõltuks negatiivsetest sotsiaalmajanduslikest teguritest ja et õpetus vastaks igaühe õppimisvajadustele; soovitab kiirendada üliõpilasi tasuta teenindavate karjäärinõustamiskeskuste loomist; |
| --- | --- |

22.

palub suuremat toetust riiklikele ja ELi meetmetele, millega tagada võrdne kaasamine, õpingute õiglane kättesaadavus, edukas kursuste läbimine ja jätkusuutlik toetuste (nt eluaseme- ja transporditoetused jms) süsteem kõigile üliõpilastele ning sihtotstarbeline toetus eelkõige alaesindatud elanikkonnarühmadest või ebasoodsast sotsiaalsest keskkonnast pärinevatele ja rahalistes raskustes olevatele üliõpilastele, et vähendada ülikoolist väljalangemise määra ja tagada, et haridus ja koolitus ei sõltuks negatiivsetest sotsiaalmajanduslikest teguritest ja et õpetus vastaks igaühe õppimisvajadustele; soovitab kiirendada üliõpilasi tasuta teenindavate karjäärinõustamiskeskuste loomist;

| 23. | juhib tähelepanu 2007. aasta Londoni kommünikee (21) tähtsusele, millega seati Bologna protsessi üheks eesmärgiks hariduse sotsiaalne mõõde, et olenemata päritolust tagada kõigile võrdne juurdepääs haridusele; kahetseb, et selle eesmärgi osas on liiga vähe saavutatud ning soovitab komisjonil sellealast edasiminekut hõlbustada; |
| --- | --- |

23.

juhib tähelepanu 2007. aasta Londoni kommünikee (21) tähtsusele, millega seati Bologna protsessi üheks eesmärgiks hariduse sotsiaalne mõõde, et olenemata päritolust tagada kõigile võrdne juurdepääs haridusele; kahetseb, et selle eesmärgi osas on liiga vähe saavutatud ning soovitab komisjonil sellealast edasiminekut hõlbustada;

| 24. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles soodustama vastastikust tunnustamist takistavate haldustõkete kaotamist; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles soodustama vastastikust tunnustamist takistavate haldustõkete kaotamist;

| 25. | juhib tähelepanu erivajadustele seoses bakalaureusekraadi, selle õppekavade, sealt edasi magistriõppesse mineku võimaluste ja seda kraadi omavate isikute tööalase konkurentsivõimega; sellega seoses rõhutab, et on vaja selliseid konkreetseid samme nagu teooria- või praktikaõppe kavade väljatöötamine ning ülikoolide, liikmesriikide ja majandus- ja sotsiaalvaldkonna osapoolte tulemuslikumat koostööd, et suurendada tulevaste ülikoolilõpetajate võimalusi leida kindlat, hästi tasustatud ja nende kvalifikatsioonile vastavat töökohta; kutsub sellega seoses ülikoole arendama oma õppepraktika võimalusi ja paremini ühitama praktikat akadeemilise õppekavaga; |
| --- | --- |

25.

juhib tähelepanu erivajadustele seoses bakalaureusekraadi, selle õppekavade, sealt edasi magistriõppesse mineku võimaluste ja seda kraadi omavate isikute tööalase konkurentsivõimega; sellega seoses rõhutab, et on vaja selliseid konkreetseid samme nagu teooria- või praktikaõppe kavade väljatöötamine ning ülikoolide, liikmesriikide ja majandus- ja sotsiaalvaldkonna osapoolte tulemuslikumat koostööd, et suurendada tulevaste ülikoolilõpetajate võimalusi leida kindlat, hästi tasustatud ja nende kvalifikatsioonile vastavat töökohta; kutsub sellega seoses ülikoole arendama oma õppepraktika võimalusi ja paremini ühitama praktikat akadeemilise õppekavaga;

| 26. | rõhutab, et säästva majanduskasvu ja jõukuse saavutamiseks peavad sellised tööalast konkurentsivõimet soodustavad meetmed nagu elukestev õpe ja tööturule sobilike oskuste laialdasem arendamine olema esmatähtsad; sellega seoses toetab igati ülikooli õppejõudude ja üliõpilaste vahetust, ülikoolide ja ettevõtjate dialoogi, õppepraktikaid ja kutseoskuste passi; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et säästva majanduskasvu ja jõukuse saavutamiseks peavad sellised tööalast konkurentsivõimet soodustavad meetmed nagu elukestev õpe ja tööturule sobilike oskuste laialdasem arendamine olema esmatähtsad; sellega seoses toetab igati ülikooli õppejõudude ja üliõpilaste vahetust, ülikoolide ja ettevõtjate dialoogi, õppepraktikaid ja kutseoskuste passi;

| 27. | on seisukohal, et kutsekvalifikatsioonide direktiivi (2005/36/EÜ) ajakohastamine aitab kaasa kutsealasele liikuvusele Euroopas ja hõlbustab üliõpilaste liikuvust, tagades teises liikmesriigis omandatud kvalifikatsioonide tunnustamise kogu ELis; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et kutsekvalifikatsioonide direktiivi (2005/36/EÜ) ajakohastamine aitab kaasa kutsealasele liikuvusele Euroopas ja hõlbustab üliõpilaste liikuvust, tagades teises liikmesriigis omandatud kvalifikatsioonide tunnustamise kogu ELis;

| 28. | palub liikmesriikidel ja ELi institutsioonidel toetada Euroopa ülikoolides üleminekut endiselt ülekaalus olevalt monodistsiplinaarselt metoodiliselt teaduskäsitluselt inter- ja transdistsiplinaarsetele käsitlustele; |
| --- | --- |

28.

palub liikmesriikidel ja ELi institutsioonidel toetada Euroopa ülikoolides üleminekut endiselt ülekaalus olevalt monodistsiplinaarselt metoodiliselt teaduskäsitluselt inter- ja transdistsiplinaarsetele käsitlustele;

| 29. | kutsub liikmesriike ja ELi institutsioone üles edendama tugevama Euroopa kõrgharidusruumi (EHEA) ühiseesmärgina ülikoolide ja ettevõtete vahelist dialoogi ja koostööd, et tõsta Euroopa ülikoolilõpetajate tööalast konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

29.

kutsub liikmesriike ja ELi institutsioone üles edendama tugevama Euroopa kõrgharidusruumi (EHEA) ühiseesmärgina ülikoolide ja ettevõtete vahelist dialoogi ja koostööd, et tõsta Euroopa ülikoolilõpetajate tööalast konkurentsivõimet;

| 30. | rõhutab, et vaja on erimeetmeid ning ülikoolide ja tööturu tõhusamat koostööd, et töötada välja asjakohasemad õppekavad, muuta haridustee järjepidevamaks ning tõsta tööalast konkurentsivõimet, kehtestades ühesugused töölevõtmise kriteeriumid; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et vaja on erimeetmeid ning ülikoolide ja tööturu tõhusamat koostööd, et töötada välja asjakohasemad õppekavad, muuta haridustee järjepidevamaks ning tõsta tööalast konkurentsivõimet, kehtestades ühesugused töölevõtmise kriteeriumid;

| 31. | rõhutab, et oluline on tagada üliõpilaste jaoks piisava arvu praktikakohtade kättesaadavus, et hõlbustada veelgi nende tööturule sisenemist; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et oluline on tagada üliõpilaste jaoks piisava arvu praktikakohtade kättesaadavus, et hõlbustada veelgi nende tööturule sisenemist;

| 32. | kutsub liikmesriikide valitsusi ja komisjoni üles kujundama struktureeritud koostöösüsteemi, et anda erialade klastrite raames ühiseid teaduskraade, mida tunnustataks kogu ELis, parandades Erasmus Munduse ning tulevase haridus- ja koolitusprogrammi toimivust ja rahalist toetamist ja edendades ühisprogrammide Euroopa akrediteerimiskorra loomist; |
| --- | --- |

32.

kutsub liikmesriikide valitsusi ja komisjoni üles kujundama struktureeritud koostöösüsteemi, et anda erialade klastrite raames ühiseid teaduskraade, mida tunnustataks kogu ELis, parandades Erasmus Munduse ning tulevase haridus- ja koolitusprogrammi toimivust ja rahalist toetamist ja edendades ühisprogrammide Euroopa akrediteerimiskorra loomist;

| 33. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku seoses Erasmuse magistriõppe liikuvusprogrammiga; |
| --- | --- |

33.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku seoses Erasmuse magistriõppe liikuvusprogrammiga;

| 34. | peab teadusdoktori kraade, ka siis, kui need on omandatud koostöös ettevõtetega, oluliseks kõrghariduse ja teadusuuringute ühenduslüliks ning tuletab meelde nende potentsiaali teadmispõhise innovatsiooni ja majanduskasvu saavutamise võtmekomponendina; tunnustab ettevõtetes saavutatud doktorikraadide tähtsust seoses kõrgema teaduskraadiga inimeste tööturule toomisega; kiidab heaks komisjoni kohustuse töötada Marie Curie nimelise meetme raames välja Euroopa tööstusalase doktoriõppe süsteem; |
| --- | --- |

34.

peab teadusdoktori kraade, ka siis, kui need on omandatud koostöös ettevõtetega, oluliseks kõrghariduse ja teadusuuringute ühenduslüliks ning tuletab meelde nende potentsiaali teadmispõhise innovatsiooni ja majanduskasvu saavutamise võtmekomponendina; tunnustab ettevõtetes saavutatud doktorikraadide tähtsust seoses kõrgema teaduskraadiga inimeste tööturule toomisega; kiidab heaks komisjoni kohustuse töötada Marie Curie nimelise meetme raames välja Euroopa tööstusalase doktoriõppe süsteem;

| 35. | on seisukohal, et EHEA ja Euroopa teadusruumi parem koostöö võib olla Euroopa uuenduslikkuse ja arengu tugevdamise allikas; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et EHEA ja Euroopa teadusruumi parem koostöö võib olla Euroopa uuenduslikkuse ja arengu tugevdamise allikas;

| 36. | rõhutab Euroopa Liidu seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning Euroopa teadusruumi panust ELi teadlaste liikuvuse hõlbustamisse ning ELi innovatsiooni ja konkurentsivõime potentsiaali avamisse; |
| --- | --- |

36.

rõhutab Euroopa Liidu seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning Euroopa teadusruumi panust ELi teadlaste liikuvuse hõlbustamisse ning ELi innovatsiooni ja konkurentsivõime potentsiaali avamisse;

| 37. | nõuab tulemusliku strateegia koostamist Euroopa elukestva õppe programmide toetamiseks ja jätkusuutlikke algatusi, mis on institutsiooniga igakülgselt seotud ja edendavad elukestva õppe kultuuri; ühtlasi nõuab elukestva õppe soodustamist ettevõtetes, et töötajatel oleks võimalus oma haridust ja oskusi täiendada; kutsub kõrgharidusasutusi ja ülikoole üles olema õppetulemustel põhinevate programmide osas paindlikumad, tunnustama mitteformaalset ja vabaharidust ja pakkuma teenuseid eri õppeviiside toetamiseks, edendades selleks partnerlust ülikoolide, ettevõtete ja kutsekõrgkoolide vahel, et täita teaduslikes, humanitaar- ja tehnilistes oskustes olev tühimik; |
| --- | --- |

37.

nõuab tulemusliku strateegia koostamist Euroopa elukestva õppe programmide toetamiseks ja jätkusuutlikke algatusi, mis on institutsiooniga igakülgselt seotud ja edendavad elukestva õppe kultuuri; ühtlasi nõuab elukestva õppe soodustamist ettevõtetes, et töötajatel oleks võimalus oma haridust ja oskusi täiendada; kutsub kõrgharidusasutusi ja ülikoole üles olema õppetulemustel põhinevate programmide osas paindlikumad, tunnustama mitteformaalset ja vabaharidust ja pakkuma teenuseid eri õppeviiside toetamiseks, edendades selleks partnerlust ülikoolide, ettevõtete ja kutsekõrgkoolide vahel, et täita teaduslikes, humanitaar- ja tehnilistes oskustes olev tühimik;

| 38. | juhib tähelepanu vajadusele kehtestada Bologna protsessi eelsete üliõpilaste staatus nendes riikides, kus nad on magistriõppesse astumisel teistest halvemas olukorras; |
| --- | --- |

38.

juhib tähelepanu vajadusele kehtestada Bologna protsessi eelsete üliõpilaste staatus nendes riikides, kus nad on magistriõppesse astumisel teistest halvemas olukorras;

| 39. | märgib, et Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekandmise süsteem (European Credit Transfer and Accumulation System – ECTS) peab olema läbipaistvam ja võimaldama kvalifikatsioone ja diplomeid täpsemalt võrrelda; soovitab komisjonil ja liikmesriikidel kasutada täiustatud ECTSi üliõpilaste ja töötajate liikuvuse soodustamiseks; |
| --- | --- |

39.

märgib, et Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekandmise süsteem (European Credit Transfer and Accumulation System – ECTS) peab olema läbipaistvam ja võimaldama kvalifikatsioone ja diplomeid täpsemalt võrrelda; soovitab komisjonil ja liikmesriikidel kasutada täiustatud ECTSi üliõpilaste ja töötajate liikuvuse soodustamiseks;

Euroopa tasandi meetmed

| 40. | on rahul komisjoni ettepanekuga oluliselt suurendada Euroopa hariduse ja koolituse programmidele eraldatavaid rahalisi vahendeid; kutsub komisjoni üles eraldama olulise osa neist vahenditest kõrghariduse moderniseerimise toetamiseks ning ülikoolide infrastruktuuride uuendamiseks vastavalt Bologna protsessi eesmärkidele ja ELi moderniseerimiskavale; soovitab komisjonil leida lahendusi, mis teevad kõnealused programmid kättesaadavaks ka rahalistes raskustes olevatele üliõpilastele; |
| --- | --- |

40.

on rahul komisjoni ettepanekuga oluliselt suurendada Euroopa hariduse ja koolituse programmidele eraldatavaid rahalisi vahendeid; kutsub komisjoni üles eraldama olulise osa neist vahenditest kõrghariduse moderniseerimise toetamiseks ning ülikoolide infrastruktuuride uuendamiseks vastavalt Bologna protsessi eesmärkidele ja ELi moderniseerimiskavale; soovitab komisjonil leida lahendusi, mis teevad kõnealused programmid kättesaadavaks ka rahalistes raskustes olevatele üliõpilastele;

| 41. | kutsub liikmesriike ja ELi üles otsustama, kas õppetsükkel võiks sisaldada ka ühe kohustusliku õppeperioodi läbimist üliõpilase päritoluriigist erineva liikmesriigi ülikoolis; |
| --- | --- |

41.

kutsub liikmesriike ja ELi üles otsustama, kas õppetsükkel võiks sisaldada ka ühe kohustusliku õppeperioodi läbimist üliõpilase päritoluriigist erineva liikmesriigi ülikoolis;

| 42. | juhib tähelepanu Bologna protsessi ja kutsekvalifikatsioonide direktiivi tugevatele seostele ja rõhutab, et komisjoni poolne kooskõlastamine peaks toimuma täielikus kooskõlas Bologna protsessiga; väidab, et nimetatud seost saab veelgi tugevdada, kui anda üliõpilastele kogu asjakohane praktiline teave välisriigis omandatud diplomite tunnustamise ning välismaal läbitud koolituse tõttu avanevate töövõimaluste kohta; |
| --- | --- |

42.

juhib tähelepanu Bologna protsessi ja kutsekvalifikatsioonide direktiivi tugevatele seostele ja rõhutab, et komisjoni poolne kooskõlastamine peaks toimuma täielikus kooskõlas Bologna protsessiga; väidab, et nimetatud seost saab veelgi tugevdada, kui anda üliõpilastele kogu asjakohane praktiline teave välisriigis omandatud diplomite tunnustamise ning välismaal läbitud koolituse tõttu avanevate töövõimaluste kohta;

| 43. | nõuab, et kutsekvalifikatsioonide direktiivi läbivaatamise raames ja tõelise Euroopa kõrgharidusruumi loomisel edu saavutamiseks võrreldaks liikmesriikide koolituse miinimumnõudeid ning toimuks regulaarsem teabevahetus liikmesriikide, pädevate asutuste ja kutseorganisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

43.

nõuab, et kutsekvalifikatsioonide direktiivi läbivaatamise raames ja tõelise Euroopa kõrgharidusruumi loomisel edu saavutamiseks võrreldaks liikmesriikide koolituse miinimumnõudeid ning toimuks regulaarsem teabevahetus liikmesriikide, pädevate asutuste ja kutseorganisatsioonide vahel;

| 44. | teeb ettepaneku, et ECTS-süsteemi tugevdamiseks peaks Erasmuse programmi raames partnerülikoolide poolt omandatud ainepunktide tunnustamine olema kõigile ELi vahenditest toetatavates üliõpilasvahetustes osalevatele institutsioonidele kohustuslik; |
| --- | --- |

44.

teeb ettepaneku, et ECTS-süsteemi tugevdamiseks peaks Erasmuse programmi raames partnerülikoolide poolt omandatud ainepunktide tunnustamine olema kõigile ELi vahenditest toetatavates üliõpilasvahetustes osalevatele institutsioonidele kohustuslik;

| 45. | juhib tähelepanu ECTS-süsteemi järjepideva kehtestamise tähtsusele; kutsub komisjoni, liikmesriike ja kõrgkoole üles töötama välja õppealadel antavate ECTS-ainepunktide arvu võrdlustabelit, et suurendada kooskõla ning lihtsustada üliõpilaste ja spetsialistide liikuvust; märgib, et üliõpilastel on sageli raskusi ainepunktide ühest kõrgkoolist teise ülekandmisega, ning leiab, et selliste takistuste tõttu võivad üliõpilased akadeemilisest vahetusest loobuda; |
| --- | --- |

45.

juhib tähelepanu ECTS-süsteemi järjepideva kehtestamise tähtsusele; kutsub komisjoni, liikmesriike ja kõrgkoole üles töötama välja õppealadel antavate ECTS-ainepunktide arvu võrdlustabelit, et suurendada kooskõla ning lihtsustada üliõpilaste ja spetsialistide liikuvust; märgib, et üliõpilastel on sageli raskusi ainepunktide ühest kõrgkoolist teise ülekandmisega, ning leiab, et selliste takistuste tõttu võivad üliõpilased akadeemilisest vahetusest loobuda;

| 46. | nõuab tulemusliku strateegia väljatöötamist akadeemiliste kraadide igakülgseks ühtlustamiseks kogu Euroopa Liidus koos võimaliku pöördtunnustamisega (s.h varasemad akadeemilised kraadid) alates Bologna protsessi algusest; |
| --- | --- |

46.

nõuab tulemusliku strateegia väljatöötamist akadeemiliste kraadide igakülgseks ühtlustamiseks kogu Euroopa Liidus koos võimaliku pöördtunnustamisega (s.h varasemad akadeemilised kraadid) alates Bologna protsessi algusest;

| 47. | kutsub ELi liikmesriike üles tegema selget ja lõplikku otsust kvalifikatsioonide ja diplomite täieliku vastastikuse tunnustamise kohta või siis koostama tegevuskava, kus näidatakse, millal selline otsus lõpuks võimalikuks osutub; |
| --- | --- |

47.

kutsub ELi liikmesriike üles tegema selget ja lõplikku otsust kvalifikatsioonide ja diplomite täieliku vastastikuse tunnustamise kohta või siis koostama tegevuskava, kus näidatakse, millal selline otsus lõpuks võimalikuks osutub;

| 48. | nõuab intensiivsemat ja süstemaatilisemat ülikoolidevahelist koostööd, et üliõpilaste ja töötajate huvides suurendada selle mõju kõrgharidusasutustele ja -süsteemidele; |
| --- | --- |

48.

nõuab intensiivsemat ja süstemaatilisemat ülikoolidevahelist koostööd, et üliõpilaste ja töötajate huvides suurendada selle mõju kõrgharidusasutustele ja -süsteemidele;

| 49. | teeb ettepaneku, et allakirjutanud riikide ülikoolid tunnustaksid läbitud praktikat komisjoni toetatavate liikuvusprogrammide ühe osana; |
| --- | --- |

49.

teeb ettepaneku, et allakirjutanud riikide ülikoolid tunnustaksid läbitud praktikat komisjoni toetatavate liikuvusprogrammide ühe osana;

| 50. | nõuab, et üliõpilastele antaks enne vahetusprogrammi algust läbipaistvamalt teavet omistatavate ainepunktide kohta ning kutsub liikmesriike ja kõrgkoole üles tegema koostööd kursuste eest antavate ainepunktide arvu hindamisel; toetab ühiste tegevusprogrammide koostamist eesmärgiga määrata kindlaks spetsialistide ja kõrgkoolide määratletud põhiteadmised ja oskused, mis võiks (samal ajal riiklikke eripärasid säilitades) aidata teatavaid diplomeid ühtlustada, võttes seejuures eeskujuks ELi kutsekvalifikatsioonide automaatse tunnustamise süsteemi (22); |
| --- | --- |

50.

nõuab, et üliõpilastele antaks enne vahetusprogrammi algust läbipaistvamalt teavet omistatavate ainepunktide kohta ning kutsub liikmesriike ja kõrgkoole üles tegema koostööd kursuste eest antavate ainepunktide arvu hindamisel; toetab ühiste tegevusprogrammide koostamist eesmärgiga määrata kindlaks spetsialistide ja kõrgkoolide määratletud põhiteadmised ja oskused, mis võiks (samal ajal riiklikke eripärasid säilitades) aidata teatavaid diplomeid ühtlustada, võttes seejuures eeskujuks ELi kutsekvalifikatsioonide automaatse tunnustamise süsteemi (22);

| 51. | nõuab paremat võrgustike loomist, kooskõlastamist ja teabevahetust ELi ülikoolide vahel, et kiirendada uute diplomite tunnustamist, hõlbustada ainepunktide ülekandmist, parandada teadmisi ning eri haridus- ja õppesüsteemide tundmist ning võimaldada üliõpilastel paremini tundma õppida Euroopa programmide mitmekesisust; |
| --- | --- |

51.

nõuab paremat võrgustike loomist, kooskõlastamist ja teabevahetust ELi ülikoolide vahel, et kiirendada uute diplomite tunnustamist, hõlbustada ainepunktide ülekandmist, parandada teadmisi ning eri haridus- ja õppesüsteemide tundmist ning võimaldada üliõpilastel paremini tundma õppida Euroopa programmide mitmekesisust;

| 52. | palub komisjonil ergutada uue hariduse ja koolituse programmi raames muu hulgas rahaliste stiimulite abil koostööd rahvusvaheliste õppekavade, ühiste teaduskraadide ja vastastikuse tunnustamise valdkonnas; pooldab Erasmuse programmi vahetuspartnerluste arvu tegelikku suurendamist; |
| --- | --- |

52.

palub komisjonil ergutada uue hariduse ja koolituse programmi raames muu hulgas rahaliste stiimulite abil koostööd rahvusvaheliste õppekavade, ühiste teaduskraadide ja vastastikuse tunnustamise valdkonnas; pooldab Erasmuse programmi vahetuspartnerluste arvu tegelikku suurendamist;

| 53. | juhib tähelepanu arvukatele asutustele, mis tegelevad Euroopa kõrghariduse ja teadusuuringutega; kutsub Euroopa Liitu üles edendama nende tegevuse kooskõlastamise viise ühe organi egiidi all; |
| --- | --- |

53.

juhib tähelepanu arvukatele asutustele, mis tegelevad Euroopa kõrghariduse ja teadusuuringutega; kutsub Euroopa Liitu üles edendama nende tegevuse kooskõlastamise viise ühe organi egiidi all;

| 54. | on seisukohal, et tuleb rakendada algatused, mis aitavad üliõpilastel kraadiõppe ajal kogutud ainepunkte ühest ülikoolist teise üle kanda; |
| --- | --- |

54.

on seisukohal, et tuleb rakendada algatused, mis aitavad üliõpilastel kraadiõppe ajal kogutud ainepunkte ühest ülikoolist teise üle kanda;

| 55. | kutsub liikmesriike ja ELi üles avaldama ajakohastatud ja võrreldavaid andmeid – muu hulgas sotsiaalselt kaitsetute elanikerühmade proportsionaalse esindatuse kohta –, mille põhjal oleks võimalik jälgida EHEA rakendamist, ning kõrvaldama selleks rakendamist segavad takistused ja probleemid ning mitte karistama asutusi, kes pole kavandatud reforme veel ellu viinud; arvab, et kõnealused andmed tuleks avaldada igal aastal riikide ja ülikoolide kaupa, sest see näitaks selgemalt, kus on vaja suuremat edasiminekut; |
| --- | --- |

55.

kutsub liikmesriike ja ELi üles avaldama ajakohastatud ja võrreldavaid andmeid – muu hulgas sotsiaalselt kaitsetute elanikerühmade proportsionaalse esindatuse kohta –, mille põhjal oleks võimalik jälgida EHEA rakendamist, ning kõrvaldama selleks rakendamist segavad takistused ja probleemid ning mitte karistama asutusi, kes pole kavandatud reforme veel ellu viinud; arvab, et kõnealused andmed tuleks avaldada igal aastal riikide ja ülikoolide kaupa, sest see näitaks selgemalt, kus on vaja suuremat edasiminekut;

| 56. | soovitab ülikoolidel ühtlustada oma akadeemilisi standardeid, luues selleks partnerlusi heade tavade vahetamiseks; |
| --- | --- |

56.

soovitab ülikoolidel ühtlustada oma akadeemilisi standardeid, luues selleks partnerlusi heade tavade vahetamiseks;

| 57. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma ja tugevdama ühistel huvidel põhinevaid uusi koostöö- ja teadustegevuse programme kolmandate riikide ülikoolidega, eelkõige nendega, mis asuvad konfliktipiirkondades, et võimaldada nende riikide üliõpilastele diskrimineerimata juurdepääsu kõrgharidusele ja koolitusele; |
| --- | --- |

57.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma ja tugevdama ühistel huvidel põhinevaid uusi koostöö- ja teadustegevuse programme kolmandate riikide ülikoolidega, eelkõige nendega, mis asuvad konfliktipiirkondades, et võimaldada nende riikide üliõpilastele diskrimineerimata juurdepääsu kõrgharidusele ja koolitusele;

| 58. | peab Bologna protsessi raames loodud Euroopa kõrgharidusruum (EHEA) edumeelseks; nõuab sellepärast Euroopa-Vahemere piirkonna kõrgharidusruumi kaasamist sellesse struktuuri ja edasiarengut tulemusliku kõrgharidusruumi loomiseks idapartnerluse koostöös, samuti muudes ELi-sisestes riikidevahelistes valdkondades osalevate riikide jaoks; palub komisjonil kõrvaldada üliõpilaste ja õppejõudude liikuvust piiravad takistused, toetada Euroopa-Vahemere piirkonna ülikoolide (sh Euroopa-Vahemere piirkonna Ülikooli ehk EMUNI) koostöövõrgustiku loomist ning jätkata programmide Tempus ja Erasmus Mundus häid tavasid; |
| --- | --- |

58.

peab Bologna protsessi raames loodud Euroopa kõrgharidusruum (EHEA) edumeelseks; nõuab sellepärast Euroopa-Vahemere piirkonna kõrgharidusruumi kaasamist sellesse struktuuri ja edasiarengut tulemusliku kõrgharidusruumi loomiseks idapartnerluse koostöös, samuti muudes ELi-sisestes riikidevahelistes valdkondades osalevate riikide jaoks; palub komisjonil kõrvaldada üliõpilaste ja õppejõudude liikuvust piiravad takistused, toetada Euroopa-Vahemere piirkonna ülikoolide (sh Euroopa-Vahemere piirkonna Ülikooli ehk EMUNI) koostöövõrgustiku loomist ning jätkata programmide Tempus ja Erasmus Mundus häid tavasid;

| 59. | viitab vajadusele parandada Bologna protsessist ja Euroopa kõrgharidusruumist (EHEA) teavitamist tulemusliku, ulatusliku ja kogu Euroopat hõlmava kommunikatsioonipoliitika abil, mille eesmärk on suurendada ülikoolide atraktiivsust Euroopas ja väljapool; |
| --- | --- |

59.

viitab vajadusele parandada Bologna protsessist ja Euroopa kõrgharidusruumist (EHEA) teavitamist tulemusliku, ulatusliku ja kogu Euroopat hõlmava kommunikatsioonipoliitika abil, mille eesmärk on suurendada ülikoolide atraktiivsust Euroopas ja väljapool;

| 60. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada laenude ja toetuste, eelkõige teenetel ja vajadustel põhinevate stipendiumide ülekantavus kõigi Euroopa riikide vahel, et tagada liikuvusvõimaluste võrdne kättesaadavus; |
| --- | --- |

60.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada laenude ja toetuste, eelkõige teenetel ja vajadustel põhinevate stipendiumide ülekantavus kõigi Euroopa riikide vahel, et tagada liikuvusvõimaluste võrdne kättesaadavus;

| 61. | propageerib ülikoolide ühtsete kaubamärkide loomist piirkonna tasandil, et tugevdada ülikoolide rahvusvahelist mainet kooskõlas Bologna protsessi eesmärkidega; |
| --- | --- |

61.

propageerib ülikoolide ühtsete kaubamärkide loomist piirkonna tasandil, et tugevdada ülikoolide rahvusvahelist mainet kooskõlas Bologna protsessi eesmärkidega;

| 62. | kutsub ELi institutsioone üles looma mehhanisme liikmesriikide ja kõrgkoolide abistamiseks Bologna eesmärkide täitmisel, mis võiks toimuda korrapärase aruandluse ja ELi programmide sihtotstarbelise kasutamise kaudu, hõlmates ka programme, mille raames tehakse koostööd Euroopa kõrgharidusruumi kuluvate kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

62.

kutsub ELi institutsioone üles looma mehhanisme liikmesriikide ja kõrgkoolide abistamiseks Bologna eesmärkide täitmisel, mis võiks toimuda korrapärase aruandluse ja ELi programmide sihtotstarbelise kasutamise kaudu, hõlmates ka programme, mille raames tehakse koostööd Euroopa kõrgharidusruumi kuluvate kolmandate riikidega;

| 63. | palub ELil toetada tema Bologna kohustuste täitmist poliitilises koostöös asjaomaste kolmandate riikidega; kutsub komisjoni ja Euroopa Parlamenti üles vastavaid pingutusi jõuliselt juhtima; |
| --- | --- |

63.

palub ELil toetada tema Bologna kohustuste täitmist poliitilises koostöös asjaomaste kolmandate riikidega; kutsub komisjoni ja Euroopa Parlamenti üles vastavaid pingutusi jõuliselt juhtima;

| 64. | usub, et järgmise aasta ministrite kohtumisel Bukarestis on kokkuvõtete tegemise tulemuseks selge tegevuskava täielikult toimiva EHEA rajamiseks 2020. aastaks; nõuab valdkonnaüleseid ettepanekuid info- ja kommunikatsioonitehnoloogia õppe, kutseõppe ja elukestva õppe ning tööpraktika alal, mis aktiivselt edendaksid nii kaasamist kui ka arukat ja säästvat majanduskasvu, annaksid ELile kriisijärgses maailmas konkurentsieelise töökohtade loomisel, inimkapitali, teadus- ja uuendustegevuse, ettevõtluse ning laiemas mõttes teadmuspõhise majanduse valdkonnas; |
| --- | --- |

64.

usub, et järgmise aasta ministrite kohtumisel Bukarestis on kokkuvõtete tegemise tulemuseks selge tegevuskava täielikult toimiva EHEA rajamiseks 2020. aastaks; nõuab valdkonnaüleseid ettepanekuid info- ja kommunikatsioonitehnoloogia õppe, kutseõppe ja elukestva õppe ning tööpraktika alal, mis aktiivselt edendaksid nii kaasamist kui ka arukat ja säästvat majanduskasvu, annaksid ELile kriisijärgses maailmas konkurentsieelise töökohtade loomisel, inimkapitali, teadus- ja uuendustegevuse, ettevõtluse ning laiemas mõttes teadmuspõhise majanduse valdkonnas;

| 65. | kutsub komisjoni ning ELi haridusministreid üles täielikult ära kasutama neile ühisel EHEAs osalemisel avanevaid võimalusi ja võtma juhtrolli Bologna eesmärkide täitmisel, ning kutsub ministreid ühendama nende Bologna protsessist tulenevaid kohustusi ELi tasandi ühiste kohustustega nõukogus, kasutades komisjoni toetust, nii et see vastastikune toetus leiaks jätku harmoonilise rakendamise näol; |
| --- | --- |

65.

kutsub komisjoni ning ELi haridusministreid üles täielikult ära kasutama neile ühisel EHEAs osalemisel avanevaid võimalusi ja võtma juhtrolli Bologna eesmärkide täitmisel, ning kutsub ministreid ühendama nende Bologna protsessist tulenevaid kohustusi ELi tasandi ühiste kohustustega nõukogus, kasutades komisjoni toetust, nii et see vastastikune toetus leiaks jätku harmoonilise rakendamise näol;

| 66. | juhib tähelepanu sellele, et iga kahe aasta järel toimuval Bologna protsessi ministrite konverentsil, mis 2012. aastal toimub Bukarestis, tuleb arvesse võtta asjaolu, et EHEA loomine võimaldab ELil ja liikmesriikidel anda ühtse ja jõulise panuse Bologna protsessi, lähtudes nende ühistest kohustustest kõrghariduse vallas, ühisest protsessis osalemisest ning ühisest otsusest ELi institutsioonide poliitiliste avalduste toel tegutseda; |
| --- | --- |

66.

juhib tähelepanu sellele, et iga kahe aasta järel toimuval Bologna protsessi ministrite konverentsil, mis 2012. aastal toimub Bukarestis, tuleb arvesse võtta asjaolu, et EHEA loomine võimaldab ELil ja liikmesriikidel anda ühtse ja jõulise panuse Bologna protsessi, lähtudes nende ühistest kohustustest kõrghariduse vallas, ühisest protsessis osalemisest ning ühisest otsusest ELi institutsioonide poliitiliste avalduste toel tegutseda;

*

* *

| 67. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

67.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/SORBONNE_DECLARATION1.pdf

(2)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/BOLOGNA_DECLARATION1.pdf

(3)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/Leuven_Louvain-la-Neuve_Communiqu%C3%A9_April_2009.pdf

(4)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/Budapest-Vienna_Declaration.pdf

(5)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.

(6)  ELT L 289, 3.11.2005, lk 23.

(7)  ELT L 64, 4.3.2006, lk 60.

(8)  ELT C 111, 6.5.2008, lk 1.

(9)  ELT C 119, 28.5.2009, lk 2.

(10)  ELT C 302, 12.12.2009, lk 3.

(11)  ELT C 135, 26.5.2010, lk 12.

(12)  ELT C 191, 1.7.2011, lk 1.

(13)  ELT C 199, 7.7.2011, lk 1.

(14)  http://eacea.ec.europa.eu/education/eurydice/documents/thematic_reports/099EN.pdf

(15)  http://eacea.ec.europa.eu/education/eurydice/documents/thematic_reports/122EN.pdf

(16)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl198_en.pdf

(17)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_260_en.pdf

(18)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-78-09-653/EN/KS-78-09-653-EN.PDF

(19)  http://www.ehea.info/news-details.aspx?ArticleId=253

(20)  ELT C 8 E, 14.1.2010, lk 18.

(21)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/London_Communique18May2007.pdf

(22)  Direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) V lisa – tunnustamine koolituse miinimumnõuete kooskõlastamise alusel.

---

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/33 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/33

---

Teisipäev, 13. märts 2012Euroopa statistika

P7_TA(2012)0073

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2012. aasta resolutsioon Euroopa statistika kvaliteedijuhtimise kohta (2011/2289(INI))

2013/C 251 E/05

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Euroopa statistika tõhusa kvaliteedijuhtimise väljatöötamine” (COM(2011)0211), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Euroopa statistika tõhusa kvaliteedijuhtimise väljatöötamine” (COM(2011)0211),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ja regionaalarengukomisjoni arvamust (A7-0037/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ja regionaalarengukomisjoni arvamust (A7-0037/2012),

| A. | arvestades, et Euroopa Ühenduste Statistikaamet (Eurostat) eksisteerib juba alates 1953. aastast ning vajadus kindlustada selle sõltumatus on laialdaselt tunnustatud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Ühenduste Statistikaamet (Eurostat) eksisteerib juba alates 1953. aastast ning vajadus kindlustada selle sõltumatus on laialdaselt tunnustatud;

| B. | arvestades, et tulemusliku majandus- ja eelarvepoliitika kujundamiseks liikmesriikide ja liidu tasandil on vaja usaldusväärset ja täpset statistikat; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tulemusliku majandus- ja eelarvepoliitika kujundamiseks liikmesriikide ja liidu tasandil on vaja usaldusväärset ja täpset statistikat;

| C. | arvestades, et Euroopa 2020. aasta majanduskasvu ja tööhõive strateegia ning majanduse juhtimise paketi, k.a Euroopa poolaasta edukus nõuab kvaliteetset sõltumatut statistikat; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa 2020. aasta majanduskasvu ja tööhõive strateegia ning majanduse juhtimise paketi, k.a Euroopa poolaasta edukus nõuab kvaliteetset sõltumatut statistikat;

| D. | arvestades, et statistika kasutajatele tuleks anda asjakohaseid, õigeaegseid ja täpseid andmeid, mille riiklikud asutused on kogunud ja koostanud vastavalt erapooletuse, objektiivsuse ja ametialase sõltumatuse põhimõtetele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et statistika kasutajatele tuleks anda asjakohaseid, õigeaegseid ja täpseid andmeid, mille riiklikud asutused on kogunud ja koostanud vastavalt erapooletuse, objektiivsuse ja ametialase sõltumatuse põhimõtetele;

| E. | arvestades, et statistika peaks olema avalikult ligipääsetav ja kergesti mõistetav nii poliitikakujundajatele kui ka kodanikele, samuti tagama aastate võrdlemise võimaluse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et statistika peaks olema avalikult ligipääsetav ja kergesti mõistetav nii poliitikakujundajatele kui ka kodanikele, samuti tagama aastate võrdlemise võimaluse;

| F. | arvestades, et Euroopa statistika kvaliteet sõltub kogu koostamisprotsessi terviklikkusest; arvestades, et käimasolev statistika koostamise meetodite kaasajastamine on väga tähtis avaliku sektori investeering kogu koostamisahela ühtlustamiseks ning selleks on vaja jätkuvat pühendumist nii ELi kui ka riikide tasandil; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa statistika kvaliteet sõltub kogu koostamisprotsessi terviklikkusest; arvestades, et käimasolev statistika koostamise meetodite kaasajastamine on väga tähtis avaliku sektori investeering kogu koostamisahela ühtlustamiseks ning selleks on vaja jätkuvat pühendumist nii ELi kui ka riikide tasandil;

| G. | arvestades, et euroala kriis on toonud esile statistiliste ebatäpsuste ja statistiliste pettuste ohud, mis tulenevad puudustest nii avaliku sektori raamatupidamise lähteandmete kvaliteedis kui ka praeguse statistika haldamise korralduses; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et euroala kriis on toonud esile statistiliste ebatäpsuste ja statistiliste pettuste ohud, mis tulenevad puudustest nii avaliku sektori raamatupidamise lähteandmete kvaliteedis kui ka praeguse statistika haldamise korralduses;

| H. | arvestades, et statistikaametid ei peaks olema mitte ainult seaduse järgi sõltumatud, vaid et tuleks kehtestada ka vajalikud mehhanismid ja „tulemüürid”, mis tagaksid statistikaametite lahutatuse poliitilisest protsessist, vältides nii süsteemseid vigu; samas aga tuleb rõhutada, et statistiliste andmete sisulise õigsuse ja usaldusväärsuse eest vastutab riik; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et statistikaametid ei peaks olema mitte ainult seaduse järgi sõltumatud, vaid et tuleks kehtestada ka vajalikud mehhanismid ja „tulemüürid”, mis tagaksid statistikaametite lahutatuse poliitilisest protsessist, vältides nii süsteemseid vigu; samas aga tuleb rõhutada, et statistiliste andmete sisulise õigsuse ja usaldusväärsuse eest vastutab riik;

| I. | arvestades, et Eurostati ja liikmesriikide riigikontrollide suhet tuleks tugevdada; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Eurostati ja liikmesriikide riigikontrollide suhet tuleks tugevdada;

| J. | arvestades, liikmesriikide riiklikke statistikaameteid tuleks niipea kui võimalik reformida, et need oleksid kooskõlas Euroopa uute õigusaktidega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, liikmesriikide riiklikke statistikaameteid tuleks niipea kui võimalik reformida, et need oleksid kooskõlas Euroopa uute õigusaktidega;

| K. | arvestades, et ligikaudu 350 statistikaalast määrust, mis kehtivad kõigile liikmesriikidele, kujutavad väiksemate liikmesriikide jaoks suhteliselt suuremat statistiliste nõuete täitmise koormust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ligikaudu 350 statistikaalast määrust, mis kehtivad kõigile liikmesriikidele, kujutavad väiksemate liikmesriikide jaoks suhteliselt suuremat statistiliste nõuete täitmise koormust;

| L. | arvestades, et Eurostat annab vajalikud majandusnäitajad fiskaalpoliitika järelevalveks ja makromajandusliku tasakaalu tulemustabeli jaoks koos uute jõustamismehhanismidega; arvestades, et viimase aja õigusreformid, eelkõige nn majandusjuhtimise kuuspakk on paigutanud kindla ja usaldusväärse statistika ELi tasandi majandusjuhtimise keskmesse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Eurostat annab vajalikud majandusnäitajad fiskaalpoliitika järelevalveks ja makromajandusliku tasakaalu tulemustabeli jaoks koos uute jõustamismehhanismidega; arvestades, et viimase aja õigusreformid, eelkõige nn majandusjuhtimise kuuspakk on paigutanud kindla ja usaldusväärse statistika ELi tasandi majandusjuhtimise keskmesse;

| 1. | on seisukohal, et tuleb kasutada süsteemset lähenemisviisi kvaliteedile, mille eeldusena võib osutuda vajalikuks Euroopa statistika koostamismeetodite reform ja järkjärguline üleminek korrigeerivalt lähenemisviisilt preventiivsele ning seejärel Euroopa statistiliste andmete, eriti riigi rahanduse statistiliste andmete ühtsele kvaliteedijuhtimisele; väljendab heameelt selle üle, et Euroopa statistika koostamist ja õigsuse kontrolli käsitlevad eeskirjad on siduvad; on arvamusel, et statistiliste andmete usaldusväärsuse tagamiseks on hädavajalik sõltumatute statistikaametite olemasolu; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et tuleb kasutada süsteemset lähenemisviisi kvaliteedile, mille eeldusena võib osutuda vajalikuks Euroopa statistika koostamismeetodite reform ja järkjärguline üleminek korrigeerivalt lähenemisviisilt preventiivsele ning seejärel Euroopa statistiliste andmete, eriti riigi rahanduse statistiliste andmete ühtsele kvaliteedijuhtimisele; väljendab heameelt selle üle, et Euroopa statistika koostamist ja õigsuse kontrolli käsitlevad eeskirjad on siduvad; on arvamusel, et statistiliste andmete usaldusväärsuse tagamiseks on hädavajalik sõltumatute statistikaametite olemasolu;

| 2. | kutsub komisjoni üles pakkuma liikmesriikidele abi ja oskusteavet, et aidata neil ületada piiranguid uuringute läbiviimisel ja suuremaid metodoloogilisi takistusi, tagamaks nõuete järgimine ja kvaliteetsete andmete koostamine; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles pakkuma liikmesriikidele abi ja oskusteavet, et aidata neil ületada piiranguid uuringute läbiviimisel ja suuremaid metodoloogilisi takistusi, tagamaks nõuete järgimine ja kvaliteetsete andmete koostamine;

| 3. | toetab komisjoni kavatsust esitada määrusele (EÜ) nr 223/2009 (statistikamäärus) muudatusettepanekud, et võtta kasutusele ennetav lähenemisviis riigi rahanduse andmete jälgimiseks ja hindamiseks varajases andmete sissetuleku etapis, võimaldamaks võimalikult varajasi parandusmeetmeid; toetab ettepanekut luua selline õigusraamistik, mis tugevdaks juhtimisraamistikku eelkõige riiklike statistikaametite ja Eurostati kutsealase sõltumatuse osas ning mis nõuaks, et liikmesriigid võtaksid ametliku kohustuse rakendada kõiki statistikas konfidentsiaalsuse säilitamiseks vajalikke meetmeid ja mis võimaldaks Euroopa statistikat käsitleva tegevusjuhendi rangemat jõustamist; |
| --- | --- |

3.

toetab komisjoni kavatsust esitada määrusele (EÜ) nr 223/2009 (statistikamäärus) muudatusettepanekud, et võtta kasutusele ennetav lähenemisviis riigi rahanduse andmete jälgimiseks ja hindamiseks varajases andmete sissetuleku etapis, võimaldamaks võimalikult varajasi parandusmeetmeid; toetab ettepanekut luua selline õigusraamistik, mis tugevdaks juhtimisraamistikku eelkõige riiklike statistikaametite ja Eurostati kutsealase sõltumatuse osas ning mis nõuaks, et liikmesriigid võtaksid ametliku kohustuse rakendada kõiki statistikas konfidentsiaalsuse säilitamiseks vajalikke meetmeid ja mis võimaldaks Euroopa statistikat käsitleva tegevusjuhendi rangemat jõustamist;

| 4. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule õigusakti ettepaneku, et kaasata läbivaadatud Euroopa statistikat käsitleva tegevusjuhendi sätteid ELi õigusesse, eesmärgiga teha selget vahet ühelt poolt riiklike statistikaametite ja teisalt liikmesriikide valitsuste kohustuste ja pädevuste vahel ning tagada läbipaistvam ja kooskõlastatum vastutus andmekvaliteedi eest; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule õigusakti ettepaneku, et kaasata läbivaadatud Euroopa statistikat käsitleva tegevusjuhendi sätteid ELi õigusesse, eesmärgiga teha selget vahet ühelt poolt riiklike statistikaametite ja teisalt liikmesriikide valitsuste kohustuste ja pädevuste vahel ning tagada läbipaistvam ja kooskõlastatum vastutus andmekvaliteedi eest;

| 5. | nõuab tungivalt, et Eurostat jätkaks koos peamiste andmekoostajate ja andmekasutajatega jõupingutusi Euroopa statistika koostamismeetodite kaasajastamiseks, et säilitada kulutõhusus; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et Eurostat jätkaks koos peamiste andmekoostajate ja andmekasutajatega jõupingutusi Euroopa statistika koostamismeetodite kaasajastamiseks, et säilitada kulutõhusus;

| 6. | palub Eurostatil tagada, et kõigis liikmesriikides loodaks standarditud viisil avaliku sektori raamatupidamisarvestuse süsteemid, mis muudetaks kindlamaks nii sise- kui ka välisauditi mehhanismidega, kohaldades muu hulgas hiljuti läbivaadatud määruse (EÜ) nr 479/2009 õiguslikku raamistikku, ning vajaduse korral täiendavate õigusakti ettepanekutega; väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle anda Eurostatile täiendavaid uurimisvolitusi; |
| --- | --- |

6.

palub Eurostatil tagada, et kõigis liikmesriikides loodaks standarditud viisil avaliku sektori raamatupidamisarvestuse süsteemid, mis muudetaks kindlamaks nii sise- kui ka välisauditi mehhanismidega, kohaldades muu hulgas hiljuti läbivaadatud määruse (EÜ) nr 479/2009 õiguslikku raamistikku, ning vajaduse korral täiendavate õigusakti ettepanekutega; väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle anda Eurostatile täiendavaid uurimisvolitusi;

| 7. | rõhutab, et kõik liikmesriigid peaksid tagama statistika täpsuse kõigil valitsustasanditel; julgustab Eurostati avalikult teatama, kas tal on kahtlusi mis tahes liiki statistika täpsuse osas; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et kõik liikmesriigid peaksid tagama statistika täpsuse kõigil valitsustasanditel; julgustab Eurostati avalikult teatama, kas tal on kahtlusi mis tahes liiki statistika täpsuse osas;

| 8. | on arvamusel, et hiljuti vastu võetud majandusjuhtimise õigusaktide pakett nõuab standardeid, mis käsitlevad detailseid andmeid avaliku sektori riskile avatuse kohta seoses garantiide ja tingimuslike kohustustega, näiteks seoses avaliku sektori garantiidega ning avatusega avaliku ja erasektori partnerlustele; need standardid tuleks välja töötada kiiresti ja Eurostat peaks need avaldama, võttes arvesse kõiki juhtimise tasandeid; |
| --- | --- |

8.

on arvamusel, et hiljuti vastu võetud majandusjuhtimise õigusaktide pakett nõuab standardeid, mis käsitlevad detailseid andmeid avaliku sektori riskile avatuse kohta seoses garantiide ja tingimuslike kohustustega, näiteks seoses avaliku sektori garantiidega ning avatusega avaliku ja erasektori partnerlustele; need standardid tuleks välja töötada kiiresti ja Eurostat peaks need avaldama, võttes arvesse kõiki juhtimise tasandeid;

| 9. | väljendab heameelt Euroopa statistika haldamise nõuandekogu (ESGAB) tegevuse üle seoses Eurostati ja Euroopa statistikasüsteemi sõltumatu järelevalvega; kutsub Eurostati ja teisi statistikaameteid rakendama soovitusi, mida ESGAB esitas oma 2011. aasta aruandes; |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt Euroopa statistika haldamise nõuandekogu (ESGAB) tegevuse üle seoses Eurostati ja Euroopa statistikasüsteemi sõltumatu järelevalvega; kutsub Eurostati ja teisi statistikaameteid rakendama soovitusi, mida ESGAB esitas oma 2011. aasta aruandes;

| 10. | rõhutab, et Eurostatil tuleb tagada läbipaistvus omaenese töötajate suhtes, avaldades teavet oma ametnike (kes on avalikud teenistujad) ja lepinguliste töötajate kohta, ning anda teavet selle kohta, kuidas rakendatakse liikmesriikide eksperte; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et Eurostatil tuleb tagada läbipaistvus omaenese töötajate suhtes, avaldades teavet oma ametnike (kes on avalikud teenistujad) ja lepinguliste töötajate kohta, ning anda teavet selle kohta, kuidas rakendatakse liikmesriikide eksperte;

| 11. | rõhutab, et statistikateenistuste sõltumatust tuleb võimaliku poliitilise sekkumise ohu eest kaitsta nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et statistikateenistuste sõltumatust tuleb võimaliku poliitilise sekkumise ohu eest kaitsta nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil;

| 12. | märgib, et kvaliteedijuhtimise süsteem eeldab tihedat koostööd Eurostati ja valitsemissektori rahanduse lähteandmete kontrollimise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahel; palub komisjonil esitada ettepanekuid, et tagada liikmesriikide riigikontrollide suurem sõltumatus ja suurem pädevuste ühtlus riiklike võla- ja puudujääginäitajate määramisel kasutatud allikate kvaliteedi kontrollimisel, ning tugevdada Euroopa Kontrollikoja koordineerivat rolli; |
| --- | --- |

12.

märgib, et kvaliteedijuhtimise süsteem eeldab tihedat koostööd Eurostati ja valitsemissektori rahanduse lähteandmete kontrollimise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahel; palub komisjonil esitada ettepanekuid, et tagada liikmesriikide riigikontrollide suurem sõltumatus ja suurem pädevuste ühtlus riiklike võla- ja puudujääginäitajate määramisel kasutatud allikate kvaliteedi kontrollimisel, ning tugevdada Euroopa Kontrollikoja koordineerivat rolli;

| 13. | toonitab asjaolu, et Euroopa poolaasta nõuetekohase toimimise eelduseks on valitsuse finantsstatistika ja muude siseriiklike statistiliste andmete kvaliteedijuhtimine ning andmete täpsus ja õigeaegne esitamine; |
| --- | --- |

13.

toonitab asjaolu, et Euroopa poolaasta nõuetekohase toimimise eelduseks on valitsuse finantsstatistika ja muude siseriiklike statistiliste andmete kvaliteedijuhtimine ning andmete täpsus ja õigeaegne esitamine;

| 14. | möönab, et täpse statistika esitamine võib paljudel juhtudel hõlmata erinevatest allikatest pärinevate andmete kogumist ja koondamist; märgib seetõttu, et statistiliste andmete avaldamistähtaegade lühendamine võib mõnel juhul vähendada statistika usaldusväärsust või täpsust või suurendada andmete kogumise maksumust; soovitab, et parima tava kaalumisel selles valdkonnas võetaks hoolikalt arvesse tasakaalu kiiruse, usaldusväärsuse ja koostamise kulukuse vahel; |
| --- | --- |

14.

möönab, et täpse statistika esitamine võib paljudel juhtudel hõlmata erinevatest allikatest pärinevate andmete kogumist ja koondamist; märgib seetõttu, et statistiliste andmete avaldamistähtaegade lühendamine võib mõnel juhul vähendada statistika usaldusväärsust või täpsust või suurendada andmete kogumise maksumust; soovitab, et parima tava kaalumisel selles valdkonnas võetaks hoolikalt arvesse tasakaalu kiiruse, usaldusväärsuse ja koostamise kulukuse vahel;

| 15. | nõuab tungivalt, et Eurostat otsiks võimalusi muuta oma väljaandeid, eelkõige veebiväljaandeid tavakodanike ja mitte-spetsialistide jaoks kasutajasõbralikumaks, eriti graafikute kasutamise osas; on arvamusel, et Eurostati veebileht peaks võimaldama lihtsamat ligipääsu täielikele pikaajalistele andmeridadele ning sisaldama lihtsaid ja võrreldavaid graafikuid, et pakkuda kodanikele rohkem lisandväärtust; lisab, et regulaarsel ajakohastamisel tuleks võimaluse korral esitada teavet iga liikmesriigi kohta, samuti aegridu aastate ja kuude kaupa ning võimalusel pikaajalisi andmeridu, kui see on kasulik; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et Eurostat otsiks võimalusi muuta oma väljaandeid, eelkõige veebiväljaandeid tavakodanike ja mitte-spetsialistide jaoks kasutajasõbralikumaks, eriti graafikute kasutamise osas; on arvamusel, et Eurostati veebileht peaks võimaldama lihtsamat ligipääsu täielikele pikaajalistele andmeridadele ning sisaldama lihtsaid ja võrreldavaid graafikuid, et pakkuda kodanikele rohkem lisandväärtust; lisab, et regulaarsel ajakohastamisel tuleks võimaluse korral esitada teavet iga liikmesriigi kohta, samuti aegridu aastate ja kuude kaupa ning võimalusel pikaajalisi andmeridu, kui see on kasulik;

| 16. | rõhutab, et täpsel, asjakohasel ja kõrgekvaliteetsel statistikal on jätkusuutlikus ja tasakaalustatud regionaalarengus äärmiselt suur tähtsus; märgib, et täpsed andmed on aluseks üksikasjaliku teabe omandamisel konkreetsete valdkondade kohta nagu demograafia, majandus ja keskkond ning et seetõttu on neil regionaalarengu otsustusprotsessis oluline roll, eriti seoses Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisega; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et täpsel, asjakohasel ja kõrgekvaliteetsel statistikal on jätkusuutlikus ja tasakaalustatud regionaalarengus äärmiselt suur tähtsus; märgib, et täpsed andmed on aluseks üksikasjaliku teabe omandamisel konkreetsete valdkondade kohta nagu demograafia, majandus ja keskkond ning et seetõttu on neil regionaalarengu otsustusprotsessis oluline roll, eriti seoses Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisega;

| 17. | palub komisjoni ka edaspidi võtta arvesse vajadust usaldusväärse statistilise teabe järele, mis võimaldab ELi poliitikal paremini reageerida majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele tegelikkusele piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

17.

palub komisjoni ka edaspidi võtta arvesse vajadust usaldusväärse statistilise teabe järele, mis võimaldab ELi poliitikal paremini reageerida majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele tegelikkusele piirkondlikul tasandil;

| 18. | toetab Eurostati kavatsust luua õigusraamistik konfidentsiaalsete andmetega seotud kohustuste jaoks; rõhutab, et nii Euroopa statistikasüsteemi andmete konfidentsiaalsust käsitleva eeskirja kui ka subsidiaarsuse põhimõtte järgimine aitab suurendada usaldust statistikaametite vastu; |
| --- | --- |

18.

toetab Eurostati kavatsust luua õigusraamistik konfidentsiaalsete andmetega seotud kohustuste jaoks; rõhutab, et nii Euroopa statistikasüsteemi andmete konfidentsiaalsust käsitleva eeskirja kui ka subsidiaarsuse põhimõtte järgimine aitab suurendada usaldust statistikaametite vastu;

| 19. | märgib, et on väga tähtis parandada avaliku sektori raamatupidamisarvestuste süsteemi toimimisviisi; palub komisjonil sellegipoolest selgitada, kas kõigi liikmesriikide avaliku sektori raamatupidamissüsteemide standardiseerimine on vajalik ja võimalik; kutsub komisjoni üles töötama välja ühine metodoloogia ning võtma kasutusele tõhusad, sobivad, tõestatud lahendused; |
| --- | --- |

19.

märgib, et on väga tähtis parandada avaliku sektori raamatupidamisarvestuste süsteemi toimimisviisi; palub komisjonil sellegipoolest selgitada, kas kõigi liikmesriikide avaliku sektori raamatupidamissüsteemide standardiseerimine on vajalik ja võimalik; kutsub komisjoni üles töötama välja ühine metodoloogia ning võtma kasutusele tõhusad, sobivad, tõestatud lahendused;

| 20. | rõhutab vajadust töötada välja ühtne süsteem sotsiaalmajanduslike protsesside uurimiseks piiriülestel aladel, kaasa arvatud ELi välispiiriga piirnevad alad, ning koos sellega statistika makropiirkondade jaoks, et saada usaldusväärne, terviklik ja täpne ettekujutus majandusest piirkondliku ja makropiirkondliku arengu mõistes, mis hõlmaks nii linnu kui ka maapiirkondi; leiab, et tuleb parandada maksebilansiga seotud teadusuuringute mehhanisme; märgib lisaks, et Euroopa statistika tõhusa kvaliteedijuhtimise süsteemi raames tuleks tähelepanelikult jälgida piirkondlikku ja riiklikku arvepidamist; |
| --- | --- |

20.

rõhutab vajadust töötada välja ühtne süsteem sotsiaalmajanduslike protsesside uurimiseks piiriülestel aladel, kaasa arvatud ELi välispiiriga piirnevad alad, ning koos sellega statistika makropiirkondade jaoks, et saada usaldusväärne, terviklik ja täpne ettekujutus majandusest piirkondliku ja makropiirkondliku arengu mõistes, mis hõlmaks nii linnu kui ka maapiirkondi; leiab, et tuleb parandada maksebilansiga seotud teadusuuringute mehhanisme; märgib lisaks, et Euroopa statistika tõhusa kvaliteedijuhtimise süsteemi raames tuleks tähelepanelikult jälgida piirkondlikku ja riiklikku arvepidamist;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

Kolmapäev, 14. märts 2012

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/37 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/37

---

Kolmapäev, 14. märts 20122013. aasta eelarve üldsuunised, III jagu - Komisjon

P7_TA(2012)0077

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta resolutsioon üldsuuniste kohta 2013. aasta eelarve koostamiseks, III jagu – Komisjon (2012/2000(BUD))

2013/C 251 E/06

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 313 ja 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 313 ja 314,

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Nõukogu ja Komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Nõukogu ja Komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1),

| — | võttes arvesse vastavalt eelnimetatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 46 komisjoni poolt esitatud ajakohastatud 2007.-2013. aasta finantsplaneerimist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt eelnimetatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 46 komisjoni poolt esitatud ajakohastatud 2007.-2013. aasta finantsplaneerimist,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarvet (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarvet (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 21. veebruari 2012. aasta järeldusi 2013. aasta eelarvesuuniste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. veebruari 2012. aasta järeldusi 2013. aasta eelarvesuuniste kohta,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0040/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0040/2012),

ELi eelarve roll majandus- ja finantskriisi lahendamises

| 1. | võtab teadmiseks eelarve konsolideerimise jõupingutused, mida enamus liikmesriike on finants- ja eelarvekriisi tõttu teinud; rõhutab samas asjaolu, et EL ei suuda ei praegusele ega tulevastele majandus- ja finantskriisidele nõuetekohaselt reageerida, kui ei jätkata poliitilist integratsiooni, kui puuduvad ühised vahendid, näiteks automaatsed sanktsioonid, ja komisjoni õigus võtta eelarvepuudujäägi menetluses õiguslikke meetmeid, samuti ühised ELi rahastatavad programmid ja ressursid nende toimimapanekuks; rõhutab, et majanduse elavdamiseks on vaja solidaarsuse tugevdamise ning kestva majanduskasvu ja tööhõive ergutamise meetmeid; avaldab heameelt selle üle, et Euroopa Ülemkogu tunnistas seda oma 30. jaanuari 2012. aasta avalduses ja 1. ja 2. märtsil 2012 toimunud tippkohtumise järeldustes, kuid kinnitab konkreetsete meetmete võtmise vajalikkust, eelkõige kasutades ELi eelarvet kui ühist vahendit; toonitab, et ülalnimetatud avaldustes välja toodud prioriteedid on need, mida Euroopa Parlament eelmiste eelarvemenetluste käigus kaitses; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks eelarve konsolideerimise jõupingutused, mida enamus liikmesriike on finants- ja eelarvekriisi tõttu teinud; rõhutab samas asjaolu, et EL ei suuda ei praegusele ega tulevastele majandus- ja finantskriisidele nõuetekohaselt reageerida, kui ei jätkata poliitilist integratsiooni, kui puuduvad ühised vahendid, näiteks automaatsed sanktsioonid, ja komisjoni õigus võtta eelarvepuudujäägi menetluses õiguslikke meetmeid, samuti ühised ELi rahastatavad programmid ja ressursid nende toimimapanekuks; rõhutab, et majanduse elavdamiseks on vaja solidaarsuse tugevdamise ning kestva majanduskasvu ja tööhõive ergutamise meetmeid; avaldab heameelt selle üle, et Euroopa Ülemkogu tunnistas seda oma 30. jaanuari 2012. aasta avalduses ja 1. ja 2. märtsil 2012 toimunud tippkohtumise järeldustes, kuid kinnitab konkreetsete meetmete võtmise vajalikkust, eelkõige kasutades ELi eelarvet kui ühist vahendit; toonitab, et ülalnimetatud avaldustes välja toodud prioriteedid on need, mida Euroopa Parlament eelmiste eelarvemenetluste käigus kaitses;

| 2. | on jätkuvalt mures enneolematu ülemaailmse kriisi pärast, mis on tõsiselt kahjustanud majanduskasvu ja finantsstabiilsust ning põhjustanud olukorra märkimisväärse halvenemise liikmesriikide valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võlaseisundi osas; mõistab nõukogu muret riikliku tasandi majanduslike ja eelarveliste piirangute pärast ning rõhutab, et 2013 on majanduse elavdamise jaoks otsustava tähtsusega aasta; |
| --- | --- |

2.

on jätkuvalt mures enneolematu ülemaailmse kriisi pärast, mis on tõsiselt kahjustanud majanduskasvu ja finantsstabiilsust ning põhjustanud olukorra märkimisväärse halvenemise liikmesriikide valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võlaseisundi osas; mõistab nõukogu muret riikliku tasandi majanduslike ja eelarveliste piirangute pärast ning rõhutab, et 2013 on majanduse elavdamise jaoks otsustava tähtsusega aasta;

| 3. | tuletab meelde, et Euroopa Liidu eelarve on üks kõige olulisemaid liikmesriikide- ja põlvkondadevahelise solidaarsuse väljendamise vahendeid ning et sel on selge lisandväärtus, võttes arvesse selle erakordset mõju reaalmajandusele ja Euroopa kodanike igapäevaelule; tuletab meelde, et kui liidu poliitikat peaksid rahastama üksnes liikmesriigid, kasvaksid nende kulud ülisuureks, ning et seda arvesse võttes ja sünergiat rakendades kujutab Euroopa eelarve endast selget ühist säästu kõigi heaolu nimel; on seisukohal, et riiklikul tasandil võetud kokkuhoiumeetmed ei tohiks viia samaväärse vähenemiseni ELi tasandil, kuna üks sellel tasandil kasutatud euro võib anda säästu 27 liikmesriigis; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et Euroopa Liidu eelarve on üks kõige olulisemaid liikmesriikide- ja põlvkondadevahelise solidaarsuse väljendamise vahendeid ning et sel on selge lisandväärtus, võttes arvesse selle erakordset mõju reaalmajandusele ja Euroopa kodanike igapäevaelule; tuletab meelde, et kui liidu poliitikat peaksid rahastama üksnes liikmesriigid, kasvaksid nende kulud ülisuureks, ning et seda arvesse võttes ja sünergiat rakendades kujutab Euroopa eelarve endast selget ühist säästu kõigi heaolu nimel; on seisukohal, et riiklikul tasandil võetud kokkuhoiumeetmed ei tohiks viia samaväärse vähenemiseni ELi tasandil, kuna üks sellel tasandil kasutatud euro võib anda säästu 27 liikmesriigis;

| 4. | rõhutab, et eelkõige just kriisiajal tuleb suurendada ELi tasandil tehtavaid ühiseid jõupingutusi, et meie meetmed annaksid tulemusi; rõhutab asjaolu, et ELi aastaeelarve oma võimendusefektiga, riiklike eelarvete prioriteedid ja kõik muud Euroopa vahendid peavad toetama liikmesriikide taastumismeetmeid ning olema kooskõlas tööhõive ja majanduskasvu strateegiaga „Euroopa 2020” ning et see on oluline strateegia edu tagamiseks ja usalduse säilitamiseks ELi poliitika vastu, eelkõige selle kodanike hulgas; rõhutab, et võttes arvesse ELi eelarve rolli investeeringute katalüsaatorina, kahjustaks selle mahu vähendamine liidu majanduskasvu ja töökohtade loomist; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et eelkõige just kriisiajal tuleb suurendada ELi tasandil tehtavaid ühiseid jõupingutusi, et meie meetmed annaksid tulemusi; rõhutab asjaolu, et ELi aastaeelarve oma võimendusefektiga, riiklike eelarvete prioriteedid ja kõik muud Euroopa vahendid peavad toetama liikmesriikide taastumismeetmeid ning olema kooskõlas tööhõive ja majanduskasvu strateegiaga „Euroopa 2020” ning et see on oluline strateegia edu tagamiseks ja usalduse säilitamiseks ELi poliitika vastu, eelkõige selle kodanike hulgas; rõhutab, et võttes arvesse ELi eelarve rolli investeeringute katalüsaatorina, kahjustaks selle mahu vähendamine liidu majanduskasvu ja töökohtade loomist;

| 5. | on seisukohal, et majanduskasvu ja tööhõive edendamine nõuab konkreetseid meetmeid ja tõhustatud eelarvealaseid jõupingutusi kestva ja pikaajalise tööstuspoliitika, konkurentsivõime, innovatsiooni ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) toetamiseks, kuna suurem osa ELi majanduse potentsiaalist peitub VKEdes, mis viimaste uuringute kohaselt lõid aastatel 2002–2010 85% uutest töökohtadest ELis ja moodustavad meie majanduskasvu selgroo; peab seetõttu äärmiselt oluliseks edendada ettevõtlikku vaimu ja alustavaid äriühinguid konkreetsete meetmetega, ning leiab, et selleks tuleks eraldada piisavad vahendid; võtab seetõttu teadmiseks, et tuleb püüda suurendada majanduskasvu soodustamise meetmete rahastamist ELi poolt; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et majanduskasvu ja tööhõive edendamine nõuab konkreetseid meetmeid ja tõhustatud eelarvealaseid jõupingutusi kestva ja pikaajalise tööstuspoliitika, konkurentsivõime, innovatsiooni ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) toetamiseks, kuna suurem osa ELi majanduse potentsiaalist peitub VKEdes, mis viimaste uuringute kohaselt lõid aastatel 2002–2010 85% uutest töökohtadest ELis ja moodustavad meie majanduskasvu selgroo; peab seetõttu äärmiselt oluliseks edendada ettevõtlikku vaimu ja alustavaid äriühinguid konkreetsete meetmetega, ning leiab, et selleks tuleks eraldada piisavad vahendid; võtab seetõttu teadmiseks, et tuleb püüda suurendada majanduskasvu soodustamise meetmete rahastamist ELi poolt;

| 6. | rõhutab, et niisugune toetus aitaks VKEdel vältida investeeringute vähendamist eelkõige teadus- ja arendustegevuse valdkonnas, edendades samal ajal tööhõivet ja eriti noorte kodanike tööalast koolitust ning tagades oskuste säilimise; on seisukohal, et Euroopa Investeerimispanga poolt VKEdele ja infrastruktuurile antava toetuse suurendamist tuleks pidada võtmetähtsusega prioriteediks, aidates seega rakendada VKEde innovatsioonipotentsiaali, mis on ülimalt oluline ELi jõukusele ja teadmistepõhise ühiskonna loomiseks; toonitab sellega seoses ka vajadust veelgi lihtsustada ELi rahastatavate programmide taotlusmenetlust; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et niisugune toetus aitaks VKEdel vältida investeeringute vähendamist eelkõige teadus- ja arendustegevuse valdkonnas, edendades samal ajal tööhõivet ja eriti noorte kodanike tööalast koolitust ning tagades oskuste säilimise; on seisukohal, et Euroopa Investeerimispanga poolt VKEdele ja infrastruktuurile antava toetuse suurendamist tuleks pidada võtmetähtsusega prioriteediks, aidates seega rakendada VKEde innovatsioonipotentsiaali, mis on ülimalt oluline ELi jõukusele ja teadmistepõhise ühiskonna loomiseks; toonitab sellega seoses ka vajadust veelgi lihtsustada ELi rahastatavate programmide taotlusmenetlust;

| 7. | on veendunud, et ELi eelarve kaudu rohelisse majandusse tehtavad lisainvesteeringud aitaksid luua rohkem töökohti kui praegune eelarve, seega võiksid niisugused investeeringud oluliselt toetada ELi majanduskasvu taastamist; |
| --- | --- |

7.

on veendunud, et ELi eelarve kaudu rohelisse majandusse tehtavad lisainvesteeringud aitaksid luua rohkem töökohti kui praegune eelarve, seega võiksid niisugused investeeringud oluliselt toetada ELi majanduskasvu taastamist;

| 8. | toonitab asjaolu, et strateegia „Euroopa 2020” tulemused sõltuvad suurel määral tänapäeva noortest, kes on paremini haritud, tehniliselt arenenumad ja liikuvamad kui kunagi varem ning on seetõttu praegu ja ka tulevikus ELi suurimaks eeliseks majanduskasvu ja tööhõive valdkonnas; tunneb muret noorte suure tööpuuduse pärast liikmesriikides; rõhutab seetõttu, et ELi ja riiklikul tasandil tuleb teha kõik võimalik, et tagada majanduskasvu ja tööhõive teostumine, eelkõige noorte jaoks, kes esindavad ELi ühist tulevikku; toonitab ka vajadust tegeleda juhtalgatuse „vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm” vaimus kiiresti probleemidega, mis on seotud tööpuuduse ja üha suureneva vaesusega Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

8.

toonitab asjaolu, et strateegia „Euroopa 2020” tulemused sõltuvad suurel määral tänapäeva noortest, kes on paremini haritud, tehniliselt arenenumad ja liikuvamad kui kunagi varem ning on seetõttu praegu ja ka tulevikus ELi suurimaks eeliseks majanduskasvu ja tööhõive valdkonnas; tunneb muret noorte suure tööpuuduse pärast liikmesriikides; rõhutab seetõttu, et ELi ja riiklikul tasandil tuleb teha kõik võimalik, et tagada majanduskasvu ja tööhõive teostumine, eelkõige noorte jaoks, kes esindavad ELi ühist tulevikku; toonitab ka vajadust tegeleda juhtalgatuse „vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm” vaimus kiiresti probleemidega, mis on seotud tööpuuduse ja üha suureneva vaesusega Euroopa Liidus;

| 9. | võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku suunata kõigis ELi struktuurifondides (Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond) veel kavandamata rahalised vahendid 82 miljardi euro suuruses summas ümber VKEde abistamiseks ja võitluseks noorte tööpuuduse vastu; palub enda nõuetekohast teavitamist nimetatud algatusest, selle rakendamisest ja võimalikust mõjust 2013. aasta eelarvele; |
| --- | --- |

9.

võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku suunata kõigis ELi struktuurifondides (Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond) veel kavandamata rahalised vahendid 82 miljardi euro suuruses summas ümber VKEde abistamiseks ja võitluseks noorte tööpuuduse vastu; palub enda nõuetekohast teavitamist nimetatud algatusest, selle rakendamisest ja võimalikust mõjust 2013. aasta eelarvele;

Hästi kooskõlastatud ja vastutustundlik 2013. aasta eelarve

| 10. | toonitab asjaolu, et kõik seni kriisi vastu võitlemiseks võetud meetmed peaksid kaasa aitama majanduskasvu taastamisele; rõhutab sellega seoses, et juba võetud spetsiaalselt kohandatud kokkuhoiumeetmetele peavad lisanduma sihtotstarbelised investeeringud, mis tooksid jätkusuutliku majandusarengu; juhib tähelepanu asjaolule, et ELi eelarve etendab siin otsustavat rolli vahendina, mis aitab tagada kiire ja hästi kooskõlastatud tegevuse kõikides valdkondades, et leevendada kriisi mõju reaalmajandusele ning toimida investeeringute, majanduskasvu ja tööhõive edendamise katalüsaatorina Euroopas; |
| --- | --- |

10.

toonitab asjaolu, et kõik seni kriisi vastu võitlemiseks võetud meetmed peaksid kaasa aitama majanduskasvu taastamisele; rõhutab sellega seoses, et juba võetud spetsiaalselt kohandatud kokkuhoiumeetmetele peavad lisanduma sihtotstarbelised investeeringud, mis tooksid jätkusuutliku majandusarengu; juhib tähelepanu asjaolule, et ELi eelarve etendab siin otsustavat rolli vahendina, mis aitab tagada kiire ja hästi kooskõlastatud tegevuse kõikides valdkondades, et leevendada kriisi mõju reaalmajandusele ning toimida investeeringute, majanduskasvu ja tööhõive edendamise katalüsaatorina Euroopas;

| 11. | rõhutab, et riikliku ja ELi tasandi ühiste poliitiliste kohustuste ja prioriteetide hästi kooskõlastatud, sidus ja õigeaegne rakendamine eeldab riiklike ja Euroopa institutsioonide koostööd, et seada esikohale riiklike kulutuste suunamine kasvuvaldkondadesse, eelnevalt hinnata kavandatud meetmete mõju, suurendada nende koostoimet ja tagada, et neil oleks positiivne mõju, kõrvaldades takistused ja kasutades ära alakasutatud potentsiaali; sellega seoses rõhutab, kui oluline on korraldada enne kevadist tippkohtumist, komisjoni eelarveprojekti esitamist ja liikmesriikide eelarvemenetluste alustamist parlamentidevahelisi arutelusid liikmesriikide eelarvete ja liidu eelarve ühiste suundumuste üle, et tagada riiklike eelarvete ja ELi eelarve kooskõlastatus Euroopa poolaastaga seotud Euroopa Parlamendi täiendatud tegevuse üldises raamistikus, et suurendada selle demokraatlikku legitiimsust, nagu nõuti 1. detsembri 2011. aasta resolutsioonis majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta kohta; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et riikliku ja ELi tasandi ühiste poliitiliste kohustuste ja prioriteetide hästi kooskõlastatud, sidus ja õigeaegne rakendamine eeldab riiklike ja Euroopa institutsioonide koostööd, et seada esikohale riiklike kulutuste suunamine kasvuvaldkondadesse, eelnevalt hinnata kavandatud meetmete mõju, suurendada nende koostoimet ja tagada, et neil oleks positiivne mõju, kõrvaldades takistused ja kasutades ära alakasutatud potentsiaali; sellega seoses rõhutab, kui oluline on korraldada enne kevadist tippkohtumist, komisjoni eelarveprojekti esitamist ja liikmesriikide eelarvemenetluste alustamist parlamentidevahelisi arutelusid liikmesriikide eelarvete ja liidu eelarve ühiste suundumuste üle, et tagada riiklike eelarvete ja ELi eelarve kooskõlastatus Euroopa poolaastaga seotud Euroopa Parlamendi täiendatud tegevuse üldises raamistikus, et suurendada selle demokraatlikku legitiimsust, nagu nõuti 1. detsembri 2011. aasta resolutsioonis majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta kohta;

| 12. | nõuab niisuguse vastutustundliku ja tulemustele suunatud eelarve vastuvõtmist, mis põhineb kvaliteetsetel kulutustel ning olemasolevate ELi rahaliste vahendite optimaalsel ja õigeaegsel kasutamisel; rõhutab Ülemkogu 30. jaanuari 2012. aasta avalduse vaimus vajadust investeerida majanduskasvu ja töökohtadesse, pidades eelkõige silmas VKEsid ja noori; toonitab kavatsust tegeleda koos parlamendi erikomisjonidega nii konkreetsete valdkondade kindlaksmääramisega, kus tuleb meetmeid tugevdada, kui ka võimalike negatiivsete prioriteetide väljaselgitamisega; |
| --- | --- |

12.

nõuab niisuguse vastutustundliku ja tulemustele suunatud eelarve vastuvõtmist, mis põhineb kvaliteetsetel kulutustel ning olemasolevate ELi rahaliste vahendite optimaalsel ja õigeaegsel kasutamisel; rõhutab Ülemkogu 30. jaanuari 2012. aasta avalduse vaimus vajadust investeerida majanduskasvu ja töökohtadesse, pidades eelkõige silmas VKEsid ja noori; toonitab kavatsust tegeleda koos parlamendi erikomisjonidega nii konkreetsete valdkondade kindlaksmääramisega, kus tuleb meetmeid tugevdada, kui ka võimalike negatiivsete prioriteetide väljaselgitamisega;

| 13. | rõhutab, et ELi eelarve kujutab endast investeeringut, mis on suunatud üksnes tõendatavalt ELi lisaväärtust omavatele poliitikasuundadele ja meetmetele; juhib tähelepanu asjaolule, et ELi eelarvel – milles puudujääk ei saa tekkida – on majanduskasvule ja tööhõivele võimendav mõju, mis on palju suurem kui riiklike kulutuste oma, ja et sama kehtib ka tema võime kohta ergutada investeeringuid, tagada Euroopas stabiilsus ja aidata ELil väljuda praegusest majandus- ja finantskriisist; rõhutab siiski vajadust investeeringuid veelgi suurendada, et mitte seada ohtu majanduse elavdamise ja konkurentsivõimega seotud peamisi projekte; rõhutab sellega seoses asjaolu, et uute ja täiustatud rahastamisvahendite väljatöötamine võib veelgi suurendada ELi majanduskasvule suunatud kulutuste võimendavat mõju, tõmmates ligi erainvesteeringuid ja sellega korvates riikliku tasandi piiranguid ning optimeerides riiklikke kulutusi; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et ELi eelarve kujutab endast investeeringut, mis on suunatud üksnes tõendatavalt ELi lisaväärtust omavatele poliitikasuundadele ja meetmetele; juhib tähelepanu asjaolule, et ELi eelarvel – milles puudujääk ei saa tekkida – on majanduskasvule ja tööhõivele võimendav mõju, mis on palju suurem kui riiklike kulutuste oma, ja et sama kehtib ka tema võime kohta ergutada investeeringuid, tagada Euroopas stabiilsus ja aidata ELil väljuda praegusest majandus- ja finantskriisist; rõhutab siiski vajadust investeeringuid veelgi suurendada, et mitte seada ohtu majanduse elavdamise ja konkurentsivõimega seotud peamisi projekte; rõhutab sellega seoses asjaolu, et uute ja täiustatud rahastamisvahendite väljatöötamine võib veelgi suurendada ELi majanduskasvule suunatud kulutuste võimendavat mõju, tõmmates ligi erainvesteeringuid ja sellega korvates riikliku tasandi piiranguid ning optimeerides riiklikke kulutusi;

| 14. | tuletab meelde, et ajavahemikus 2000–2011 suurenesid ELi liikmesriikide riigieelarved keskmiselt 62%, samal ajal kui ELi eelarve maksed suurenesid veidi vähem kui 42%, arvestades, et ELi liikmesriikide arv kasvas 15-lt 27ni; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et ajavahemikus 2000–2011 suurenesid ELi liikmesriikide riigieelarved keskmiselt 62%, samal ajal kui ELi eelarve maksed suurenesid veidi vähem kui 42%, arvestades, et ELi liikmesriikide arv kasvas 15-lt 27ni;

| 15. | pöörab 2013. aasta eelarvemenetluse raames erilist tähelepanu EP varasemate aastate eelarveprioriteetide rakendamisele ning jälgib eelkõige tähelepanelikult liikmesriikide poolt täielikult toetatava strateegia „Euroopa 2020” rahastamist ja rakendamist konkurentsivõime ja tööhõive edendamise ning selle muude valdkondlike prioriteetide seisukohast; |
| --- | --- |

15.

pöörab 2013. aasta eelarvemenetluse raames erilist tähelepanu EP varasemate aastate eelarveprioriteetide rakendamisele ning jälgib eelkõige tähelepanelikult liikmesriikide poolt täielikult toetatava strateegia „Euroopa 2020” rahastamist ja rakendamist konkurentsivõime ja tööhõive edendamise ning selle muude valdkondlike prioriteetide seisukohast;

| 16. | väljendab heameelt asjaolu üle, et nagu 2011. aastalgi, järgib komisjon aastaid 2012–2013 käsitleva finantsplaneerimise uusimas versioonis Euroopa Parlamendi 2012. aasta eelarveprioriteete, jättes varasemad suurendamised korvamata; palub 2013. aasta eelarveprojekti puhul järgida sama eeskuju; |
| --- | --- |

16.

väljendab heameelt asjaolu üle, et nagu 2011. aastalgi, järgib komisjon aastaid 2012–2013 käsitleva finantsplaneerimise uusimas versioonis Euroopa Parlamendi 2012. aasta eelarveprioriteete, jättes varasemad suurendamised korvamata; palub 2013. aasta eelarveprojekti puhul järgida sama eeskuju;

| 17. | tuletab meelde, et kehtivas finantsraamistikus mitme rubriigi, eelkõige rubriigi 1a (konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks) ja rubriigi 4 (EL kui ülemaailmne partner) jaoks ette nähtud piirmääradest ei piisa Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt prioriteetidena heaks kiidetud poliitikameetmete elluviimiseks; tuletab lisaks meelde, et mõne poliitikameetme jaoks eraldatud assigneeringud on tulnud mitu korda läbi vaadata, et täita uusi eesmärke ja ülesandeid, muutes paindlikkusinstrumendi kasutamise vajalikuks peaaegu iga aastaeelarve puhul; rõhutab, et parlament ei aktsepteeri ELi pikaajaliste poliitiliste kohustuste täitmise ohtuseadmist; tuletab meelde, et rahvusvahelistest kokkulepetest ning ELi ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel sõlmitud lepingutest tulenevatest finantskohustustest tuleb kinni pidada ja neid tuleb eelarveprojektis nõuetekohaselt arvesse võtta; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde, et kehtivas finantsraamistikus mitme rubriigi, eelkõige rubriigi 1a (konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks) ja rubriigi 4 (EL kui ülemaailmne partner) jaoks ette nähtud piirmääradest ei piisa Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt prioriteetidena heaks kiidetud poliitikameetmete elluviimiseks; tuletab lisaks meelde, et mõne poliitikameetme jaoks eraldatud assigneeringud on tulnud mitu korda läbi vaadata, et täita uusi eesmärke ja ülesandeid, muutes paindlikkusinstrumendi kasutamise vajalikuks peaaegu iga aastaeelarve puhul; rõhutab, et parlament ei aktsepteeri ELi pikaajaliste poliitiliste kohustuste täitmise ohtuseadmist; tuletab meelde, et rahvusvahelistest kokkulepetest ning ELi ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel sõlmitud lepingutest tulenevatest finantskohustustest tuleb kinni pidada ja neid tuleb eelarveprojektis nõuetekohaselt arvesse võtta;

Liidu programmide ja prioriteetide elluviimisele suunatud 2013. aasta eelarve

| 18. | tuletab meelde, et mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) eesmärk oli suurendada meie kodanike jõukust ja elukvaliteeti ning kasutada ära kogu laienemise potentsiaali, kuid alates 2008. aastast on EL kogenud enneolematut kriisi, mis on mõjutanud ka iga aastaeelarvet; toonitab selle taustal asjaolu, et finantsraamistikku 2007–2013 ei muudetud kriisist tulenevate täiendavate rahastamisvajaduste arvessevõtmiseks, vaid, vastupidi, mitmeaastase finantsraamistiku üldise ülemmäära alla on alates 2007. aastast igas aastaeelarves jäetud märkimisväärne üldine varu, ning et seetõttu on kõik aastaeelarved olnud vaoshoitud ja kokkuhoidlikud; rõhutab, et vastavad maksed tuleks seetõttu teha vähemalt kooskõlas tavapärase eelarvetsükliga; tuletab meelde, et mitmeaastaste programmide korral on maksed eraldatud kulukohustuste assigneeringutest üksnes rahaliste vahendite tegelikule väljamaksmisele eelneva ajanihke tõttu; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, et mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) eesmärk oli suurendada meie kodanike jõukust ja elukvaliteeti ning kasutada ära kogu laienemise potentsiaali, kuid alates 2008. aastast on EL kogenud enneolematut kriisi, mis on mõjutanud ka iga aastaeelarvet; toonitab selle taustal asjaolu, et finantsraamistikku 2007–2013 ei muudetud kriisist tulenevate täiendavate rahastamisvajaduste arvessevõtmiseks, vaid, vastupidi, mitmeaastase finantsraamistiku üldise ülemmäära alla on alates 2007. aastast igas aastaeelarves jäetud märkimisväärne üldine varu, ning et seetõttu on kõik aastaeelarved olnud vaoshoitud ja kokkuhoidlikud; rõhutab, et vastavad maksed tuleks seetõttu teha vähemalt kooskõlas tavapärase eelarvetsükliga; tuletab meelde, et mitmeaastaste programmide korral on maksed eraldatud kulukohustuste assigneeringutest üksnes rahaliste vahendite tegelikule väljamaksmisele eelneva ajanihke tõttu;

| 19. | rõhutab, et kuna 2013 on käesoleva programmitöö perioodi viimane aasta, tuleb maksete osas tegemata töö tasa teha, nagu see on finantsperspektiivi lõpus alati olnud, tulenevalt 2007—2013. aasta programmide lõpuleviimise protsessi algusest ning kulukohustuste osas finantsplaneerimise summade järgimiseks, mis moodustavad 2013. aastal peaaegu 152 miljardit eurot; kordab, et mis tahes kunstlik maksete taseme kärbe põhjustab viivitusi nii lepinguliste kohustuste kui ka ELi varem võetud kulukohustuste täitmisel ning võib seega tuua kaasa viiviste maksmise kohustuse ning usalduse kadumise ELi poliitika ja institutsioonide vastu; toonitab seetõttu, et lepingulised võlad tuleks eelarvedistsipliini põhimõtte kohaselt tasuda võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et kuna 2013 on käesoleva programmitöö perioodi viimane aasta, tuleb maksete osas tegemata töö tasa teha, nagu see on finantsperspektiivi lõpus alati olnud, tulenevalt 2007—2013. aasta programmide lõpuleviimise protsessi algusest ning kulukohustuste osas finantsplaneerimise summade järgimiseks, mis moodustavad 2013. aastal peaaegu 152 miljardit eurot; kordab, et mis tahes kunstlik maksete taseme kärbe põhjustab viivitusi nii lepinguliste kohustuste kui ka ELi varem võetud kulukohustuste täitmisel ning võib seega tuua kaasa viiviste maksmise kohustuse ning usalduse kadumise ELi poliitika ja institutsioonide vastu; toonitab seetõttu, et lepingulised võlad tuleks eelarvedistsipliini põhimõtte kohaselt tasuda võimalikult kiiresti;

| 20. | märgib, et maksete tase, mis, kuna see on pelgalt varem võetud kulukohustuste tulemus, tuleks kindlaks määrata tehniliste kriteeriumide alusel, nagu rakendamise arvnäitajad, vastuvõtmise prognoosid või täitmata kulukohustuste tase, on viimaste eelarvemenetluste raames nõukogus peamiseks poliitiliseks küsimuseks muutunud; juhib tähelepanu täitmata kulukohustuste kasvavale tasemele 2011. aasta lõpus, mil see ulatus 207 miljardi euroni, mis on 2010. aasta lõpu tasemest peaaegu 7% kõrgem; seoses eesseisva institutsioonidevahelise kohtumisega, kus arutatakse kulukohustuste ja maksete assigneeringute vahelist erinevust, alustab komisjoniga dialoogi, et täielikult kindlaks teha täitmata kulukohustuste struktuur; nõuab kindlalt, et nõukogu hoiduks maksete taseme ennatlikust kindlaksmääramisest, tegelikke vajadusi ja juriidilisi kohustusi arvesse võtmata; märgib, et järjest suurenevad täitmata kulukohustused vähendavad ELi eelarve läbipaistvust, kuigi selles peaks olema selgelt näha, kuidas kulukohustused ja maksed konkreetsel eelarveaastal omavahel seotud on; |
| --- | --- |

20.

märgib, et maksete tase, mis, kuna see on pelgalt varem võetud kulukohustuste tulemus, tuleks kindlaks määrata tehniliste kriteeriumide alusel, nagu rakendamise arvnäitajad, vastuvõtmise prognoosid või täitmata kulukohustuste tase, on viimaste eelarvemenetluste raames nõukogus peamiseks poliitiliseks küsimuseks muutunud; juhib tähelepanu täitmata kulukohustuste kasvavale tasemele 2011. aasta lõpus, mil see ulatus 207 miljardi euroni, mis on 2010. aasta lõpu tasemest peaaegu 7% kõrgem; seoses eesseisva institutsioonidevahelise kohtumisega, kus arutatakse kulukohustuste ja maksete assigneeringute vahelist erinevust, alustab komisjoniga dialoogi, et täielikult kindlaks teha täitmata kulukohustuste struktuur; nõuab kindlalt, et nõukogu hoiduks maksete taseme ennatlikust kindlaksmääramisest, tegelikke vajadusi ja juriidilisi kohustusi arvesse võtmata; märgib, et järjest suurenevad täitmata kulukohustused vähendavad ELi eelarve läbipaistvust, kuigi selles peaks olema selgelt näha, kuidas kulukohustused ja maksed konkreetsel eelarveaastal omavahel seotud on;

| 21. | toonitab asjaolu, et üksnes suhtumise „ELi eelarve netopanustaja / ELi eelarve netoabisaaja” puhul ei võeta nõuetekohaselt arvesse ELi eelarve suurt positiivset ülekanduvat mõju ELi riikide vahel, mis aitab saavutada liidu ühiseid poliitikaeesmärke; on sügavalt mures selle pärast, et kahes viimases eelarves on maksete kasv olnud väga tagasihoidlik, 2012. aasta eelarves isegi inflatsioonitasemest madalam, ja seda otsustaval ajal, mil kõik investeerimisprogrammid peaksid avama oma täieliku potentsiaali ja töötama täiskiirusel; |
| --- | --- |

21.

toonitab asjaolu, et üksnes suhtumise „ELi eelarve netopanustaja / ELi eelarve netoabisaaja” puhul ei võeta nõuetekohaselt arvesse ELi eelarve suurt positiivset ülekanduvat mõju ELi riikide vahel, mis aitab saavutada liidu ühiseid poliitikaeesmärke; on sügavalt mures selle pärast, et kahes viimases eelarves on maksete kasv olnud väga tagasihoidlik, 2012. aasta eelarves isegi inflatsioonitasemest madalam, ja seda otsustaval ajal, mil kõik investeerimisprogrammid peaksid avama oma täieliku potentsiaali ja töötama täiskiirusel;

| 22. | rõhutab, et finantsjuhtimise usaldusväärsuse huvides tuleks alaeelarvestamist vältida ja assigneeringud peavad olema kooskõlas vastuvõtmise suutlikkuse realistlike hinnangutega; juhib tähelepanu sellele, et assigneeringute taseme kunstlik vähendamine, vastupidiselt komisjoni realistlikele prognoosidele, võib hoopis takistada eelarve täitmise lõpptaseme täieliku potentsiaali saavutamist; tuletab meelde, et Euroopa Komisjoni poolt eelarveprojektis kavandatud maksete assigneeringute summad põhinevad peamiselt liikmesriikide endi prognoosidel ning täitmissuutlikkusel, sest 80% ELi rahalistest vahenditest hallatakse liikmesriikide ja komisjoni halduskoostöös; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et finantsjuhtimise usaldusväärsuse huvides tuleks alaeelarvestamist vältida ja assigneeringud peavad olema kooskõlas vastuvõtmise suutlikkuse realistlike hinnangutega; juhib tähelepanu sellele, et assigneeringute taseme kunstlik vähendamine, vastupidiselt komisjoni realistlikele prognoosidele, võib hoopis takistada eelarve täitmise lõpptaseme täieliku potentsiaali saavutamist; tuletab meelde, et Euroopa Komisjoni poolt eelarveprojektis kavandatud maksete assigneeringute summad põhinevad peamiselt liikmesriikide endi prognoosidel ning täitmissuutlikkusel, sest 80% ELi rahalistest vahenditest hallatakse liikmesriikide ja komisjoni halduskoostöös;

| 23. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et kuna nõukogu keeldus 2011. aasta detsembris rahastamast tuvastatud täiendavaid vajadusi, ei olnud 2011. aasta lõpus võimalik rahuldada mõningaid maksetaotlusi, mis ulatusid rohkem kui 10 miljardi euroni, ning see mõjutab nüüd otseselt 2012. aastaks eraldatud makseid; tunneb muret asjaolu pärast, et keeldumine tulenes sellest, et nõukogu seadis kahtluse alla komisjoni rakendusandmed ja vajaduste hinnangud, esitamata mingeid alternatiivseid andmeid või allikaid; |
| --- | --- |

23.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et kuna nõukogu keeldus 2011. aasta detsembris rahastamast tuvastatud täiendavaid vajadusi, ei olnud 2011. aasta lõpus võimalik rahuldada mõningaid maksetaotlusi, mis ulatusid rohkem kui 10 miljardi euroni, ning see mõjutab nüüd otseselt 2012. aastaks eraldatud makseid; tunneb muret asjaolu pärast, et keeldumine tulenes sellest, et nõukogu seadis kahtluse alla komisjoni rakendusandmed ja vajaduste hinnangud, esitamata mingeid alternatiivseid andmeid või allikaid;

| 24. | on seetõttu ülimalt mures maksete olukorra pärast 2012. aastal ning nõuab, et komisjon esitaks ettepanekud, et lahendus leitaks sel aastal võimalikult varakult, et mitte lükata probleemi edasi 2013. aastasse; on lisaks arvamusel, et niisugune järgmise aasta assigneeringute kasutamine praeguste vajaduste rahastamiseks kujutab endast halba finantsjuhtimist ja on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega; on tõsiselt mures selle pärast, et niisugune käitumine õõnestab liidu võlavaba poliitikat; |
| --- | --- |

24.

on seetõttu ülimalt mures maksete olukorra pärast 2012. aastal ning nõuab, et komisjon esitaks ettepanekud, et lahendus leitaks sel aastal võimalikult varakult, et mitte lükata probleemi edasi 2013. aastasse; on lisaks arvamusel, et niisugune järgmise aasta assigneeringute kasutamine praeguste vajaduste rahastamiseks kujutab endast halba finantsjuhtimist ja on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega; on tõsiselt mures selle pärast, et niisugune käitumine õõnestab liidu võlavaba poliitikat;

| 25. | kordab nõudmist, et nõukogu hoiduks eelarvemenetluse käigus makseid kunstlikult kärpimast, ning rõhutab, et selle tulemuseks näib olevat maksete jätkusuutmatu tase; nõuab, et juhul kui niisuguseid ettepanekuid tehakse, määraks nõukogu kindlaks ja põhjendaks selgelt ja avalikult, milliseid ELi programme või projekte võiks tema arvates edasi lükata või millest võiks täielikult loobuda; |
| --- | --- |

25.

kordab nõudmist, et nõukogu hoiduks eelarvemenetluse käigus makseid kunstlikult kärpimast, ning rõhutab, et selle tulemuseks näib olevat maksete jätkusuutmatu tase; nõuab, et juhul kui niisuguseid ettepanekuid tehakse, määraks nõukogu kindlaks ja põhjendaks selgelt ja avalikult, milliseid ELi programme või projekte võiks tema arvates edasi lükata või millest võiks täielikult loobuda;

| 26. | palub sellega seoses nõukogul viia oma seisukoht kooskõlla realistliku ja vastutustundliku eelarvestamisega ning kohustub jätkama 2012. aasta assigneeringute ja eelkõige maksete kasutamise pidevat jälgimist; kutsub nõukogu üles toimima nii, et eelarvepädevad institutsioonid saaksid töötada ühiste ajakohastatud rakendusandmete alusel ning teha usaldusväärseid esialgseid kulude eelarvestusi; kutsub sel eesmärgil nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelisele kohtumisele, mis toimub 2012. aasta esimesel poolaastal asjakohasel poliitilisel tasandil, et selgitada ja lahendada mis tahes võimalikke arusaamatusi rakendamise arvnäitajate ja hinnanguliste maksevajaduste osas ning ühiselt hinnata 2012. ja 2013. eelarveaastaks ettenähtud maksete olukorda; |
| --- | --- |

26.

palub sellega seoses nõukogul viia oma seisukoht kooskõlla realistliku ja vastutustundliku eelarvestamisega ning kohustub jätkama 2012. aasta assigneeringute ja eelkõige maksete kasutamise pidevat jälgimist; kutsub nõukogu üles toimima nii, et eelarvepädevad institutsioonid saaksid töötada ühiste ajakohastatud rakendusandmete alusel ning teha usaldusväärseid esialgseid kulude eelarvestusi; kutsub sel eesmärgil nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelisele kohtumisele, mis toimub 2012. aasta esimesel poolaastal asjakohasel poliitilisel tasandil, et selgitada ja lahendada mis tahes võimalikke arusaamatusi rakendamise arvnäitajate ja hinnanguliste maksevajaduste osas ning ühiselt hinnata 2012. ja 2013. eelarveaastaks ettenähtud maksete olukorda;

| 27. | toonitab, kui oluline on rahastada Euroopa järelevalveasutusi (Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), et võimaldada finantsalase reguleerimise tegevuskava ja järelevalvestruktuuride terviklikku elluviimist, hoidmaks ära edaspidiseid kriise; rõhutab, et eelarves tuleks esmatähtsaks pidada Euroopa järelevalveasutuste ja neile sõltumatute õigusteenuste osutamise rahastamist; |
| --- | --- |

27.

toonitab, kui oluline on rahastada Euroopa järelevalveasutusi (Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), et võimaldada finantsalase reguleerimise tegevuskava ja järelevalvestruktuuride terviklikku elluviimist, hoidmaks ära edaspidiseid kriise; rõhutab, et eelarves tuleks esmatähtsaks pidada Euroopa järelevalveasutuste ja neile sõltumatute õigusteenuste osutamise rahastamist;

| 28. | tunneb heameelt kokkuleppe üle, mis saavutati ITERi lisakulude rahastamise osas 2011. aasta detsembris; nõuab tungivalt, et komisjon järgiks kõnealuses kokkuleppes esitatud ühiseid järeldusi täies ulatuses ning esitaks konkreetsed ettepanekud 360 miljoni euro suuruse summa eraldamiseks 2013. aasta eelarveprojektis, kasutades täielikult ära finantsmääruse ja 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe sätteid ning välistades mitmeaastase finantsraamistiku mis tahes täiendava läbivaatamise seoses ITERiga; kordab oma tugevat veendumust, et 360 miljoni euro suuruse summa tagamine 2013. aasta eelarves ei tohiks kõnealuse programmitöö perioodi viimasel aastal kahjustada ELi muu poliitika ja eelkõige nende meetmete edukat rakendamist, mis aitavad saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärke, ning on vastu mis tahes ümberpaigutustele, mis toimuvad eelarveprioriteetide arvelt; rõhutab, et Euroopa Komisjon on oma finantsplaneeringus näinud rubriigi 1a varuna ette 47 miljonit eurot, mis osaliselt katab ITERi vajadusi; |
| --- | --- |

28.

tunneb heameelt kokkuleppe üle, mis saavutati ITERi lisakulude rahastamise osas 2011. aasta detsembris; nõuab tungivalt, et komisjon järgiks kõnealuses kokkuleppes esitatud ühiseid järeldusi täies ulatuses ning esitaks konkreetsed ettepanekud 360 miljoni euro suuruse summa eraldamiseks 2013. aasta eelarveprojektis, kasutades täielikult ära finantsmääruse ja 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe sätteid ning välistades mitmeaastase finantsraamistiku mis tahes täiendava läbivaatamise seoses ITERiga; kordab oma tugevat veendumust, et 360 miljoni euro suuruse summa tagamine 2013. aasta eelarves ei tohiks kõnealuse programmitöö perioodi viimasel aastal kahjustada ELi muu poliitika ja eelkõige nende meetmete edukat rakendamist, mis aitavad saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärke, ning on vastu mis tahes ümberpaigutustele, mis toimuvad eelarveprioriteetide arvelt; rõhutab, et Euroopa Komisjon on oma finantsplaneeringus näinud rubriigi 1a varuna ette 47 miljonit eurot, mis osaliselt katab ITERi vajadusi;

| 29. | ootab 1. juulil 2013. aastal eesseisvat Horvaatia ühinemist silmas pidades, et mitmeaastase finantsraamistiku muutmine kiidetakse kiiresti heaks kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 29 („Finantsraamistiku kohandamine laienemise korraldamiseks”), ja palub komisjonil esitata oma ettepanek vastavate täiendavate assigneeringute kohta kohe, kui ühinemisakti on ratifitseerinud kõik liikmesriigid; kordab, et Horvaatia ühinemisega peaks kaasnema asjakohane täiendav rahastamine ja selleks tuleks ette näha uued assigneeringud, mitte 2013. aasta teiseks pooleks assigneeringuid ümber paigutada; |
| --- | --- |

29.

ootab 1. juulil 2013. aastal eesseisvat Horvaatia ühinemist silmas pidades, et mitmeaastase finantsraamistiku muutmine kiidetakse kiiresti heaks kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 29 („Finantsraamistiku kohandamine laienemise korraldamiseks”), ja palub komisjonil esitata oma ettepanek vastavate täiendavate assigneeringute kohta kohe, kui ühinemisakti on ratifitseerinud kõik liikmesriigid; kordab, et Horvaatia ühinemisega peaks kaasnema asjakohane täiendav rahastamine ja selleks tuleks ette näha uued assigneeringud, mitte 2013. aasta teiseks pooleks assigneeringuid ümber paigutada;

Halduskulud

| 30. | võtab teadmiseks eelarve ja finantsplaneerimise voliniku 23. jaanuari 2012. aasta kirja, milles väljendatakse komisjoni valmisolekut vähendada oma ametikohtade loetelus ametikohtade arvu 1% võrra juba alates 2013. aastast ja võtta seejuures igati arvesse mõju, mida see suurtele, keskmise suurusega ja väikestele peadirektoraatidele avaldab; kavatseb hoolikalt kaaluda komisjoni kavatsust vähendada 2018. aastaks ELi institutsioonides ja asutustes isikkoosseisu 5% võrra võrreldes 2013. aastaga, ja tuletab meelde, et seda tuleb vaadelda üldise eesmärgina; tuletab meelde, et iga muudatus, mis ametikohtade loetelus tehakse, mõjutab otseselt eelarvet ning ei tohiks mingil juhul vähendada eelarvekomisjoni ega Euroopa Parlamendi eelarvealaseid õigusi; on seisukohal, et töötajaskonna mis tahes lühi- või pikaajaline vähendamine peaks toimuma eelnevat koostatud mõjuhinnangu alusel ning seejuures tuleks muu hulgas täies ulatuses arvesse võtta liidu juriidilisi kohustusi ja institutsioonide uusi pädevusi ja ülesandeid, mis tulenevad aluslepingutest; |
| --- | --- |

30.

võtab teadmiseks eelarve ja finantsplaneerimise voliniku 23. jaanuari 2012. aasta kirja, milles väljendatakse komisjoni valmisolekut vähendada oma ametikohtade loetelus ametikohtade arvu 1% võrra juba alates 2013. aastast ja võtta seejuures igati arvesse mõju, mida see suurtele, keskmise suurusega ja väikestele peadirektoraatidele avaldab; kavatseb hoolikalt kaaluda komisjoni kavatsust vähendada 2018. aastaks ELi institutsioonides ja asutustes isikkoosseisu 5% võrra võrreldes 2013. aastaga, ja tuletab meelde, et seda tuleb vaadelda üldise eesmärgina; tuletab meelde, et iga muudatus, mis ametikohtade loetelus tehakse, mõjutab otseselt eelarvet ning ei tohiks mingil juhul vähendada eelarvekomisjoni ega Euroopa Parlamendi eelarvealaseid õigusi; on seisukohal, et töötajaskonna mis tahes lühi- või pikaajaline vähendamine peaks toimuma eelnevat koostatud mõjuhinnangu alusel ning seejuures tuleks muu hulgas täies ulatuses arvesse võtta liidu juriidilisi kohustusi ja institutsioonide uusi pädevusi ja ülesandeid, mis tulenevad aluslepingutest;

| 31. | tuletab meelde, kui oluline on tihe ja konstruktiivne institutsioonidevaheline koostöö kogu menetluse jooksul, ning kinnitab veel kord oma valmisolekut aidata niisugusele koostööle täies ulatuses kaasa täielikus kooskõlas ELi toimimise lepingu sätetega; loodab, et käesolevaid suunised võetakse eelarvemenetluse käigus ja eelarveprojekti koostamisel täies ulatuses arvesse; |
| --- | --- |

31.

tuletab meelde, kui oluline on tihe ja konstruktiivne institutsioonidevaheline koostöö kogu menetluse jooksul, ning kinnitab veel kord oma valmisolekut aidata niisugusele koostööle täies ulatuses kaasa täielikus kooskõlas ELi toimimise lepingu sätetega; loodab, et käesolevaid suunised võetakse eelarvemenetluse käigus ja eelarveprojekti koostamisel täies ulatuses arvesse;

*

* *

| 32. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale. |
| --- | --- |

32.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 56, 29.2.2012.

---

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/42 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/42

---

Kolmapäev, 14. märts 2012Õigusalane koolitus

P7_TA(2012)0079

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta resolutsioon kohtunike ja kohtutöötajate koolituse kohta (2012/2575(RSP))

2013/C 251 E/07

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 81 ja 82, milles sätestatakse, et meetmed, mille eesmärk on „kohtunike ja kohtutöötajate koolituse toetamine”, võetakse vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 81 ja 82, milles sätestatakse, et meetmed, mille eesmärk on „kohtunike ja kohtutöötajate koolituse toetamine”, võetakse vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt,

| — | võttes arvesse oma 10. septembri 1991. aasta resolutsiooni Euroopa Õigusakadeemia loomise kohta (1), oma 24. septembri 2002. aasta seisukohta sellise nõukogu otsuse vastuvõtmise kohta, millega luuakse Euroopa õigusalase koolituse võrgustik (2), oma 9. juuli 2008. aasta resolutsiooni liikmesriikide kohtunike rolli kohta Euroopa kohtusüsteemis (3) ja oma 7. mai 2009. aasta soovitust nõukogule ELi kriminaalõiguse ala loomise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. septembri 1991. aasta resolutsiooni Euroopa Õigusakadeemia loomise kohta (1), oma 24. septembri 2002. aasta seisukohta sellise nõukogu otsuse vastuvõtmise kohta, millega luuakse Euroopa õigusalase koolituse võrgustik (2), oma 9. juuli 2008. aasta resolutsiooni liikmesriikide kohtunike rolli kohta Euroopa kohtusüsteemis (3) ja oma 7. mai 2009. aasta soovitust nõukogule ELi kriminaalõiguse ala loomise kohta (4),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava kohta (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava kohta (COM(2010)0171),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni Stockholmi programmi kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni Stockholmi programmi kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni õigusalase koolituse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni õigusalase koolituse kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2011. aasta teatist „Usalduse suurendamine Euroopa õigusemõistmise vastu – Euroopa õiguskoolituse uus mõõde” (COM(2011)0551), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2011. aasta teatist „Usalduse suurendamine Euroopa õigusemõistmise vastu – Euroopa õiguskoolituse uus mõõde” (COM(2011)0551),

| — | võttes arvesse parlamendi poolt 2011. aastal esitatud kohtunike ja kohtutöötajate koolituse katseprojekti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi poolt 2011. aastal esitatud kohtunike ja kohtutöötajate koolituse katseprojekti,

| — | võttes arvesse võrdlevat uurimust kohtunike ja kohtutöötajate koolituse kohta liikmesriikides, mille parlament tellis Euroopa Õigusakadeemialt koostöös Euroopa õigusalase koolituse võrgustikuga (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse võrdlevat uurimust kohtunike ja kohtutöötajate koolituse kohta liikmesriikides, mille parlament tellis Euroopa Õigusakadeemialt koostöös Euroopa õigusalase koolituse võrgustikuga (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et ülalmainitud uurimuses tehti kokkuvõte tegevusest, mida selles valdkonnas arendavad kohtunikele mõeldud liikmesriikide õppeasutused, ka pakutava koolituse tüüpidest, asjakohastest tingimustest ja eelarvelistest vahenditest, muu hulgas selleks, et määrata kindlaks vajadused, teha parandusettepanekuid ja anda soovitusi parimate tavade kohta, ning arvestades, et uurimus sisaldab ka tulemusi põhjaliku küsitluse kohta, millest võttis osa üle 6 000 kohtuniku ja prokuröri liikmesriikides ning milles keskenduti nende kogemustele ELi kohtunike ja kohtutöötajate koolituse vallas ja ettepanekutele selle valdkonna täiustamiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ülalmainitud uurimuses tehti kokkuvõte tegevusest, mida selles valdkonnas arendavad kohtunikele mõeldud liikmesriikide õppeasutused, ka pakutava koolituse tüüpidest, asjakohastest tingimustest ja eelarvelistest vahenditest, muu hulgas selleks, et määrata kindlaks vajadused, teha parandusettepanekuid ja anda soovitusi parimate tavade kohta, ning arvestades, et uurimus sisaldab ka tulemusi põhjaliku küsitluse kohta, millest võttis osa üle 6 000 kohtuniku ja prokuröri liikmesriikides ning milles keskenduti nende kogemustele ELi kohtunike ja kohtutöötajate koolituse vallas ja ettepanekutele selle valdkonna täiustamiseks;

| B. | arvestades, et kohtunike ja kohtutöötajate koolitust oleks õigem nimetada õigusalasteks õpinguteks, sest see nimetus kirjeldaks paremini pideva intellektuaalse arengu erilist olemust, mida kohtunikutöö nõuab, ning samuti asjaolu, et parimad kohtunike ja kohtutöötajate koolitajad on kohtunikud ise; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kohtunike ja kohtutöötajate koolitust oleks õigem nimetada õigusalasteks õpinguteks, sest see nimetus kirjeldaks paremini pideva intellektuaalse arengu erilist olemust, mida kohtunikutöö nõuab, ning samuti asjaolu, et parimad kohtunike ja kohtutöötajate koolitajad on kohtunikud ise;

| C. | arvestades, et praegu on koolituse pakkumise maht kaugelt väiksem komisjoni eesmärgist, et koolitust tuleks võimaldada poolele ELi õiguskutseala töötajatest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et praegu on koolituse pakkumise maht kaugelt väiksem komisjoni eesmärgist, et koolitust tuleks võimaldada poolele ELi õiguskutseala töötajatest;

| D. | arvestades, et uurimuse kohaselt on keelebarjäärid, olemasolevate programmide kohta (õigeaegse) teabe puudumine ning asjaolu, et programmid ei ole alati kohandatud kohtunike vajadustega, samuti kohtunike suur töökoormus ning asjakohase rahastuse puudumine mõned põhjustest, miks vastajate hulgast on ELi koolitust saanud vaid võrdlemisi vähesed inimesed (53%, kellest ainult 1/3 viimase 3 aasta jooksul); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et uurimuse kohaselt on keelebarjäärid, olemasolevate programmide kohta (õigeaegse) teabe puudumine ning asjaolu, et programmid ei ole alati kohandatud kohtunike vajadustega, samuti kohtunike suur töökoormus ning asjakohase rahastuse puudumine mõned põhjustest, miks vastajate hulgast on ELi koolitust saanud vaid võrdlemisi vähesed inimesed (53%, kellest ainult 1/3 viimase 3 aasta jooksul);

| E. | arvestades, et Euroopa kohtukultuuri ülesehitamise siseriikliku õiguse aspektide osas oleks praeguse rahalise kitsikuse juures ka eelarve seisukohast arukas kasutada ära olemasolevaid institutsioone, eelkõige liikmesriikide kohtunikke ja kohtutöötajaid koolitavaid õppeasutusi, kuid ka ülikoole ja kutseorganisatsioone; arvestades, et see aitaks välja selgitada liikmesriikide parimad tavad ning edendada ja levitada neid kogu ELis; arvestades, et Euroopa Õigusakadeemia (ERA) peaks endiselt osalema ELi õiguse alase koolituse andmises; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa kohtukultuuri ülesehitamise siseriikliku õiguse aspektide osas oleks praeguse rahalise kitsikuse juures ka eelarve seisukohast arukas kasutada ära olemasolevaid institutsioone, eelkõige liikmesriikide kohtunikke ja kohtutöötajaid koolitavaid õppeasutusi, kuid ka ülikoole ja kutseorganisatsioone; arvestades, et see aitaks välja selgitada liikmesriikide parimad tavad ning edendada ja levitada neid kogu ELis; arvestades, et Euroopa Õigusakadeemia (ERA) peaks endiselt osalema ELi õiguse alase koolituse andmises;

| F. | arvestades, et nagu märkis ka parlament, peab Euroopa õigusruum rajanema kohtutöötajate, kohtunike ja prokuröride ühisel kohtukultuuril, mille aluseks ei ole vaid ELi õigus, vaid mida arendatakse Euroopa Õigusakadeemia, Euroopa õigusalase koolituse võrgustiku ja Euroopa Õigusinstituudi aktiivsel toel ka liikmesriikide kohtusüsteemide vastastikuse tundmise ja mõistmise, ülikoolide õppekavade põhjaliku ümberkujundamise, üliõpilasvahetuste, õppekülastuste ja ühiskoolituse kaudu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et nagu märkis ka parlament, peab Euroopa õigusruum rajanema kohtutöötajate, kohtunike ja prokuröride ühisel kohtukultuuril, mille aluseks ei ole vaid ELi õigus, vaid mida arendatakse Euroopa Õigusakadeemia, Euroopa õigusalase koolituse võrgustiku ja Euroopa Õigusinstituudi aktiivsel toel ka liikmesriikide kohtusüsteemide vastastikuse tundmise ja mõistmise, ülikoolide õppekavade põhjaliku ümberkujundamise, üliõpilasvahetuste, õppekülastuste ja ühiskoolituse kaudu;

| G. | arvestades, et kohtunike ja kohtutöötajate koolitus tuleks siduda aruteludega selle üle, milline on kohtuniku traditsiooniline roll, kuidas muuta seda kaasaegsemaks ja avatumaks ning avardada selle väljavaateid; arvestades, et see hõlmab samuti keelekoolitust ning võrdleva õiguse ja rahvusvahelise õiguse õpingute toetamist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kohtunike ja kohtutöötajate koolitus tuleks siduda aruteludega selle üle, milline on kohtuniku traditsiooniline roll, kuidas muuta seda kaasaegsemaks ja avatumaks ning avardada selle väljavaateid; arvestades, et see hõlmab samuti keelekoolitust ning võrdleva õiguse ja rahvusvahelise õiguse õpingute toetamist;

| H. | arvestades, et kohtute liikmete vahelise ühise kohtukultuuri loomiseks tuleks kasutada ka Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni suuniseid jne, et ühise kutse-eetika, õigusriigi põhimõtte ning kohtunike ametisse nimetamise ja valiku põhimõtete arutamise ja nende propageerimise kaudu edendada õigusemõistmisega seotud kutsealade liikmete põhiväärtusi ning vältida kohtuvõimu politiseerumist, ning seeläbi edendada vastastikust usaldust, mida on vaja ühise õigusruumi saavutamiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kohtute liikmete vahelise ühise kohtukultuuri loomiseks tuleks kasutada ka Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni suuniseid jne, et ühise kutse-eetika, õigusriigi põhimõtte ning kohtunike ametisse nimetamise ja valiku põhimõtete arutamise ja nende propageerimise kaudu edendada õigusemõistmisega seotud kutsealade liikmete põhiväärtusi ning vältida kohtuvõimu politiseerumist, ning seeläbi edendada vastastikust usaldust, mida on vaja ühise õigusruumi saavutamiseks;

| I. | arvestades, et on vaja luua erinevatest kultuuridest pärinevate kohtunike vahelised võrgustikud ning parandada olemasolevate võrgustike koordineeritust, et asutada nn ühtsuse ringid; arvestades, et selleks ei piisa elektroonilisest sidest, vaid on vaja luua foorumid, kus kohtunikud saaksid luua omavahelisi kontakte, ning nendesse on oluline kaasata ka Luxembourgi ja Strasbourgi kohtute kohtunikud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et on vaja luua erinevatest kultuuridest pärinevate kohtunike vahelised võrgustikud ning parandada olemasolevate võrgustike koordineeritust, et asutada nn ühtsuse ringid; arvestades, et selleks ei piisa elektroonilisest sidest, vaid on vaja luua foorumid, kus kohtunikud saaksid luua omavahelisi kontakte, ning nendesse on oluline kaasata ka Luxembourgi ja Strasbourgi kohtute kohtunikud;

| J. | arvestades, et kohtunike ja kohtutöötajate õpingud ei saa piirduda ainult materiaal- ja menetlusõigusega ning arvestades, et kohtunikel on vaja kohtutöö ja kohtuniku ametioskuste alast koolitust, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kohtunike ja kohtutöötajate õpingud ei saa piirduda ainult materiaal- ja menetlusõigusega ning arvestades, et kohtunikel on vaja kohtutöö ja kohtuniku ametioskuste alast koolitust,

| 1. | on seisukohal, et kuigi otsekontaktid on parim lahendus, võiks – silmas pidades eelarvelisi piiranguid ja kohtunike küsitluses antud vastuseid – sellist koolitust ja nõuandeid pakkuda interneti teel (videokonverentsid, internetipõhised kursused, voogedastus) ning kasutada selleks ka vahetust; märgib, et kohtunikud nõuavad koolitusprogrammide edasist hindamist ja nende vajadustele kohaldamist ning tundub, et nad eelistavad klassikalisele (ülalt alla) koolitusskeemile interaktiivset koolitust, kus nad saaksid vahetada kogemusi ja analüüsida konkreetseid juhtumeid; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et kuigi otsekontaktid on parim lahendus, võiks – silmas pidades eelarvelisi piiranguid ja kohtunike küsitluses antud vastuseid – sellist koolitust ja nõuandeid pakkuda interneti teel (videokonverentsid, internetipõhised kursused, voogedastus) ning kasutada selleks ka vahetust; märgib, et kohtunikud nõuavad koolitusprogrammide edasist hindamist ja nende vajadustele kohaldamist ning tundub, et nad eelistavad klassikalisele (ülalt alla) koolitusskeemile interaktiivset koolitust, kus nad saaksid vahetada kogemusi ja analüüsida konkreetseid juhtumeid;

| 2. | leiab, et kaugemaks eesmärgiks peaks olema olemasolevate kohtunikke ja kohtutöötajaid koolitavate õppeasutuste pakutava koolituse koordineerimine ning dialoogi ja kutsealaste kontaktide hõlbustamine ja soodustamine; |
| --- | --- |

2.

leiab, et kaugemaks eesmärgiks peaks olema olemasolevate kohtunikke ja kohtutöötajaid koolitavate õppeasutuste pakutava koolituse koordineerimine ning dialoogi ja kutsealaste kontaktide hõlbustamine ja soodustamine;

| 3. | märgib, et tähtis on mitmekeelne koolitus, kuna uurimus näitab, et ainult suhteliselt väike osa kohtunikke räägib mõnda võõrkeelt piisavalt hästi selleks, et aktiivselt osaleda teistes liikmesriikides korraldatavas kohtunike ja kohtutöötajate koolituses; |
| --- | --- |

3.

märgib, et tähtis on mitmekeelne koolitus, kuna uurimus näitab, et ainult suhteliselt väike osa kohtunikke räägib mõnda võõrkeelt piisavalt hästi selleks, et aktiivselt osaleda teistes liikmesriikides korraldatavas kohtunike ja kohtutöötajate koolituses;

| 4. | on seisukohal, et üks viis probleemide (kulu, keelekoolitus, kulutõhusus) lahendamiseks oleks kasutada kaasaegset tehnoloogiat ning rahastada Apple’i ITunes U sarnaste rakenduste loomist; sellised rakendused, mille töötaksid välja liikmesriikide õppeasutused, ERA, ülikoolid ja muud koolituse pakkujad, koosneksid videomaterjaliga varustatud koolituskursustest, ka keelekursustest (erilise rõhuga õigusterminoloogiale) ning kursustest liikmesriikide õigussüsteemide, konkreetsete õiguslike menetluste jne kohta, ja need oleksid kohtunikele tasuta; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et üks viis probleemide (kulu, keelekoolitus, kulutõhusus) lahendamiseks oleks kasutada kaasaegset tehnoloogiat ning rahastada Apple’i ITunes U sarnaste rakenduste loomist; sellised rakendused, mille töötaksid välja liikmesriikide õppeasutused, ERA, ülikoolid ja muud koolituse pakkujad, koosneksid videomaterjaliga varustatud koolituskursustest, ka keelekursustest (erilise rõhuga õigusterminoloogiale) ning kursustest liikmesriikide õigussüsteemide, konkreetsete õiguslike menetluste jne kohta, ja need oleksid kohtunikele tasuta;

| 5. | leiab, et edukas osavõtt sellistest kursustest võiks olla eelduseks kohtunikele mõeldud Erasmuse programmis või mõnel väliskoolitustel osalemiseks; |
| --- | --- |

5.

leiab, et edukas osavõtt sellistest kursustest võiks olla eelduseks kohtunikele mõeldud Erasmuse programmis või mõnel väliskoolitustel osalemiseks;

| 6. | soovitab, et nimetatud rakendused võiks väikese tasu eest teha kättesaadavaks ka õigusala töötajatele, kutseorganisatsioonidele, akadeemilistele ringkondadele ja õigusteaduse üliõpilastele ning et nende rakenduste väljatöötamine ja tootmine võiks suhteliselt väheste kulude juures anda oma väikese panuse majanduse ja tööhõive arengusse; |
| --- | --- |

6.

soovitab, et nimetatud rakendused võiks väikese tasu eest teha kättesaadavaks ka õigusala töötajatele, kutseorganisatsioonidele, akadeemilistele ringkondadele ja õigusteaduse üliõpilastele ning et nende rakenduste väljatöötamine ja tootmine võiks suhteliselt väheste kulude juures anda oma väikese panuse majanduse ja tööhõive arengusse;

| 7. | leiab, et Luigi Berlingueri ja Erminia Mazzoni esitatud katseprojekti (mis käivitub 2012. aastal) esmaseks eesmärgiks peaks olema kindlaks määrata parimad tavad ELi õiguse ja asjaomase koolituse kättesaadavaks tegemiseks liikmesriikide õigussüsteemis ja õigusalase koolituse õppeasutustes, ning laiendada nende tavade kasutamist; leiab, et EL peaks näiteks julgustama liikmesriike võtma eeskuju sellistest edukatest süsteemidest, nagu ELi õiguse koordinaatorid Itaalia ja Madalmaade riiklikus kohtustruktuuris, toetama nimetatud koordinaatorite koolitamist ja hõlbustama ka muul viisil nende tööd ELi tasandil; |
| --- | --- |

7.

leiab, et Luigi Berlingueri ja Erminia Mazzoni esitatud katseprojekti (mis käivitub 2012. aastal) esmaseks eesmärgiks peaks olema kindlaks määrata parimad tavad ELi õiguse ja asjaomase koolituse kättesaadavaks tegemiseks liikmesriikide õigussüsteemis ja õigusalase koolituse õppeasutustes, ning laiendada nende tavade kasutamist; leiab, et EL peaks näiteks julgustama liikmesriike võtma eeskuju sellistest edukatest süsteemidest, nagu ELi õiguse koordinaatorid Itaalia ja Madalmaade riiklikus kohtustruktuuris, toetama nimetatud koordinaatorite koolitamist ja hõlbustama ka muul viisil nende tööd ELi tasandil;

| 8. | on seisukohal, et katseprojekti käigus tuleks luua töörühm, millesse kuuluksid liikmesriikide ja ELi tasandi kohtunike ja kohtutöötajate koolituse pakkujad ning kohtuvälised menetlejad, kelle ülesandeks oleks kindlaks määrata ELi õiguse alaste küsimuste teemarühmad nii nö praktiliste teemade (kuidas esitada eelotsuse taotlust, kuidas pääseda ligi ELi õiguse alastele andmebaasidele, jne) kui ka sisuliste küsimuste osas, mis on igapäevases kohtupraktikas kõige asjakohasemad; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et katseprojekti käigus tuleks luua töörühm, millesse kuuluksid liikmesriikide ja ELi tasandi kohtunike ja kohtutöötajate koolituse pakkujad ning kohtuvälised menetlejad, kelle ülesandeks oleks kindlaks määrata ELi õiguse alaste küsimuste teemarühmad nii nö praktiliste teemade (kuidas esitada eelotsuse taotlust, kuidas pääseda ligi ELi õiguse alastele andmebaasidele, jne) kui ka sisuliste küsimuste osas, mis on igapäevases kohtupraktikas kõige asjakohasemad;

| 9. | soovitab, et katseprojekti abil võiks koordineerida a) kohtunikke ja kohtutöötajaid koolitavate õppeasutuste vahelist nõuannete ja teadmiste vahetust eri õigussüsteemide kohta, võttes aluseks olemasolevad võrgustikud ja ressursid, ning b) ametlikku koolitust ja välismaiste õigussüsteemidega tutvumist; |
| --- | --- |

9.

soovitab, et katseprojekti abil võiks koordineerida a) kohtunikke ja kohtutöötajaid koolitavate õppeasutuste vahelist nõuannete ja teadmiste vahetust eri õigussüsteemide kohta, võttes aluseks olemasolevad võrgustikud ja ressursid, ning b) ametlikku koolitust ja välismaiste õigussüsteemidega tutvumist;

| 10. | teeb ettepaneku, et komisjon hakkaks igal aastal korraldama foorumit, kus kõikide ametiastmete kohtunikud õigusaladelt, kus tihti tekib siseriiklikke ja piiriüleseid küsimusi, võiksid arutleda viimasel ajal ilmnenud juriidiliste vastuolude või probleemide üle, et soodustada diskussiooni, arendada kontakte, luua suhtluskanaleid ning süvendada vastastikust usaldust ja teineteisemõistmist; on arvamusel, et selline foorum annaks ka pädevatele asutustele, koolituse pakkujatele ja asjatundjatele, kaasa arvatud ülikoolid ja kutseorganisatsioonid võimaluse arutada kohtunike ja kohtutöötajate koolituse poliitikat ja õigushariduse tulevikku ELis; |
| --- | --- |

10.

teeb ettepaneku, et komisjon hakkaks igal aastal korraldama foorumit, kus kõikide ametiastmete kohtunikud õigusaladelt, kus tihti tekib siseriiklikke ja piiriüleseid küsimusi, võiksid arutleda viimasel ajal ilmnenud juriidiliste vastuolude või probleemide üle, et soodustada diskussiooni, arendada kontakte, luua suhtluskanaleid ning süvendada vastastikust usaldust ja teineteisemõistmist; on arvamusel, et selline foorum annaks ka pädevatele asutustele, koolituse pakkujatele ja asjatundjatele, kaasa arvatud ülikoolid ja kutseorganisatsioonid võimaluse arutada kohtunike ja kohtutöötajate koolituse poliitikat ja õigushariduse tulevikku ELis;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile.

---

(1)  EÜT C 267, 14.10.1991, lk 33.

(2)  ELT C 273 E, 14.11.2003, lk 99.

(3)  ELT C 294 E, 3.12.2009, lk 27.

(4)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 116.

(5)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 12.

(6)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 130.

(7)  http://www.europarl.europa.eu/delegations/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=60091

---

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/45 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/45

---

Kolmapäev, 14. märts 2012Laste tööjõu kasutamine kakaosektoris

P7_TA(2012)0080

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta resolutsioon laste tööjõu kasutamise kohta kakaosektoris (2011/2957(RSP))

2013/C 251 E/08

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 3, 6 ja 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 3, 6 ja 21,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 206 ja 207, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 206 ja 207,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni nr 182 lapsele sobimatu töö ja muu talle sobimatu tegevuse viivitamatu keelustamise kohta, ILO konventsiooni nr 138 tööle võetava isiku vanuse alammäära kohta ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni nr 182 lapsele sobimatu töö ja muu talle sobimatu tegevuse viivitamatu keelustamise kohta, ILO konventsiooni nr 138 tööle võetava isiku vanuse alammäära kohta ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu sõlmimist, eriti selle lepingu artikleid 42 ja 43, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu sõlmimist, eriti selle lepingu artikleid 42 ja 43,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone lastega kaubitsemise ning laste ekspluateerimise kohta arenguriikides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone lastega kaubitsemise ning laste ekspluateerimise kohta arenguriikides,

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsioone inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (1) ning ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsioone inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (1) ning ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et ILO hinnangul teeb maailmas enam kui 215 miljonit last tööd, mis tuleks keelustada; arvestades, et 152 miljonit neist lastest on alla 15-aastased ning 115 miljonit teevad ohtlikku tööd; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ILO hinnangul teeb maailmas enam kui 215 miljonit last tööd, mis tuleks keelustada; arvestades, et 152 miljonit neist lastest on alla 15-aastased ning 115 miljonit teevad ohtlikku tööd;

| B. | arvestades, et käesolevas resolutsioonis tähendab laste tööjõu kasutamine laste tööjõu kasutamist, nagu see on määratletud ILO konventsioonis nr 138 töölevõetava isiku vanuse alammäära kohta ning konventsioonis nr 182 lapsele sobimatu töö ja muu talle sobimatu tegevuse viivitamatu keelustamise kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et käesolevas resolutsioonis tähendab laste tööjõu kasutamine laste tööjõu kasutamist, nagu see on määratletud ILO konventsioonis nr 138 töölevõetava isiku vanuse alammäära kohta ning konventsioonis nr 182 lapsele sobimatu töö ja muu talle sobimatu tegevuse viivitamatu keelustamise kohta;

| C. | arvestades, et parlament peab andma nõusoleku 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu sõlmimiseks; arvestades, et sidusrühmad on väljendanud tõsist muret seoses laste tööjõu kasutamisega kakaoubade kasvatamisel ja saagi koristamisel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et parlament peab andma nõusoleku 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu sõlmimiseks; arvestades, et sidusrühmad on väljendanud tõsist muret seoses laste tööjõu kasutamisega kakaoubade kasvatamisel ja saagi koristamisel;

| D. | arvestades, et 70% maailma kakaotoodangust pärineb Lääne-Aafrikast ning selles piirkonnas töötab kakaotööstuses ligikaudu 7,5 miljonit inimest peaaegu eranditult väikestes pereettevõtetes, mida on kogu Lääne-Aafrikas 1,5–2 miljonit; arvestades, et kakaotootmine on väga töömahukas viiekuusel saagikoristusajal ning tootjatel lasub riiklike ja rahvusvaheliste turuosaliste poolt pidev surve hoida tööjõukulud madalad; arvestades, et tipphooajal on tööga hõivatud kõik pereliikmed, kaasa arvatud lapsed; arvestades, et laste tööjõu kasutamine kätkeb endas lubamatuid riske; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 70% maailma kakaotoodangust pärineb Lääne-Aafrikast ning selles piirkonnas töötab kakaotööstuses ligikaudu 7,5 miljonit inimest peaaegu eranditult väikestes pereettevõtetes, mida on kogu Lääne-Aafrikas 1,5–2 miljonit; arvestades, et kakaotootmine on väga töömahukas viiekuusel saagikoristusajal ning tootjatel lasub riiklike ja rahvusvaheliste turuosaliste poolt pidev surve hoida tööjõukulud madalad; arvestades, et tipphooajal on tööga hõivatud kõik pereliikmed, kaasa arvatud lapsed; arvestades, et laste tööjõu kasutamine kätkeb endas lubamatuid riske;

| E. | arvestades, et ILO arvates ei tuleks kõiki laste tehtavaid töid liigitada laste tööks, mis tuleb kaotada, ning nende kahe laste töö vormi vahel tuleb selget vahet teha; arvestades, et laste või noorte osalemine sellise töö tegemises, mis ei kahjusta nende tervist ega isiklikku arengut ega sega hariduse omandamist, on üldiselt positiivne, juhul kui tööülesanded ei ole ohtlikud ega takista neid koolis käimast; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ILO arvates ei tuleks kõiki laste tehtavaid töid liigitada laste tööks, mis tuleb kaotada, ning nende kahe laste töö vormi vahel tuleb selget vahet teha; arvestades, et laste või noorte osalemine sellise töö tegemises, mis ei kahjusta nende tervist ega isiklikku arengut ega sega hariduse omandamist, on üldiselt positiivne, juhul kui tööülesanded ei ole ohtlikud ega takista neid koolis käimast;

| F. | arvestades, et Ghanas ja Elevandiluurannikul läbi viidud uuringud näitavad, et lapsed, kes töötavad kakaokasvandustes, puutuvad kokku erinevate ohtudega; arvestades, et lisaks sellele võivad mõned lapsed olla inimkaubanduse ohvrid, kes on pärit riigi muudest piirkondadest või naaberriikidest; arvestades, et laste tööjõu kasutamist ja lastega kaubitsemist selles piirkonnas tuleb täiendavalt uurida, sest selle kohta puuduvad kontrollitud andmed; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Ghanas ja Elevandiluurannikul läbi viidud uuringud näitavad, et lapsed, kes töötavad kakaokasvandustes, puutuvad kokku erinevate ohtudega; arvestades, et lisaks sellele võivad mõned lapsed olla inimkaubanduse ohvrid, kes on pärit riigi muudest piirkondadest või naaberriikidest; arvestades, et laste tööjõu kasutamist ja lastega kaubitsemist selles piirkonnas tuleb täiendavalt uurida, sest selle kohta puuduvad kontrollitud andmed;

| G. | arvestades, et laste töö kõige halvemate vormide kasutamine kakaoubade kasvatamisel ja saagi koristamisel on lubamatu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et laste töö kõige halvemate vormide kasutamine kakaoubade kasvatamisel ja saagi koristamisel on lubamatu;

| H. | arvestades, et viimastel aastatel olid programmid ja algatused laste tööjõu kasutamise kõige halvemate vormide vastu võitlemiseks Lääne-Aafrika kakaokasvandustes andnud märkimisväärseid tulemusi, ehkki sektori tohutu suuruse tõttu jäi palju veel teha; arvestades, et piirkonnas ja eriti Elevandiluurannikul uuesti tekkinud konfliktiolukorrad on laste olukorda jälle halvendanud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et viimastel aastatel olid programmid ja algatused laste tööjõu kasutamise kõige halvemate vormide vastu võitlemiseks Lääne-Aafrika kakaokasvandustes andnud märkimisväärseid tulemusi, ehkki sektori tohutu suuruse tõttu jäi palju veel teha; arvestades, et piirkonnas ja eriti Elevandiluurannikul uuesti tekkinud konfliktiolukorrad on laste olukorda jälle halvendanud;

| I. | arvestades, et vaesus ja sissetuleku saamise alternatiivide puudumine, noortele mõeldud kooliväliste võimaluste vähesus või täielik puudumine, jäigad ühiskonna struktuurid ning valitsevad hoiakud, laste õiguste piisava õiguskaitse puudumine ning asjaolu, et ei ole kehtestatud kohustuslikku haridust kõikidele lastele nende soost olenemata, rääkimata korruptsioonist ja halvast valitsemisest, on sotsiaalmajanduslikud ja poliitilised tegurid, mis soodustavad laste jätkuvat kuritarvitamist mõnes maailma osas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vaesus ja sissetuleku saamise alternatiivide puudumine, noortele mõeldud kooliväliste võimaluste vähesus või täielik puudumine, jäigad ühiskonna struktuurid ning valitsevad hoiakud, laste õiguste piisava õiguskaitse puudumine ning asjaolu, et ei ole kehtestatud kohustuslikku haridust kõikidele lastele nende soost olenemata, rääkimata korruptsioonist ja halvast valitsemisest, on sotsiaalmajanduslikud ja poliitilised tegurid, mis soodustavad laste jätkuvat kuritarvitamist mõnes maailma osas;

| J. | arvestades kõikide asjaomaste riikide valitsuste esmast kohustust rakendada täielikult ÜRO lapse õiguste konventsiooni, ILO konventsiooni nr 138 tööle võetava isiku vanuse alammäära kohta ja ILO konventsiooni nr 182 lapsele sobimatu töö ja muu talle sobimatu tegevuse viivitamatu keelustamise kohta; |
| --- | --- |

J.

arvestades kõikide asjaomaste riikide valitsuste esmast kohustust rakendada täielikult ÜRO lapse õiguste konventsiooni, ILO konventsiooni nr 138 tööle võetava isiku vanuse alammäära kohta ja ILO konventsiooni nr 182 lapsele sobimatu töö ja muu talle sobimatu tegevuse viivitamatu keelustamise kohta;

| K. | arvestades ettevõtete sotsiaalse vastutuse ELi strateegiat (2011–2014), ÜRO algatust Global Compact, eriti selle viiendat põhimõtet laste tööjõu kasutamise kaotamise kohta ning Harkin-Engeli protokolli, mis moodustavad kasuliku raamistiku ettevõtete sotsiaalse vastutuse jaoks kakaosektoris; |
| --- | --- |

K.

arvestades ettevõtete sotsiaalse vastutuse ELi strateegiat (2011–2014), ÜRO algatust Global Compact, eriti selle viiendat põhimõtet laste tööjõu kasutamise kaotamise kohta ning Harkin-Engeli protokolli, mis moodustavad kasuliku raamistiku ettevõtete sotsiaalse vastutuse jaoks kakaosektoris;

| 1. | nõuab tungivalt, et need riigid, kes ei ole veel ratifitseerinud ÜRO lapse õiguste konventsiooni ning ILO konventsioone nr 138 ja nr 182, ratifitseeriksid ja rakendaksid need konventsioonid kiiresti; on lisaks seisukohal, et riigid peaksid võtma kõik asjakohased meetmed, et tõsta teadlikkust laste ärakasutamisest tööjõuturul ning vajadusest täita kehtivad riiklikke ja rahvusvahelisi eeskirju; |
| --- | --- |

1.

nõuab tungivalt, et need riigid, kes ei ole veel ratifitseerinud ÜRO lapse õiguste konventsiooni ning ILO konventsioone nr 138 ja nr 182, ratifitseeriksid ja rakendaksid need konventsioonid kiiresti; on lisaks seisukohal, et riigid peaksid võtma kõik asjakohased meetmed, et tõsta teadlikkust laste ärakasutamisest tööjõuturul ning vajadusest täita kehtivad riiklikke ja rahvusvahelisi eeskirju;

| 2. | mõistab karmilt hukka laste tööjõu kasutamise kakaokasvandustes; |
| --- | --- |

2.

mõistab karmilt hukka laste tööjõu kasutamise kakaokasvandustes;

| 3. | kutsub üles kõiki kakaokasvatamise ning kakaoubade ja nendest saadud toodete töötlemisega tegelevaid sidusrühmi – nimelt valitsusi, ülemaailmset tööstust, kakaotootjaid, töötajate organisatsioone, valitsusväliseid organisatsioone ja tarbijaid – täitma oma kohustusi laste sunniviisilise töö ja lastega kaubitsemise vastu võitlemisel, jagama kogemusi ning tegema koostööd, et saavutada jätkusuutlik kakao tarneahel, kus ei kasutata laste tööjõudu; |
| --- | --- |

3.

kutsub üles kõiki kakaokasvatamise ning kakaoubade ja nendest saadud toodete töötlemisega tegelevaid sidusrühmi – nimelt valitsusi, ülemaailmset tööstust, kakaotootjaid, töötajate organisatsioone, valitsusväliseid organisatsioone ja tarbijaid – täitma oma kohustusi laste sunniviisilise töö ja lastega kaubitsemise vastu võitlemisel, jagama kogemusi ning tegema koostööd, et saavutada jätkusuutlik kakao tarneahel, kus ei kasutata laste tööjõudu;

| 4. | on arvamusel, et suure muutuse saab kaasa tuua vaid terviklik ja kooskõlastatud raamistik, mis käsitleb laste tööjõu kasutamise algpõhjuseid ning mida rakendavad pikaajaliselt valitsused, tööstus, müüjad, tootjad ja kodanikuühiskond; |
| --- | --- |

4.

on arvamusel, et suure muutuse saab kaasa tuua vaid terviklik ja kooskõlastatud raamistik, mis käsitleb laste tööjõu kasutamise algpõhjuseid ning mida rakendavad pikaajaliselt valitsused, tööstus, müüjad, tootjad ja kodanikuühiskond;

| 5. | palub komisjonil tagada poliitika sidusus kõigis oma algatustes, eriti nendes, mis on seotud kaubanduse, arengu (eelkõige laste haridusvõimaluste), inimõiguste, riigihangete ja ettevõtete sotsiaalse vastutusega, ning innustada parimate tavade vahetamist majandussektorite vahel, kus esineb laste tööjõu kasutamist; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil tagada poliitika sidusus kõigis oma algatustes, eriti nendes, mis on seotud kaubanduse, arengu (eelkõige laste haridusvõimaluste), inimõiguste, riigihangete ja ettevõtete sotsiaalse vastutusega, ning innustada parimate tavade vahetamist majandussektorite vahel, kus esineb laste tööjõu kasutamist;

| 6. | nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et kõigis kaubanduskokkulepetes oleksid tõhusad sätted vaesuse vähendamiseks ning inimväärse töö ja ohutute töötingimuste edendamiseks ning et lepped sisaldaksid õiguslikult siduvaid klausleid rahvusvaheliselt tunnustatud inimõiguste, sotsiaalsete ja keskkonnastandardite ning nende jõustamise kohta, samuti meetmeid, mida kohaldatakse sätete rikkumise korral; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et kõigis kaubanduskokkulepetes oleksid tõhusad sätted vaesuse vähendamiseks ning inimväärse töö ja ohutute töötingimuste edendamiseks ning et lepped sisaldaksid õiguslikult siduvaid klausleid rahvusvaheliselt tunnustatud inimõiguste, sotsiaalsete ja keskkonnastandardite ning nende jõustamise kohta, samuti meetmeid, mida kohaldatakse sätete rikkumise korral;

| 7. | tuletab meelde, et praegu vaadatakse läbi ELi üldist soodustuste süsteemi, mis on ELi kaubanduspoliitika põhiline vahend peamiste tööjõustandardite edendamiseks, ning et nimetatud süsteemi raames riikidele antud kaubandussoodustused saab teatavatel asjaoludel tühistada – nimelt juhul, kui on raskelt ja süstemaatiliselt rikutud peamistes ILO konventsioonides, sh konventsioonides nr 138 ja nr 182 sätestatud põhimõtteid; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et praegu vaadatakse läbi ELi üldist soodustuste süsteemi, mis on ELi kaubanduspoliitika põhiline vahend peamiste tööjõustandardite edendamiseks, ning et nimetatud süsteemi raames riikidele antud kaubandussoodustused saab teatavatel asjaoludel tühistada – nimelt juhul, kui on raskelt ja süstemaatiliselt rikutud peamistes ILO konventsioonides, sh konventsioonides nr 138 ja nr 182 sätestatud põhimõtteid;

| 8. | tuletab meelde, et parlament otsustas 15. detsembril 2011. aastal mitte anda nõusolekut ELi ja Usbekistani vahelise partnerlus- ja koostöölepingu tekstiiliprotokolli sõlmimiseks, kuna tundis muret laste sunniviisilise töö kasutamise pärast Usbekistani puuvillapõldudel, ning soovitas ELil kaaluda üldise soodustuste süsteemi kohaldamise ajutist peatamist Usbekistani suhtes, juhul kui ILO järelevalveorganid leiavad, et Usbekistan on raskelt ja süstemaatiliselt oma kohustusi rikkunud (3); |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et parlament otsustas 15. detsembril 2011. aastal mitte anda nõusolekut ELi ja Usbekistani vahelise partnerlus- ja koostöölepingu tekstiiliprotokolli sõlmimiseks, kuna tundis muret laste sunniviisilise töö kasutamise pärast Usbekistani puuvillapõldudel, ning soovitas ELil kaaluda üldise soodustuste süsteemi kohaldamise ajutist peatamist Usbekistani suhtes, juhul kui ILO järelevalveorganid leiavad, et Usbekistan on raskelt ja süstemaatiliselt oma kohustusi rikkunud (3);

| 9. | kiidab heaks kõik sidusrühmade ühised algatused, mis hõlmavad valitsusi, tööstust, tootjaid ja kodanikuühiskonda ning mille eesmärk on kaotada laste tööjõu kasutamine, parandada laste ja täiskasvanute elutingimusi kakaokasvandustes ning tagada kakao vastutustundlik kasvatamine, näiteks OECD, Saheli ja Lääne-Aafrika klubi sekretariaadi hiljutine piirkondlik algatus ning Lääne-Aafrika kakaokasvandustes lastele sobimatu töö kasutamise vastu võitlemise parimate tavade edendamise rahvusvaheline kakaoalgatus; rõhutab, et neid algatusi tuleb nõuetekohaselt jälgida, et tagada tõelised edusammud; julgustab valitsusi suurendama toetust õiglase kaubanduse võrgustikele kakaosektoris ja maapiirkondade kooperatiividele ning võimaldama neil müüa oma toodangut otse siseriiklikul ja rahvusvahelisel turul, vältides sellega vahendajaid ja saades õiglast hinda; palub komisjonil neid meetmeid toetada; |
| --- | --- |

9.

kiidab heaks kõik sidusrühmade ühised algatused, mis hõlmavad valitsusi, tööstust, tootjaid ja kodanikuühiskonda ning mille eesmärk on kaotada laste tööjõu kasutamine, parandada laste ja täiskasvanute elutingimusi kakaokasvandustes ning tagada kakao vastutustundlik kasvatamine, näiteks OECD, Saheli ja Lääne-Aafrika klubi sekretariaadi hiljutine piirkondlik algatus ning Lääne-Aafrika kakaokasvandustes lastele sobimatu töö kasutamise vastu võitlemise parimate tavade edendamise rahvusvaheline kakaoalgatus; rõhutab, et neid algatusi tuleb nõuetekohaselt jälgida, et tagada tõelised edusammud; julgustab valitsusi suurendama toetust õiglase kaubanduse võrgustikele kakaosektoris ja maapiirkondade kooperatiividele ning võimaldama neil müüa oma toodangut otse siseriiklikul ja rahvusvahelisel turul, vältides sellega vahendajaid ja saades õiglast hinda; palub komisjonil neid meetmeid toetada;

| 10. | toetab protokollis kakaokasvatamise ning kakaoubade ja nendest saadud toodete töötlemise kohta viisil, mis vastab ILO konventsioonile nr 182 lapsele sobimatu töö ja muu talle sobimatu tegevuse viivitamatu keelustamise kohta, (tuntud Harkin-Engeli protokollina) seatud eesmärke ning nõuab protokolli täielikku rakendamist; |
| --- | --- |

10.

toetab protokollis kakaokasvatamise ning kakaoubade ja nendest saadud toodete töötlemise kohta viisil, mis vastab ILO konventsioonile nr 182 lapsele sobimatu töö ja muu talle sobimatu tegevuse viivitamatu keelustamise kohta, (tuntud Harkin-Engeli protokollina) seatud eesmärke ning nõuab protokolli täielikku rakendamist;

| 11. | tuletab meelde, et Euroopa Standardikomitee (CEN) otsustas hiljuti luua uue projektikomisjoni, et arendada välja kaheosaline Euroopa standard jälgitava ja jätkusuutliku kakaotootmise kohta; palub komisjonil kaaluda tõhusa jälgimismehhanismi loomist laste tööjõu sunniviisilise kasutamise teel saadud toodete jaoks ning vajaduse korral esitada seadusandlik ettepanek; kutsub rahvusvahelise kakaolepingu partnereid üles toetama tarneahela parandamist ning põllumajandustootjate paremat organiseerimist, et võimaldada jälgitavust kogu kakaosektori tarneahela ulatuses; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et Euroopa Standardikomitee (CEN) otsustas hiljuti luua uue projektikomisjoni, et arendada välja kaheosaline Euroopa standard jälgitava ja jätkusuutliku kakaotootmise kohta; palub komisjonil kaaluda tõhusa jälgimismehhanismi loomist laste tööjõu sunniviisilise kasutamise teel saadud toodete jaoks ning vajaduse korral esitada seadusandlik ettepanek; kutsub rahvusvahelise kakaolepingu partnereid üles toetama tarneahela parandamist ning põllumajandustootjate paremat organiseerimist, et võimaldada jälgitavust kogu kakaosektori tarneahela ulatuses;

| 12. | kutsub rahvusvahelise kakaolepingu partnereid üles kaaluma võimalust võtta kasutusele volitatud kolmanda osapoole kontrollitav kakao tarneahela jälgimise süsteem; |
| --- | --- |

12.

kutsub rahvusvahelise kakaolepingu partnereid üles kaaluma võimalust võtta kasutusele volitatud kolmanda osapoole kontrollitav kakao tarneahela jälgimise süsteem;

| 13. | palub komisjonil, ILO laste töö kaotamise rahvusvahelisel programmil (IPEC) ja teistel partneritel jätkata tööd, et saavutada parem arusaamine kakaokasvatuse piirkondade keerukatest majanduslikest, sotsiaalsetest ja kultuurilistest suhetest; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil, ILO laste töö kaotamise rahvusvahelisel programmil (IPEC) ja teistel partneritel jätkata tööd, et saavutada parem arusaamine kakaokasvatuse piirkondade keerukatest majanduslikest, sotsiaalsetest ja kultuurilistest suhetest;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, UNICEFile, AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaasesimeestele, Aafrika Liidule ja ILO-le. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, UNICEFile, AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaasesimeestele, Aafrika Liidule ja ILO-le.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0434.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0446.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0586.

---

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/47 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/47

---

Kolmapäev, 14. märts 2012ELi diabeediepideemiale reageerimine

P7_TA(2012)0082

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta resolutsioon diabeedi leviku tõkestamise kohta Euroopa Liidus (2011/2911(RSP))

2013/C 251 E/09

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 168, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 168,

| — | võttes arvesse Euroopas diabeedi ravi ja uurimist käsitlevat St Vincenti deklaratsiooni, mis võeti vastu St Vincenti deklaratsiooni diabeedi tegevusprogrammi 1. kohtumisel 10.–12. oktoobril 1989. aastal St Vincentis (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopas diabeedi ravi ja uurimist käsitlevat St Vincenti deklaratsiooni, mis võeti vastu St Vincenti deklaratsiooni diabeedi tegevusprogrammi 1. kohtumisel 10.–12. oktoobril 1989. aastal St Vincentis (1),

| — | võttes arvesse, et 15. märtsil 2005 lõi komisjon ELi tegevusprogrammi tervisliku toitumise, kehalise aktiivsuse ja tervise edendamiseks (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et 15. märtsil 2005 lõi komisjon ELi tegevusprogrammi tervisliku toitumise, kehalise aktiivsuse ja tervise edendamiseks (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. detsembri 2005. aasta rohelist raamatut „Tervisliku toitumise ja kehalise aktiivsuse edendamine: Euroopa mõõde ülekaalulisuse, rasvumise ja krooniliste haiguste ennetamisel”, mis käsitleb II tüüpi diabeeti haigestumise mõjureid (COM(2005)0637), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. detsembri 2005. aasta rohelist raamatut „Tervisliku toitumise ja kehalise aktiivsuse edendamine: Euroopa mõõde ülekaalulisuse, rasvumise ja krooniliste haiguste ennetamisel”, mis käsitleb II tüüpi diabeeti haigestumise mõjureid (COM(2005)0637),

| — | võttes arvesse ELi eesistujariigi Austria poolt 15.–16. veebruaril 2006 Viinis korraldatud konverentsi „II tüüpi diabeedi ennetamine” järeldusi (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi eesistujariigi Austria poolt 15.–16. veebruaril 2006 Viinis korraldatud konverentsi „II tüüpi diabeedi ennetamine” järeldusi (3),

| — | võttes arvesse oma 27. aprilli 2006. aasta kirjalikku deklaratsiooni diabeedi kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. aprilli 2006. aasta kirjalikku deklaratsiooni diabeedi kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi tervete eluviiside propageerimise ja II tüüpi diabeedi ennetamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi tervete eluviiside propageerimise ja II tüüpi diabeedi ennetamise kohta (5),

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Euroopa regionaalbüroo 11. septembri 2006. aasta resolutsiooni mittenakkuslike haiguste ennetamise ja kontrolli kohta WHO Euroopa piirkonnas (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Euroopa regionaalbüroo 11. septembri 2006. aasta resolutsiooni mittenakkuslike haiguste ennetamise ja kontrolli kohta WHO Euroopa piirkonnas (6),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 20. detsembri 2006. aasta resolutsiooni 61/225 ülemaailmse diabeedipäeva kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 20. detsembri 2006. aasta resolutsiooni 61/225 ülemaailmse diabeedipäeva kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta otsust nr 1350/2007/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse teine tervisevaldkonna tegevusprogramm (2008–2013) (7), ja sellele järgnenud komisjoni 22. veebruari 2011. aasta otsust 2011. aasta rahastamisotsuse vastuvõtmise kohta ühenduse teise tervisevaldkonna tegevusprogrammi (2008–2013) raames ning kõnealuse programmi meetmete rahalise toetuse valiku, määramise ja teiste kriteeriumide kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta otsust nr 1350/2007/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse teine tervisevaldkonna tegevusprogramm (2008–2013) (7), ja sellele järgnenud komisjoni 22. veebruari 2011. aasta otsust 2011. aasta rahastamisotsuse vastuvõtmise kohta ühenduse teise tervisevaldkonna tegevusprogrammi (2008–2013) raames ning kõnealuse programmi meetmete rahalise toetuse valiku, määramise ja teiste kriteeriumide kohta (8),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. oktoobri 2007. aasta valget raamatut „Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013” (COM(2007)0630), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. oktoobri 2007. aasta valget raamatut „Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013” (COM(2007)0630),

| — | võttes arvesse seitsmendat teadusuuringute raamprogrammi (2007–2013) (9) ning teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi (COM(2011)0808), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse seitsmendat teadusuuringute raamprogrammi (2007–2013) (9) ning teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi (COM(2011)0808),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. oktoobri 2009. aasta teatist „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus” (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. oktoobri 2009. aasta teatist „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus” (COM(2009)0567),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 13. mai 2010. aasta resolutsiooni 64/265 mittenakkavate haiguste ennetamise ja kontrolli kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 13. mai 2010. aasta resolutsiooni 64/265 mittenakkavate haiguste ennetamise ja kontrolli kohta,

| — | võttes arvesse projekti FP7-HEALTH- 200701 tähtsamaid tulemusi ja soovitusi, mis on välja toodud „DIAMAP – Euroopa diabeediuuringute tegevuskavas” (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse projekti FP7-HEALTH- 200701 tähtsamaid tulemusi ja soovitusi, mis on välja toodud „DIAMAP – Euroopa diabeediuuringute tegevuskavas” (10),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatist „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus. Innovaatiline liit” (COM(2010)0546) ja täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitlevat innovatsioonipartnerlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatist „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus. Innovaatiline liit” (COM(2010)0546) ja täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitlevat innovatsioonipartnerlust,

| — | võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2010. aasta järeldusi, milles käsitletakse rahvatervise ja tervishoiusüsteemide uuenduslikke lähenemisviise kroonilistele haigustele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2010. aasta järeldusi, milles käsitletakse rahvatervise ja tervishoiusüsteemide uuenduslikke lähenemisviise kroonilistele haigustele,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 24. detsembri 2010. aasta resolutsiooni 65/238 mittenakkavate haiguste ennetamist ja kontrolli käsitleva ÜRO Peaassamblee kõrgetasemelise kohtumise ulatuse, korra, vormingu ja organisatsiooni kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 24. detsembri 2010. aasta resolutsiooni 65/238 mittenakkavate haiguste ennetamist ja kontrolli käsitleva ÜRO Peaassamblee kõrgetasemelise kohtumise ulatuse, korra, vormingu ja organisatsiooni kohta,

| — | võttes arvesse Moskva deklaratsiooni, mis võeti vastu 28.–29. aprillil 2011. aastal Moskvas toimunud ÜRO esimesel ülemaailmsel ministrite konverentsil tervislike eluviiside ja mittenakkavate haiguste tõrje kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Moskva deklaratsiooni, mis võeti vastu 28.–29. aprillil 2011. aastal Moskvas toimunud ÜRO esimesel ülemaailmsel ministrite konverentsil tervislike eluviiside ja mittenakkavate haiguste tõrje kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu seisukoha ja kohustuste kohta seoses mittenakkavate haiguste ennetamist ja kontrolli käsitleva ÜRO kõrgetasemelise kohtumisega (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu seisukoha ja kohustuste kohta seoses mittenakkavate haiguste ennetamist ja kontrolli käsitleva ÜRO kõrgetasemelise kohtumisega (12),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et diabeet on üks kõige levinumatest mittenakkavatest haigustest, mida hinnanguliselt põeb rohkem kui 32 miljonit ELi kodanikku, kes moodustavad peaaegu 10% kogu ELi rahvastikust, lisaks neile kannatab 32 miljonit inimest nõrgenenud glükoositaluvuse all, mis väga suure tõenäosusega areneb välja kliiniliselt diagnoositavaks diabeediks (13); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et diabeet on üks kõige levinumatest mittenakkavatest haigustest, mida hinnanguliselt põeb rohkem kui 32 miljonit ELi kodanikku, kes moodustavad peaaegu 10% kogu ELi rahvastikust, lisaks neile kannatab 32 miljonit inimest nõrgenenud glükoositaluvuse all, mis väga suure tõenäosusega areneb välja kliiniliselt diagnoositavaks diabeediks (13);

| B. | arvestades, et diabeeti põdevate inimeste arv Euroopas kasvab 2030. aastaks eeldatavalt 16,6% võrra, põhjuseks leviv ülekaalulisus, Euroopa rahvastiku vananemine ja muud tegurid, mis vajavad veel kindlakstegemist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et diabeeti põdevate inimeste arv Euroopas kasvab 2030. aastaks eeldatavalt 16,6% võrra, põhjuseks leviv ülekaalulisus, Euroopa rahvastiku vananemine ja muud tegurid, mis vajavad veel kindlakstegemist;

| C. | arvestades, et II tüüpi diabeet vähendab oodatavat eluiga 5–10 aasta võrra (14) ja I tüüpi diabeet umbes 20 aasta võrra (15), ning arvestades, et ELis on aastas 325 000 surmajuhtumi põhjuseks diabeet (16), st iga kahe minuti tagant sureb üks ELi kodanik diabeedi tagajärjel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et II tüüpi diabeet vähendab oodatavat eluiga 5–10 aasta võrra (14) ja I tüüpi diabeet umbes 20 aasta võrra (15), ning arvestades, et ELis on aastas 325 000 surmajuhtumi põhjuseks diabeet (16), st iga kahe minuti tagant sureb üks ELi kodanik diabeedi tagajärjel;

| D. | arvestades, et tuvastatud riskitegurite vähendamist, eriti eluviisi harjumuste muutmist, peetakse üha enam põhiliseks ennetusstrateegiaks, mille abil vähenda nii I kui ka II tüüpi diabeedi esinemist, levimust ja tüsistusi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tuvastatud riskitegurite vähendamist, eriti eluviisi harjumuste muutmist, peetakse üha enam põhiliseks ennetusstrateegiaks, mille abil vähenda nii I kui ka II tüüpi diabeedi esinemist, levimust ja tüsistusi;

| E. | arvestades, et tuleb jätkata teadusuuringuid, et selgelt kindlaks teha I tüüpi diabeedi riskitegurid, kusjuures geneetilise eelsoodumuse uurimist jätkatakse ning täheldatakse I tüüpi diabeeti haigestumist üha varasemas eas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tuleb jätkata teadusuuringuid, et selgelt kindlaks teha I tüüpi diabeedi riskitegurid, kusjuures geneetilise eelsoodumuse uurimist jätkatakse ning täheldatakse I tüüpi diabeeti haigestumist üha varasemas eas;

| F. | arvestades, et II tüüpi diabeet on ennetatav haigus ja selle riskitegurid – nagu kehv ja tasakaalustamata toitumine, ülekaalulisus, vähene kehaline aktiivsus ja alkoholi tarbimine – on selgelt tuvastatud ning neid saab tõhusate ennetusstrateegiate abil vähendada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et II tüüpi diabeet on ennetatav haigus ja selle riskitegurid – nagu kehv ja tasakaalustamata toitumine, ülekaalulisus, vähene kehaline aktiivsus ja alkoholi tarbimine – on selgelt tuvastatud ning neid saab tõhusate ennetusstrateegiate abil vähendada;

| G. | arvestades, et diabeeti ei suudeta praegu veel välja ravida; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et diabeeti ei suudeta praegu veel välja ravida;

| H. | arvestades, et II tüüpi diabeedi tüsistusi saab ära hoida varajase diagnoosiga ja tervislike eluviiside propageerimisega; arvestades aga, et sageli diagnoositakse seda liiga hilja, sest ligi 50% kõigist diabeetikutest ei ole teadlikud oma tervislikust olukorrast (17); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et II tüüpi diabeedi tüsistusi saab ära hoida varajase diagnoosiga ja tervislike eluviiside propageerimisega; arvestades aga, et sageli diagnoositakse seda liiga hilja, sest ligi 50% kõigist diabeetikutest ei ole teadlikud oma tervislikust olukorrast (17);

| I. | arvestades, et hiljuti valminud uuringu (18) kohaselt ei hoolitse kuni 75% diabeetikutest korralikult oma tervisliku seisundi eest, mis toob suurema tüsistuste ohu, tööviljakuse languse ja kulud ühiskonnale (19); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et hiljuti valminud uuringu (18) kohaselt ei hoolitse kuni 75% diabeetikutest korralikult oma tervisliku seisundi eest, mis toob suurema tüsistuste ohu, tööviljakuse languse ja kulud ühiskonnale (19);

| J. | arvestades, et enamikus liikmesriikides langeb diabeedi arvele üle 10% tervishoiukulutustest, mõnel juhul on see näitaja koguni 18,5% (20) ning üldised tervishoiukulutused ühe diabeeti põdeva ELi kodaniku kohta on keskmiselt 2 100 eurot aastas (21), ning arvestades, et need kulutused paratamatult suurenevad, võttes arvesse diabeeti põdevate inimeste arvu suurenemist, rahvastiku vananemist ja sellega kaasnevat multihaigestumise kasvu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et enamikus liikmesriikides langeb diabeedi arvele üle 10% tervishoiukulutustest, mõnel juhul on see näitaja koguni 18,5% (20) ning üldised tervishoiukulutused ühe diabeeti põdeva ELi kodaniku kohta on keskmiselt 2 100 eurot aastas (21), ning arvestades, et need kulutused paratamatult suurenevad, võttes arvesse diabeeti põdevate inimeste arvu suurenemist, rahvastiku vananemist ja sellega kaasnevat multihaigestumise kasvu;

| K. | arvestades, et kui diabeedi ravile ei ole piisavalt tähelepanu pööratud või kui haigus on diagnoositud liiga hilja, on diabeet üks peamisi südameinfarkti, rabanduse, pimedaksjäämise, amputatsiooni ja neerupuudulikkuse põhjuseid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kui diabeedi ravile ei ole piisavalt tähelepanu pööratud või kui haigus on diagnoositud liiga hilja, on diabeet üks peamisi südameinfarkti, rabanduse, pimedaksjäämise, amputatsiooni ja neerupuudulikkuse põhjuseid;

| L. | arvestades, et kui propageerida tervislikke eluviise ja kõigis poliitikavaldkondades pöörata tõsist tähelepanu neljale olulisele tervist mõjutavale tegurile – tubakas, ühekülgne toitumine, vähene kehaline aktiivsus ja alkohol –, siis saab olulisel määral kaasa aidata diabeedi, selle tüsistuste ja diabeedist tingitud majanduslike ja sotsiaalsete kulude vältimisele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kui propageerida tervislikke eluviise ja kõigis poliitikavaldkondades pöörata tõsist tähelepanu neljale olulisele tervist mõjutavale tegurile – tubakas, ühekülgne toitumine, vähene kehaline aktiivsus ja alkohol –, siis saab olulisel määral kaasa aidata diabeedi, selle tüsistuste ja diabeedist tingitud majanduslike ja sotsiaalsete kulude vältimisele;

| M. | arvestades, et diabeeti põdevad inimesed peavad 95% ulatuses oma ravi eest ise hoolt kandma (22), ning arvestades, et diabeedist tingitud koormus üksikisikutele ja nende peredele ei ole üksnes rahaline, vaid hõlmab ka psühhosotsiaalseid küsimusi ja elukvaliteedi langust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et diabeeti põdevad inimesed peavad 95% ulatuses oma ravi eest ise hoolt kandma (22), ning arvestades, et diabeedist tingitud koormus üksikisikutele ja nende peredele ei ole üksnes rahaline, vaid hõlmab ka psühhosotsiaalseid küsimusi ja elukvaliteedi langust;

| N. | arvestades, et 27 liikmesriigist on ainult 16 riigil olemas riiklik raamkava või programm diabeediga võitlemiseks ning puuduvad selged kriteeriumid selle kohta, milline on hea programm või milliseid häid tavasid riikides rakendatakse (23); arvestades, et ELi piires on diabeedi ravi kvaliteedis suuri erinevusi; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 27 liikmesriigist on ainult 16 riigil olemas riiklik raamkava või programm diabeediga võitlemiseks ning puuduvad selged kriteeriumid selle kohta, milline on hea programm või milliseid häid tavasid riikides rakendatakse (23); arvestades, et ELi piires on diabeedi ravi kvaliteedis suuri erinevusi;

| O. | arvestades, et puudub ELi õigusraamistik kaitsmaks diskrimineerimise eest inimesi, kes põevad diabeeti või muid kroonilisi haigusi, ning eelarvamused nende inimeste suhtes on kogu ELis levinud koolis, töölevõtul, töökohal, kindlustuslepingute sõlmimisel ja juhilubade andmisel; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et puudub ELi õigusraamistik kaitsmaks diskrimineerimise eest inimesi, kes põevad diabeeti või muid kroonilisi haigusi, ning eelarvamused nende inimeste suhtes on kogu ELis levinud koolis, töölevõtul, töökohal, kindlustuslepingute sõlmimisel ja juhilubade andmisel;

| P. | arvestades, et rahastamise ja infrastruktuuri puudumine diabeediuuringute koordineerimiseks ELis mõjutab negatiivselt ELi diabeediuuringute konkurentsivõimet ega võimalda diabeetikutel täiel määral kasu saada Euroopa teadusuuringute tulemustest; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et rahastamise ja infrastruktuuri puudumine diabeediuuringute koordineerimiseks ELis mõjutab negatiivselt ELi diabeediuuringute konkurentsivõimet ega võimalda diabeetikutel täiel määral kasu saada Euroopa teadusuuringute tulemustest;

| Q. | arvestades, et diabeeti käsitlev Euroopa strateegia praegu puudub, vaatamata sellele, et Austria eesistumise ajal võeti vastu nõukogu järeldused tervete eluviiside propageerimise ja II tüüpi diabeedi ennetamise kohta (24) ning vastu on ka võetud terve rida ÜRO resolutsioone ja Euroopa Parlamendi kirjalikke deklaratsioone diabeedi kohta; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et diabeeti käsitlev Euroopa strateegia praegu puudub, vaatamata sellele, et Austria eesistumise ajal võeti vastu nõukogu järeldused tervete eluviiside propageerimise ja II tüüpi diabeedi ennetamise kohta (24) ning vastu on ka võetud terve rida ÜRO resolutsioone ja Euroopa Parlamendi kirjalikke deklaratsioone diabeedi kohta;

| 1. | kiidab heaks nõukogu 7. detsembri 2010. aasta järeldused, milles käsitletakse rahvatervise ja tervishoiusüsteemide uuenduslikke lähenemisviise kroonilistele haigustele (25), ning neis sisalduva üleskutse liikmesriikidele ja komisjonile algatada aruteluprotsess eesmärgiga selgitada välja võimalused krooniliste haigustega seotud probleemidele reageerimise optimeerimiseks; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks nõukogu 7. detsembri 2010. aasta järeldused, milles käsitletakse rahvatervise ja tervishoiusüsteemide uuenduslikke lähenemisviise kroonilistele haigustele (25), ning neis sisalduva üleskutse liikmesriikidele ja komisjonile algatada aruteluprotsess eesmärgiga selgitada välja võimalused krooniliste haigustega seotud probleemidele reageerimise optimeerimiseks;

| 2. | viitab oma eelpool nimetatud 15. septembri 2011. aasta resolutsioonile Euroopa Liidu seisukoha ja kohustuste kohta mittenakkavate haiguste ennetamist ja kontrolli käsitleva ÜRO kõrgetasemelise kohtumise eel, milles keskendutakse diabeedile kui ühele neljast peamisest mittenakkavast haigusest; |
| --- | --- |

2.

viitab oma eelpool nimetatud 15. septembri 2011. aasta resolutsioonile Euroopa Liidu seisukoha ja kohustuste kohta mittenakkavate haiguste ennetamist ja kontrolli käsitleva ÜRO kõrgetasemelise kohtumise eel, milles keskendutakse diabeedile kui ühele neljast peamisest mittenakkavast haigusest;

| 3. | kutsub komisjoni üles välja töötama ja rakendama ELi diabeedivastast strateegiat, mis oleks vormistatud ELi nõukogu soovitusena diabeedi ennetamise, diagnoosimise, ravi ning diabeedialase teavituse ja teadusuuringute kohta; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles välja töötama ja rakendama ELi diabeedivastast strateegiat, mis oleks vormistatud ELi nõukogu soovitusena diabeedi ennetamise, diagnoosimise, ravi ning diabeedialase teavituse ja teadusuuringute kohta;

| 4. | kutsub komisjoni üles välja töötama ühised, standardsed kriteeriumid ja meetodid diabeeti käsitlevate andmete kogumiseks ning koostöös liikmesriikidega kooskõlastama, koguma, registreerima, jälgima ja haldama diabeedi põhjalikke epidemioloogilisi andmeid ning majanduslikke andmeid diabeedi ennetamise ja ravi otseste ja kaudsete kulude kohta; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles välja töötama ühised, standardsed kriteeriumid ja meetodid diabeeti käsitlevate andmete kogumiseks ning koostöös liikmesriikidega kooskõlastama, koguma, registreerima, jälgima ja haldama diabeedi põhjalikke epidemioloogilisi andmeid ning majanduslikke andmeid diabeedi ennetamise ja ravi otseste ja kaudsete kulude kohta;

| 5. | kutsub liikmesriike üles välja töötama, rakendama ja kontrollima riiklikke diabeediprogramme, mille eesmärk on tervise edendamine, riskitegurite vähendamine ning diabeedi prognoosimine, ennetamine, varajane diagnoosimine ja ravi ning mis on suunatud laiemale elanikkonnale, kuid eeskätt riskirühmadele, ning mis ühtlasi vähendaksid ebavõrdsust ja optimeeriksid tervishoiuressursse; |
| --- | --- |

5.

kutsub liikmesriike üles välja töötama, rakendama ja kontrollima riiklikke diabeediprogramme, mille eesmärk on tervise edendamine, riskitegurite vähendamine ning diabeedi prognoosimine, ennetamine, varajane diagnoosimine ja ravi ning mis on suunatud laiemale elanikkonnale, kuid eeskätt riskirühmadele, ning mis ühtlasi vähendaksid ebavõrdsust ja optimeeriksid tervishoiuressursse;

| 6. | kutsub liikmesriike üles edendama ennetustööd II tüüpi diabeedi ja ülekaalulisuse ärahoidmiseks (soovitav on rakendada strateegiaid varasest east alates, andes koolis õpetust tervisliku toitumise ja kehalise tegevuse harjumuste kohta) ning edendama tervislike eluviiside strateegiaid, mis hõlmaksid kehalisi harjutusi ja toitumist; rõhutab seoses sellega vajadust kooskõlastada omavahel toiduga seotud poliitikavaldkonnad ja laiemat eesmärki propageerida tervislikku toitumist ja võimaldada tarbijal teha teadlikke ja tervislikke valikuid ning riiklike diabeediprogrammide põhimeetmena edendama varajast diagnoosimist; |
| --- | --- |

6.

kutsub liikmesriike üles edendama ennetustööd II tüüpi diabeedi ja ülekaalulisuse ärahoidmiseks (soovitav on rakendada strateegiaid varasest east alates, andes koolis õpetust tervisliku toitumise ja kehalise tegevuse harjumuste kohta) ning edendama tervislike eluviiside strateegiaid, mis hõlmaksid kehalisi harjutusi ja toitumist; rõhutab seoses sellega vajadust kooskõlastada omavahel toiduga seotud poliitikavaldkonnad ja laiemat eesmärki propageerida tervislikku toitumist ja võimaldada tarbijal teha teadlikke ja tervislikke valikuid ning riiklike diabeediprogrammide põhimeetmena edendama varajast diagnoosimist;

| 7. | palub, et komisjon toetaks liikmesriike, edendades riiklike diabeediprogrammide parimaid tavasid; rõhutab, et komisjon peaks pidevalt jälgima, kuidas edeneb liikmesriikidel riiklike diabeediprogrammide rakendamine, ning esitama regulaarselt aruande tulemuste kohta; |
| --- | --- |

7.

palub, et komisjon toetaks liikmesriike, edendades riiklike diabeediprogrammide parimaid tavasid; rõhutab, et komisjon peaks pidevalt jälgima, kuidas edeneb liikmesriikidel riiklike diabeediprogrammide rakendamine, ning esitama regulaarselt aruande tulemuste kohta;

| 8. | kutsub liikmesriike üles töötama välja diabeediravi programme, mis põhineksid parimatel tavadel ja tõenditel põhinevatel ravisuunistel; |
| --- | --- |

8.

kutsub liikmesriike üles töötama välja diabeediravi programme, mis põhineksid parimatel tavadel ja tõenditel põhinevatel ravisuunistel;

| 9. | palub liikmesriikidel tagada, et esmase ja teisese ravi patsientidel oleks juurdepääs kõrge kvalifikatsiooniga spetsialistide interdistsiplinaarsetele konsiiliumidele, diabeedi ravile ja tehnoloogiatele, sealhulgas e-tervise tehnoloogiatele, ühtlasi palub liikmesriikidel aidata patsientidel omandada ja kinnistada oskusi ja arusaamu, mida neil on vaja selleks, et iseenda pädeva raviga elukestvalt toime tulla; |
| --- | --- |

9.

palub liikmesriikidel tagada, et esmase ja teisese ravi patsientidel oleks juurdepääs kõrge kvalifikatsiooniga spetsialistide interdistsiplinaarsetele konsiiliumidele, diabeedi ravile ja tehnoloogiatele, sealhulgas e-tervise tehnoloogiatele, ühtlasi palub liikmesriikidel aidata patsientidel omandada ja kinnistada oskusi ja arusaamu, mida neil on vaja selleks, et iseenda pädeva raviga elukestvalt toime tulla;

| 10. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parandama Euroopa diabeediuuringute koordineerimist, edendama koostööd teadusharude vahel ning looma üldiseid ühiseid taristuid, hõlbustamaks Euroopa diabeediuuringuid, sealhulgas riskitegurite tuvastamise ja ennetamise valdkonnas; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parandama Euroopa diabeediuuringute koordineerimist, edendama koostööd teadusharude vahel ning looma üldiseid ühiseid taristuid, hõlbustamaks Euroopa diabeediuuringuid, sealhulgas riskitegurite tuvastamise ja ennetamise valdkonnas;

| 11. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada jätkuv toetus diabeediuuringute rahastamisele ELi praeguse ja tulevase teadusuuringute raamprogrammi kaudu, kusjuures I ja II tüüpi diabeeti tuleks käsitada erinevate haigustena; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada jätkuv toetus diabeediuuringute rahastamisele ELi praeguse ja tulevase teadusuuringute raamprogrammi kaudu, kusjuures I ja II tüüpi diabeeti tuleks käsitada erinevate haigustena;

| 12. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et 2011. aasta septembris toimunud ÜRO mittenakkavate haiguste teemalise tippkohtumise tulemustega seoses võetaks nõuetekohaseid ja piisavaid järelmeetmeid; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et 2011. aasta septembris toimunud ÜRO mittenakkavate haiguste teemalise tippkohtumise tulemustega seoses võetaks nõuetekohaseid ja piisavaid järelmeetmeid;

| 13. | rõhutab, et EL ja liikmesriikide jaoks on oluline, pidades silmas mittenakkavate haigustega seotud eesmärkide saavutamist ning rahvatervise, sotsiaalsete ja majanduslike probleemide käsitlemist, integreerida ennetustöö ja riskitegurite vähendamine kõigisse asjakohastesse õigusloome- ja poliitikavaldkondadesse, eriti keskkonda, toitu ja tarbijaid käsitlevatesse poliitikavaldkondadesse; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et EL ja liikmesriikide jaoks on oluline, pidades silmas mittenakkavate haigustega seotud eesmärkide saavutamist ning rahvatervise, sotsiaalsete ja majanduslike probleemide käsitlemist, integreerida ennetustöö ja riskitegurite vähendamine kõigisse asjakohastesse õigusloome- ja poliitikavaldkondadesse, eriti keskkonda, toitu ja tarbijaid käsitlevatesse poliitikavaldkondadesse;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  http://www.idf.org/webdata/docs/idf-europe/SVD%201989.pdf

(2)  http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/platform/index_et.htm

(3)  http://www.msps.es/organizacion/sns/planCalidadSNS/pdf/excelencia/cuidadospaliativos-diabetes/DIABETES/opsc_est9.pdf.

(4)  ELT C 296 E, 6.12.2006, lk 273.

(5)  ELT C 147, 23.6.2006, lk 1.

(6)  http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0004/77575/RC56_eres02.pdf

(7)  ELT L 301, 20.11.2007, lk 3

(8)  ELT C 69, 3.3.2011, lk 1

(9)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1

(10)  http://www.diamap.eu/report/DIAMAP-Road-Map-Report-Sept2010.pdf

(11)  http://www.who.int/nmh/events/moscow_ncds_2011/conference_documents/moscow_declaration_en.pdf

(12)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0390.

(13)  Rahvusvaheline Diabeediliit. IDF Diabetes Atlas, 4. trükk, 2009, http://www.diabetesatlas.org/downloads

(14)  http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0003/98391/E93348.pdf

(15)  http://www.diabetes.org.uk/Documents/Reports/Diabetes_in_the_UK_2010.pdf

(16)  Rahvusvaheline Diabeediliit. IDF Diabetes Atlas, 3. trükk, Brüssel, 2006, http://www.diabetesatlas.org/sites/default/files/IDF%20Diabetes%20Atlas-2007%20(3rd%20edition).pdf

(17)  Diabetes – The Policy Puzzle: towards benchmarking in the EU 25 (2005) Rahvusvaheline Diabeediliit, 2006, http://www.idf.org/webdata/docs/idf-europe/DiabetesReport2005.pdf

(18)  Diabetes expenditure, burden of disease and management in 5 EU countries, 2012 (Diabeediga seotud kulud, haiguskoormused ja kontroll ELi viies liikmesriigis) http://www2.lse.ac.uk/LSEHealthAndSocialCare/research/LSEHealth/MTRG/LSEDiabetesReport26Jan2012.pdf

(19)  Diabetes – The Policy Puzzle: towards benchmarking in the EU 25 (2005) Rahvusvaheline Diabeediliit, 2006, http://www.idf.org/webdata/docs/idf-europe/DiabetesReport2005.pdf

(20)  Diabetes – The Policy Puzzle: towards benchmarking in the EU 27 (2007), http://www.idf.org/webdata/docs/EU-diabetes-policy-audit-2008.pdf

(21)  Rahvusvaheline Diabeediliit. IDF Diabetes Atlas, 4. trükk, Brüssel, Belgia 2009, http://www.diabetesatlas.org/downloads

(22)  http://www.worlddiabetesday.org/media/press-materials/press-releases/idf-launches-world-diabetes-day-2010-campaign

(23)  Diabetes – The Policy Puzzle: towards benchmarking in the EU 27 (2007), http://www.idf.org/webdata/docs/EU-diabetes-policy-audit-2008.pdf

(24)  ELT C 147, 23.6.2006, lk 1.

(25)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/118282.pdf

---

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/52 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/52

---

Kolmapäev, 14. märts 2012Laienemisaruanne endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kohta

P7_TA(2012)0083

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta resolutsioon endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi 2011. aasta eduaruande kohta (2011/2887(RSP))

2013/C 251 E/10

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 16. detsembri 2005. aasta otsust anda riigile ELi kandidaatriigi staatus ning Euroopa Ülemkogu 15.–16. juuni 2006. aasta ja 14.–15. detsembri 2006. aasta kohtumiste järel avaldatud eesistujariigi järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 16. detsembri 2005. aasta otsust anda riigile ELi kandidaatriigi staatus ning Euroopa Ülemkogu 15.–16. juuni 2006. aasta ja 14.–15. detsembri 2006. aasta kohtumiste järel avaldatud eesistujariigi järeldusi,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 845 (1993) ja 817 (1993), samuti ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 47/225 (1993) ning 1995. aasta ajutist kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 845 (1993) ja 817 (1993), samuti ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 47/225 (1993) ning 1995. aasta ajutist kokkulepet,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kohtu otsust 13. septembri 1995. aasta ajutise kokkuleppe kohaldamise kohta (endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik v. Kreeka), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kohtu otsust 13. septembri 1995. aasta ajutise kokkuleppe kohaldamise kohta (endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik v. Kreeka),

| — | võttes arvesse komisjoni 2011. aasta eduaruannet (SEC(2011)1203) ja komisjoni 12. oktoobri 2011. aasta teatist „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded 2011. ja 2012. aastal” (COM(2011)0666), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2011. aasta eduaruannet (SEC(2011)1203) ja komisjoni 12. oktoobri 2011. aasta teatist „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded 2011. ja 2012. aastal” (COM(2011)0666),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone,

| — | võttes arvesse parlamentaarse ühiskomitee 4. novembri 2011. aasta soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamentaarse ühiskomitee 4. novembri 2011. aasta soovitusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni Demokraatlike Institutsioonide ja Inimõiguste Büroo (OSCE/ODIHR) valimiste vaatlusmissiooni lõpparuannet 5. juunil 2011 toimunud ennetähtaegsete parlamendivalimiste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni Demokraatlike Institutsioonide ja Inimõiguste Büroo (OSCE/ODIHR) valimiste vaatlusmissiooni lõpparuannet 5. juunil 2011 toimunud ennetähtaegsete parlamendivalimiste kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsust 2008/212/EÜ, millega sätestatakse endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga loodud ühinemispartnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsust 2008/212/EÜ, millega sätestatakse endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga loodud ühinemispartnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused,

| — | võttes arvesse üldasjade ja välisasjade nõukogu 13. ja 14. detsembri 2010. aasta ning 5. detsembri 2011. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade ja välisasjade nõukogu 13. ja 14. detsembri 2010. aasta ning 5. detsembri 2011. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu kohtumisel 19. ja 20. juunil 2003. aastal Thessalonikis otsustati pakkuda kõikidele Lääne-Balkani riikidele ühinemist Euroopa Liiduga ning seda otsust korrati 2. juunil 2010. aastal Sarajevos Lääne-Balkani riikide teemalisel kõrgetasemelisel kohtumisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu kohtumisel 19. ja 20. juunil 2003. aastal Thessalonikis otsustati pakkuda kõikidele Lääne-Balkani riikidele ühinemist Euroopa Liiduga ning seda otsust korrati 2. juunil 2010. aastal Sarajevos Lääne-Balkani riikide teemalisel kõrgetasemelisel kohtumisel;

| B. | arvestades, et 2011. aasta eduaruandes kinnitas komisjon oma 2009. aastal antud soovitust alustada endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga läbirääkimisi ELiga ühinemiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2011. aasta eduaruandes kinnitas komisjon oma 2009. aastal antud soovitust alustada endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga läbirääkimisi ELiga ühinemiseks;

| C. | arvestades, et komisjon kinnitas oma 2011. aasta laienemisstrateegias, et laienemispoliitika on osutunud võimsaks ühiskonna ümberkujundamise vahendiks ning et ühinemisprotsessi ja selle edukuse keskmes on olnud pühendumine, tingimuslikkus ja usaldusväärsus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon kinnitas oma 2011. aasta laienemisstrateegias, et laienemispoliitika on osutunud võimsaks ühiskonna ümberkujundamise vahendiks ning et ühinemisprotsessi ja selle edukuse keskmes on olnud pühendumine, tingimuslikkus ja usaldusväärsus;

| D. | arvestades, et partnerluslepingus nõuti intensiivsemaid pingutusi, et konstruktiivsete läbirääkimiste tulemusena ja kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega 817 (1993) ja 845 (1993) leida nimeprobleemile koos Kreekaga vastastikku vastuvõetav lahendus, ning hoidumist meetmetest, mis võiksid neid püüdlusi kahjustada; arvestades, et nii komisjon kui ka nõukogu on korduvalt rõhutanud, kui oluline on heanaaberlike suhete säilitamine, sealhulgas püüd leida nimeküsimusele ÜRO egiidi all ja läbirääkimiste teel mõlemale poolele vastuvõetav lahendus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et partnerluslepingus nõuti intensiivsemaid pingutusi, et konstruktiivsete läbirääkimiste tulemusena ja kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega 817 (1993) ja 845 (1993) leida nimeprobleemile koos Kreekaga vastastikku vastuvõetav lahendus, ning hoidumist meetmetest, mis võiksid neid püüdlusi kahjustada; arvestades, et nii komisjon kui ka nõukogu on korduvalt rõhutanud, kui oluline on heanaaberlike suhete säilitamine, sealhulgas püüd leida nimeküsimusele ÜRO egiidi all ja läbirääkimiste teel mõlemale poolele vastuvõetav lahendus;

| E. | arvestades, et kahepoolsed küsimused ei tohiks saada takistuseks ega leida kasutust takistusena ühinemisprotsessis, vaid neid tuleks võimalikult varakult konstruktiivselt käsitleda, võttes arvesse ELi üldiseid huve ja väärtusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kahepoolsed küsimused ei tohiks saada takistuseks ega leida kasutust takistusena ühinemisprotsessis, vaid neid tuleks võimalikult varakult konstruktiivselt käsitleda, võttes arvesse ELi üldiseid huve ja väärtusi;

| F. | arvestades, et koostöö ja heanaaberlikud suhted on laienemisprotsessis jätkuvalt väga olulised ning kompromisside leidmine vastuolulistes küsimustes on parim viis piirkondliku koostöö edendamiseks, et säilitada Lääne-Balkanil rahu ja heanaaberlikke suhteid; arvestades, et ühinemisprotsessi jätkamine aitaks kaasa riigi stabiilsusele ja parandaks etniliste rühmade vahelisi suhteid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et koostöö ja heanaaberlikud suhted on laienemisprotsessis jätkuvalt väga olulised ning kompromisside leidmine vastuolulistes küsimustes on parim viis piirkondliku koostöö edendamiseks, et säilitada Lääne-Balkanil rahu ja heanaaberlikke suhteid; arvestades, et ühinemisprotsessi jätkamine aitaks kaasa riigi stabiilsusele ja parandaks etniliste rühmade vahelisi suhteid;

| G. | arvestades, et igal kandidaatriigil on oma saavutuste tase ja ühinemisprotsessi dünaamika; arvestades, et EL ei tohi lasta ühelgi riigil maha jääda ning et ühinemisläbirääkimiste alustamise korduv edasilükkamine võib õõnestada ELi ühinemisprotsessi usaldusväärsust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et igal kandidaatriigil on oma saavutuste tase ja ühinemisprotsessi dünaamika; arvestades, et EL ei tohi lasta ühelgi riigil maha jääda ning et ühinemisläbirääkimiste alustamise korduv edasilükkamine võib õõnestada ELi ühinemisprotsessi usaldusväärsust;

| H. | arvestades, et tegemist on ühega esimestest riikidest, kellele anti kandidaatriigi staatus, et see on riik, kus on kõige suurem toetus ELiga ühinemiseks, ning nüüd on komisjon juba kolmandat aastat järjest soovitanud määrata kindlaks ELiga ühinemisläbirääkimiste alustamise kuupäev; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tegemist on ühega esimestest riikidest, kellele anti kandidaatriigi staatus, et see on riik, kus on kõige suurem toetus ELiga ühinemiseks, ning nüüd on komisjon juba kolmandat aastat järjest soovitanud määrata kindlaks ELiga ühinemisläbirääkimiste alustamise kuupäev;

| I. | arvestades, et kõiki praegusi ja potentsiaalseid kandidaatriike tuleks integratsiooniprotsessis kohelda vastavalt nende endi saavutustele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kõiki praegusi ja potentsiaalseid kandidaatriike tuleks integratsiooniprotsessis kohelda vastavalt nende endi saavutustele;

| 1. | kordab oma üleskutset ülemkogule määrata viivitamata kindlaks endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga ühinemisläbirääkimiste alustamise kuupäev; |
| --- | --- |

1.

kordab oma üleskutset ülemkogule määrata viivitamata kindlaks endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga ühinemisläbirääkimiste alustamise kuupäev;

| 2. | jagab komisjoni 2011. aasta eduaruandes antud hinnangut, mille kohaselt kõnealune riik täidab jätkuvalt poliitilisi kriteeriumeid; väljendab kahetsust, et ülemkogu ei järginud kolmandat aastat järjest komisjoni soovitust ega otsustanud oma 9. detsembri 2011. aasta kohtumisel alustada riigiga ühinemisläbirääkimisi; |
| --- | --- |

2.

jagab komisjoni 2011. aasta eduaruandes antud hinnangut, mille kohaselt kõnealune riik täidab jätkuvalt poliitilisi kriteeriumeid; väljendab kahetsust, et ülemkogu ei järginud kolmandat aastat järjest komisjoni soovitust ega otsustanud oma 9. detsembri 2011. aasta kohtumisel alustada riigiga ühinemisläbirääkimisi;

| 3. | rõhutab, kui oluline on riigi Euroopaga integreerimine ja kõik pingutused selle eesmärgi toetamiseks, eeskätt eelsõelumine seaduste ühtlustamiseks liidu õigustikuga ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu teise etapi rakendamine; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, kui oluline on riigi Euroopaga integreerimine ja kõik pingutused selle eesmärgi toetamiseks, eeskätt eelsõelumine seaduste ühtlustamiseks liidu õigustikuga ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu teise etapi rakendamine;

| 4. | tunnustab Lääne-Balkani teiste riikide edusamme ELiga ühinemiseks ning soovimata seda edu mingil moel pidurdada, on siiski mures, et kui Makedoonias tajutakse, et teised on oma edusammudega mööda läinud, siis võib see pidurdada etniliste rühmade vaheliste suhete paranemist selles riigis, samuti võib ELiga ühinemiseks tehtava järjepideva töö katkemine ükskõik millises piirkonna riigis lõppkokkuvõttes ohustada piirkonna kõigi riikide stabiilsust ja julgeolekut; |
| --- | --- |

4.

tunnustab Lääne-Balkani teiste riikide edusamme ELiga ühinemiseks ning soovimata seda edu mingil moel pidurdada, on siiski mures, et kui Makedoonias tajutakse, et teised on oma edusammudega mööda läinud, siis võib see pidurdada etniliste rühmade vaheliste suhete paranemist selles riigis, samuti võib ELiga ühinemiseks tehtava järjepideva töö katkemine ükskõik millises piirkonna riigis lõppkokkuvõttes ohustada piirkonna kõigi riikide stabiilsust ja julgeolekut;

| 5. | märgib, et kuigi saavutused ja ühinemisprotsessi dünaamika on kandidaatriikides erinev, on ELi ülesanne mitte lasta Makedoonial maha jääda; |
| --- | --- |

5.

märgib, et kuigi saavutused ja ühinemisprotsessi dünaamika on kandidaatriikides erinev, on ELi ülesanne mitte lasta Makedoonial maha jääda;

| 6. | võtab teadmiseks ELi laienemise ja naabruspoliitika voliniku poolt 5. septembril 2011 tehtud märkuse, et „Euroopa Komisjoni positiivne soovitus ei ole kivisse raiutud”; juhib siiski tähelepanu sellele, et ülemkogu otsus mitte järgida komisjoni soovitust on mõistetavalt põhjustanud riigi avalikus arvamuses pettumust ja rahulolematust ning märgib, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid ei tohi kunagi pidada endastmõistetavaks ühegi kandidaatriigi soovi ELiga ühineda ning peavad samuti pingutama, et kiirendada ühinemisprotsessi tõelise partnerluse vaimus; |
| --- | --- |

6.

võtab teadmiseks ELi laienemise ja naabruspoliitika voliniku poolt 5. septembril 2011 tehtud märkuse, et „Euroopa Komisjoni positiivne soovitus ei ole kivisse raiutud”; juhib siiski tähelepanu sellele, et ülemkogu otsus mitte järgida komisjoni soovitust on mõistetavalt põhjustanud riigi avalikus arvamuses pettumust ja rahulolematust ning märgib, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid ei tohi kunagi pidada endastmõistetavaks ühegi kandidaatriigi soovi ELiga ühineda ning peavad samuti pingutama, et kiirendada ühinemisprotsessi tõelise partnerluse vaimus;

| 7. | on rahul Euroopa Liidu delegatsiooni uue juhi ametissenimetamisega ning loodab, et see tugevdab ELi sidemeid Makedooniaga; |
| --- | --- |

7.

on rahul Euroopa Liidu delegatsiooni uue juhi ametissenimetamisega ning loodab, et see tugevdab ELi sidemeid Makedooniaga;

| 8. | väljendab heameelt 15. märtsil 2012. aastal komisjoniga algava kõrgetasemelise ühinemisdialoogi üle, mis tähendab edasiminekut ELiga ühinemise protsessis, mille eesmärk on anda panus reformikava edendamiseks põhjaliku arvamuste vahetuse ja korrapäraste tehniliste konsultatsioonidega viies põhilises poliitikavaldkonnas: sõnavabadus, õigusriik, avaliku halduse reform, valimisreform ja majanduslikud kriteeriumid; jagab komisjoni ja ametivõimude arvamust selles osas, et dialoogi puhul tuleb keskenduda peatükkidele 23 (kohtusüsteem ja põhiõigused) ja 24 (õigus, vabadus ja turvalisus), kuna see parandab ELiga ühinemise kriteeriumide ja standardite täitmist; loodab, et selline laiaulatuslik dialoog jätkub ka teistes ELiga ühinemise protsessi seisukohast olulistes valdkondades; on arvamusel, et selline dialoog annab uue tõuke reformide teostamiseks ning tugevdab kaks korda aastas toimuvate poliitilise tasandi kohtumistega ELi ja Makedoonia vahelist sidet; |
| --- | --- |

8.

väljendab heameelt 15. märtsil 2012. aastal komisjoniga algava kõrgetasemelise ühinemisdialoogi üle, mis tähendab edasiminekut ELiga ühinemise protsessis, mille eesmärk on anda panus reformikava edendamiseks põhjaliku arvamuste vahetuse ja korrapäraste tehniliste konsultatsioonidega viies põhilises poliitikavaldkonnas: sõnavabadus, õigusriik, avaliku halduse reform, valimisreform ja majanduslikud kriteeriumid; jagab komisjoni ja ametivõimude arvamust selles osas, et dialoogi puhul tuleb keskenduda peatükkidele 23 (kohtusüsteem ja põhiõigused) ja 24 (õigus, vabadus ja turvalisus), kuna see parandab ELiga ühinemise kriteeriumide ja standardite täitmist; loodab, et selline laiaulatuslik dialoog jätkub ka teistes ELiga ühinemise protsessi seisukohast olulistes valdkondades; on arvamusel, et selline dialoog annab uue tõuke reformide teostamiseks ning tugevdab kaks korda aastas toimuvate poliitilise tasandi kohtumistega ELi ja Makedoonia vahelist sidet;

| 9. | tõdeb, et nii NATOsse kui ka Euroopa Liitu kuulumine on Makedoonia jaoks olulised, arvestades riigi valitud Euroopa-Atlandi orientatsiooni, ning märgib, et 2012. aasta mais Chicagos toimuv NATO tippkohtumine ning kõrgetasemelise ühinemisdialoogi alustamine ja 2012. aasta juunis toimuv Euroopa Ülemkogu kohtumine pakuvad olulisi võimalusi selles suunas edasi liikuda; tuletab meelde NATO peasekretäri hiljutist avaldust selle kohta, et riigile esitatakse kutse niipea, kui nimevaidlusele on leitud osapooli rahuldav lahendus; |
| --- | --- |

9.

tõdeb, et nii NATOsse kui ka Euroopa Liitu kuulumine on Makedoonia jaoks olulised, arvestades riigi valitud Euroopa-Atlandi orientatsiooni, ning märgib, et 2012. aasta mais Chicagos toimuv NATO tippkohtumine ning kõrgetasemelise ühinemisdialoogi alustamine ja 2012. aasta juunis toimuv Euroopa Ülemkogu kohtumine pakuvad olulisi võimalusi selles suunas edasi liikuda; tuletab meelde NATO peasekretäri hiljutist avaldust selle kohta, et riigile esitatakse kutse niipea, kui nimevaidlusele on leitud osapooli rahuldav lahendus;

| 10. | kordab riigi võimudele ja ajakirjandusele esitatud üleskutset teha tööd positiivse õhkkonna loomiseks, mis aitaks arendada suhteid naaberriikidega, ja mitte julgustada vaenu õhutavaid avaldusi; |
| --- | --- |

10.

kordab riigi võimudele ja ajakirjandusele esitatud üleskutset teha tööd positiivse õhkkonna loomiseks, mis aitaks arendada suhteid naaberriikidega, ja mitte julgustada vaenu õhutavaid avaldusi;

| 11. | võtab teadmiseks 2011. aasta juulis moodustatud valitsuse otsuse kohaldada amnestiaseadust nelja sõjakuritegudega seotud kohtuasja suhtes, mis anti 2008. aastal endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelisest kriminaalkohtust tagasi siseriiklikku kohtualluvusse; palub valitsusel kaaluda teisi lahendusi, et tagada nende kuritegude ohvritele ja nende perekondadele õiglus ja hüvitused kooskõlas rahvusvahelisest humanitaarõigusest tulenevate kohustustega; |
| --- | --- |

11.

võtab teadmiseks 2011. aasta juulis moodustatud valitsuse otsuse kohaldada amnestiaseadust nelja sõjakuritegudega seotud kohtuasja suhtes, mis anti 2008. aastal endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelisest kriminaalkohtust tagasi siseriiklikku kohtualluvusse; palub valitsusel kaaluda teisi lahendusi, et tagada nende kuritegude ohvritele ja nende perekondadele õiglus ja hüvitused kooskõlas rahvusvahelisest humanitaarõigusest tulenevate kohustustega;

Nimevaidlus

| 12. | võtab teadmiseks Rahvusvahelise Kohtu 5. detsembri 2011. aasta otsuse seoses nimevaidlusega; on seisukohal, et see otsus peaks andma uut hoogu püüdlustele leida nimeküsimusele ÜRO egiidi all igal juhul lahendus ja kutsub osapooli üles seda otsust heas usus järgima ning kasutama seda dialoogi intensiivistamiseks, rõhutades samas, et on vaja leida vastastikku rahuldav kompromiss; kiidab sellega seoses heaks ÜRO määratud vahendaja avalduse ja üleskutse osapooltele suhtuda tekkinud olukorda kui võimalusse mõelda omavahelistest suhetest konstruktiivselt ning kaaluda uut algatust, et leida sellele küsimusele lõplik lahendus; |
| --- | --- |

12.

võtab teadmiseks Rahvusvahelise Kohtu 5. detsembri 2011. aasta otsuse seoses nimevaidlusega; on seisukohal, et see otsus peaks andma uut hoogu püüdlustele leida nimeküsimusele ÜRO egiidi all igal juhul lahendus ja kutsub osapooli üles seda otsust heas usus järgima ning kasutama seda dialoogi intensiivistamiseks, rõhutades samas, et on vaja leida vastastikku rahuldav kompromiss; kiidab sellega seoses heaks ÜRO määratud vahendaja avalduse ja üleskutse osapooltele suhtuda tekkinud olukorda kui võimalusse mõelda omavahelistest suhetest konstruktiivselt ning kaaluda uut algatust, et leida sellele küsimusele lõplik lahendus;

| 13. | peab väga kahetsusväärseks, et nimevaidlus on jätkuvalt takistuseks Makedoonia liikumisel ELiga ühinemise suunas ja seega pidurdab laienemisprotsessi tervikuna; rõhutab, et heanaaberlikud suhted on üks põhikriteeriumidest ELi laienemisprotsessis, ning palub asjaomastel valitsustel vältida vastuolulisi seisukohavõtte ja tegevusi ning avaldusi, mis võiksid suhteid negatiivselt mõjutada; |
| --- | --- |

13.

peab väga kahetsusväärseks, et nimevaidlus on jätkuvalt takistuseks Makedoonia liikumisel ELiga ühinemise suunas ja seega pidurdab laienemisprotsessi tervikuna; rõhutab, et heanaaberlikud suhted on üks põhikriteeriumidest ELi laienemisprotsessis, ning palub asjaomastel valitsustel vältida vastuolulisi seisukohavõtte ja tegevusi ning avaldusi, mis võiksid suhteid negatiivselt mõjutada;

| 14. | palub veel kord, et asepresident ja kõrge esindaja ning laienemisvolinik aitaksid kaasa kokkuleppe saavutamisele nimeküsimuses ja pakuksid poliitilisi suuniseid; on arvamusel, et nii riigi kui ka Euroopa Liidu juhtkond peaksid enne küsimuse rahvahääletusele panemist avalikkusele järjekindlalt selgitama, mis kasu on nimevaidluse kokkulepitud lahendusest; |
| --- | --- |

14.

palub veel kord, et asepresident ja kõrge esindaja ning laienemisvolinik aitaksid kaasa kokkuleppe saavutamisele nimeküsimuses ja pakuksid poliitilisi suuniseid; on arvamusel, et nii riigi kui ka Euroopa Liidu juhtkond peaksid enne küsimuse rahvahääletusele panemist avalikkusele järjekindlalt selgitama, mis kasu on nimevaidluse kokkulepitud lahendusest;

| 15. | peab kahetsusväärseks, et 2011. aasta eduaruandes ja varasemates aruannetes alates 2009. aastast puudub sõna „makedoonia“, ehkki ÜRO tekstides on selle riigi keelt, kultuuri ja identiteeti reeglina niiviisi nimetatud; juhib tähelepanu negatiivsetele reageeringutele, mida see aspekt on sel aastal avalikkuses esile kutsunud, ning palub, et komisjon võtaks seda tulevaste aruannete koostamisel arvesse; tuletab meelde, et Ohridi raamkokkuleppe aluseks on kõikide kogukondade rahvusliku identiteedi tunnustamise põhimõte; |
| --- | --- |

15.

peab kahetsusväärseks, et 2011. aasta eduaruandes ja varasemates aruannetes alates 2009. aastast puudub sõna „makedoonia“, ehkki ÜRO tekstides on selle riigi keelt, kultuuri ja identiteeti reeglina niiviisi nimetatud; juhib tähelepanu negatiivsetele reageeringutele, mida see aspekt on sel aastal avalikkuses esile kutsunud, ning palub, et komisjon võtaks seda tulevaste aruannete koostamisel arvesse; tuletab meelde, et Ohridi raamkokkuleppe aluseks on kõikide kogukondade rahvusliku identiteedi tunnustamise põhimõte;

| 16. | rõhutab, et oluline on jätkata ühinemisprotsessi senises tempos; sellega seoses peab kiiduväärseks riigi valitsuse ettepanekut määrata tähtaeg nimevaidluse edukaks lahendamiseks hiljemalt enne seda, kui lõpeb õigusaktide sõelumine, millega komisjon alustab kohe, kui algavad läbirääkimised; on seisukohal, et valitsuse tõsised jõupingutused ja ELiga ühinemiseks vajalikud reformid paljudes asjakohastes valdkondades aitavad luua poliitilist keskkonda, mis soosib kahepoolsete probleemide lahendamist, nagu senised laienemisprotsessid on näidanud; juhib tähelepanu asjaolule, et kahepoolse probleemi lahendamise ja ühinemisläbirääkimiste edendamine paralleelselt, Sloveenia-Horvaatia mudeli järgi, on kasulik nii riigile kui ka ELile; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et oluline on jätkata ühinemisprotsessi senises tempos; sellega seoses peab kiiduväärseks riigi valitsuse ettepanekut määrata tähtaeg nimevaidluse edukaks lahendamiseks hiljemalt enne seda, kui lõpeb õigusaktide sõelumine, millega komisjon alustab kohe, kui algavad läbirääkimised; on seisukohal, et valitsuse tõsised jõupingutused ja ELiga ühinemiseks vajalikud reformid paljudes asjakohastes valdkondades aitavad luua poliitilist keskkonda, mis soosib kahepoolsete probleemide lahendamist, nagu senised laienemisprotsessid on näidanud; juhib tähelepanu asjaolule, et kahepoolse probleemi lahendamise ja ühinemisläbirääkimiste edendamine paralleelselt, Sloveenia-Horvaatia mudeli järgi, on kasulik nii riigile kui ka ELile;

| 17. | kordab oma üleskutset komisjonile ja nõukogule alustada kooskõlas ELi aluslepingutega niisuguse üldiselt kohaldatava vahekohtumehhanismi väljatöötamist, mille eesmärk on lahendada kahepoolseid probleeme laienemisprotsessis osalevate riikide ja liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

17.

kordab oma üleskutset komisjonile ja nõukogule alustada kooskõlas ELi aluslepingutega niisuguse üldiselt kohaldatava vahekohtumehhanismi väljatöötamist, mille eesmärk on lahendada kahepoolseid probleeme laienemisprotsessis osalevate riikide ja liikmesriikide vahel;

Parlamentidevaheline koostöö

| 18. | tervitab riigi uue parlamendi valimist ja kiiret koalitsioonivalitsuse moodustamist ennetähtaegsete parlamendivalimiste tulemusena; nõuab poliitilise dialoogi tugevdamist, juhtides tähelepanu asjaolule, et parlament on peamine demokraatlik institutsioon, mis peaks korraldama diskussioone ja poliitilistest erimeelsustest tulenevate probleemide lahendamist; märgib, et riigi parlamendi resolutsioonis kiidetakse heaks selle aasta eduaruandes sisalduvad soovitused ning et resolutsioon võeti konsensuse alusel vastu; kutsub riigi kõiki poliitikas osalejaid kahekordistama jõupingutusi, et jätkata vajalikke reforme ja nende tõhusat rakendamist ning järgida komisjoni soovitusi; |
| --- | --- |

18.

tervitab riigi uue parlamendi valimist ja kiiret koalitsioonivalitsuse moodustamist ennetähtaegsete parlamendivalimiste tulemusena; nõuab poliitilise dialoogi tugevdamist, juhtides tähelepanu asjaolule, et parlament on peamine demokraatlik institutsioon, mis peaks korraldama diskussioone ja poliitilistest erimeelsustest tulenevate probleemide lahendamist; märgib, et riigi parlamendi resolutsioonis kiidetakse heaks selle aasta eduaruandes sisalduvad soovitused ning et resolutsioon võeti konsensuse alusel vastu; kutsub riigi kõiki poliitikas osalejaid kahekordistama jõupingutusi, et jätkata vajalikke reforme ja nende tõhusat rakendamist ning järgida komisjoni soovitusi;

| 19. | õnnitleb riiki ennetähtaegsete parlamendivalimiste läbiviimise puhul 5. juunil 2011. aastal ja väljendab heameelt OSCE/ODHIRi hinnangu üle, et valimised põhinesid konkurentsil, olid läbipaistvad ja kogu riigis hästi korraldatud; juhib siiski tähelepanu mõningatele puudustele ja kutsub ametivõime üles järgima rahvusvahelise üldsuse, eeskätt OSCE/ODHIRi valimisvaatlusmissiooni järeldusi ja soovitusi, samuti soovitusi, mida tegid sisemaised vaatlejad ühingust Most, näiteks valijate nimekirjade ajakohastamine, tasakaalustatud meediakajastuse tagamine nii valitsus- kui ka opositsiooniparteidele, sealhulgas ka avalik-õiguslikus ringhäälingus, avalike teenistujate kaitsmine igasuguse poliitilise surve eest, parteide rahastamise tõhusa kontrolli ja läbipaistva riikliku rahastamise tagamine, valimistel osalemise korraldamine välismaal viibivate kodanike jaoks ning riigi ja partei struktuuride lahususe täielik järgimine; palub asjaomastel ametivõimudel nende küsimustega lähitulevikus tegeleda; |
| --- | --- |

19.

õnnitleb riiki ennetähtaegsete parlamendivalimiste läbiviimise puhul 5. juunil 2011. aastal ja väljendab heameelt OSCE/ODHIRi hinnangu üle, et valimised põhinesid konkurentsil, olid läbipaistvad ja kogu riigis hästi korraldatud; juhib siiski tähelepanu mõningatele puudustele ja kutsub ametivõime üles järgima rahvusvahelise üldsuse, eeskätt OSCE/ODHIRi valimisvaatlusmissiooni järeldusi ja soovitusi, samuti soovitusi, mida tegid sisemaised vaatlejad ühingust Most, näiteks valijate nimekirjade ajakohastamine, tasakaalustatud meediakajastuse tagamine nii valitsus- kui ka opositsiooniparteidele, sealhulgas ka avalik-õiguslikus ringhäälingus, avalike teenistujate kaitsmine igasuguse poliitilise surve eest, parteide rahastamise tõhusa kontrolli ja läbipaistva riikliku rahastamise tagamine, valimistel osalemise korraldamine välismaal viibivate kodanike jaoks ning riigi ja partei struktuuride lahususe täielik järgimine; palub asjaomastel ametivõimudel nende küsimustega lähitulevikus tegeleda;

| 20. | väljendab heameelt selle üle, et boikott parlamendis on lõppenud, ning usub, et demokraatia tugevdamine riigis on võimalik üksnes kõiki parteisid hõlmava, kinnistunud demokraatlike institutsioonide raames toimuva tiheda poliitilise dialoogi abil; nõuab, et tugevdataks parlamendi kontrollifunktsiooni valitsuse ja selle ametite üle; nõuab vajalike rahastamisvahendite kättesaadavaks tegemist ja vajalike täiendavate töötajate ametissenimetamist, et täies mahus luua parlamentaarne instituut; innustab jätkama edukat praktikat, millele pandi alus parlamentaarse järelevalve eesmärgil korraldatavate kuulamistega, ning toetab Euroopa Liidu täiendavaid meetmeid, et anda tehnilist abi riigi parlamendile oma tavade väljaarendamiseks; innustab koos Euroopa Parlamendiga moodustatud parlamentaarset ühiskomiteed oma tööd jätkama; |
| --- | --- |

20.

väljendab heameelt selle üle, et boikott parlamendis on lõppenud, ning usub, et demokraatia tugevdamine riigis on võimalik üksnes kõiki parteisid hõlmava, kinnistunud demokraatlike institutsioonide raames toimuva tiheda poliitilise dialoogi abil; nõuab, et tugevdataks parlamendi kontrollifunktsiooni valitsuse ja selle ametite üle; nõuab vajalike rahastamisvahendite kättesaadavaks tegemist ja vajalike täiendavate töötajate ametissenimetamist, et täies mahus luua parlamentaarne instituut; innustab jätkama edukat praktikat, millele pandi alus parlamentaarse järelevalve eesmärgil korraldatavate kuulamistega, ning toetab Euroopa Liidu täiendavaid meetmeid, et anda tehnilist abi riigi parlamendile oma tavade väljaarendamiseks; innustab koos Euroopa Parlamendiga moodustatud parlamentaarset ühiskomiteed oma tööd jätkama;

Majandusareng

| 21. | tunnustab riiki heade majandusnäitajate ja makromajandusliku stabiilsuse säilitamise eest; avaldab valitsusele tunnustust selle eest, et Makedoonia on olnud Maailmapanga äritegevuse aruande põhjal viimase viie aasta jooksul maailmas edukuselt kolmas riik õigusreformide läbiviimisel; märgib, et ülemaailmse majanduslanguse tõttu on välismaised otseinvesteeringud endiselt väga tagasihoidlikud; on veendunud, et investeerimise, kaubanduse ja majandusarengu potentsiaal on ja jääb otsustavaks argumendiks, miks taotleda riigi ühinemist ELiga; |
| --- | --- |

21.

tunnustab riiki heade majandusnäitajate ja makromajandusliku stabiilsuse säilitamise eest; avaldab valitsusele tunnustust selle eest, et Makedoonia on olnud Maailmapanga äritegevuse aruande põhjal viimase viie aasta jooksul maailmas edukuselt kolmas riik õigusreformide läbiviimisel; märgib, et ülemaailmse majanduslanguse tõttu on välismaised otseinvesteeringud endiselt väga tagasihoidlikud; on veendunud, et investeerimise, kaubanduse ja majandusarengu potentsiaal on ja jääb otsustavaks argumendiks, miks taotleda riigi ühinemist ELiga;

| 22. | märgib, et õiguslik etteaimatavus ja seaduste tõhus jõustamine on hädavajalikud, et edendada ärikeskkonda kodumaiste ettevõtjate ja välisinvestorite jaoks; kutsub seepärast valitsust üles kiirendama jõupingutusi, et tagada tõhus ja sõltumatu kohtusüsteem, samuti professionaalne, pädev ja erapooletu haldus, sealhulgas tuleks tõhustada reguleerivate ja järelevalveasutuste sõltumatust ja suutlikkust; |
| --- | --- |

22.

märgib, et õiguslik etteaimatavus ja seaduste tõhus jõustamine on hädavajalikud, et edendada ärikeskkonda kodumaiste ettevõtjate ja välisinvestorite jaoks; kutsub seepärast valitsust üles kiirendama jõupingutusi, et tagada tõhus ja sõltumatu kohtusüsteem, samuti professionaalne, pädev ja erapooletu haldus, sealhulgas tuleks tõhustada reguleerivate ja järelevalveasutuste sõltumatust ja suutlikkust;

| 23. | tunnistab, et suur tööpuudus ja vaesus on riigile jätkuvalt raskeks koormaks; kiidab heaks parlamendis toimuvad arutelud miinimumpalga üle; tuletab meelde, et ÜRO inimarengu indeksi järjestuses on riigil madal positsioon, ning väljendab heameelt, et vastu on võetud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastane strateegia; kutsudes valitsust üles tegema suuremaid jõupingutusi struktuurse tööpuuduse kaotamiseks ja haavatavate elanikerühmade kaitseks, rõhutab, et ainult jätkusuutlik majanduskasv, mis saavutatakse ettevõtteid rohkem investeerima julgustava ettevõtluskeskkonna loomisega, võib lahendada püsivalt kõrge tööpuuduse probleemi; nõuab sellega seoses tungivalt, et valitsus toetaks väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid, lihtsustades nende juurdepääsu rahalistele vahenditele, ning julgustab valitsust jätkama heaks tavaks kujunenud konsultatsioone äriringkondade esindajatega; |
| --- | --- |

23.

tunnistab, et suur tööpuudus ja vaesus on riigile jätkuvalt raskeks koormaks; kiidab heaks parlamendis toimuvad arutelud miinimumpalga üle; tuletab meelde, et ÜRO inimarengu indeksi järjestuses on riigil madal positsioon, ning väljendab heameelt, et vastu on võetud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastane strateegia; kutsudes valitsust üles tegema suuremaid jõupingutusi struktuurse tööpuuduse kaotamiseks ja haavatavate elanikerühmade kaitseks, rõhutab, et ainult jätkusuutlik majanduskasv, mis saavutatakse ettevõtteid rohkem investeerima julgustava ettevõtluskeskkonna loomisega, võib lahendada püsivalt kõrge tööpuuduse probleemi; nõuab sellega seoses tungivalt, et valitsus toetaks väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid, lihtsustades nende juurdepääsu rahalistele vahenditele, ning julgustab valitsust jätkama heaks tavaks kujunenud konsultatsioone äriringkondade esindajatega;

| 24. | väljendab heameelt, et riik on viimase viie aasta jooksul tõusnud Transparency International’i koostatavas korruptsiooni tajumise tabelis 40 koha võrra; kiidab heaks korruptsioonivastase poliitika õigusraamistikus GRECO soovituste kohaselt tehtud muudatused; jagab siiski komisjoni arvamust, et korruptsioon on endiselt tõsine probleem; nõuab jätkuvat tööd, et saavutada tulemusi korruptsioonijuhtumite asjus erapooletute süüdimõistvate otsuste tegemisel, eeskätt kõrgemate ametnike korruptsioonijuhtumite asjus ning sellistes kesksetes probleemivaldkondades nagu avalikud hanked; rõhutab, et riiklikud kulutused ja erakondade rahastamine peavad olema läbipaistvamad; kutsub üles Euroopa Liidu investoreid ja ettevõtteid, kellel on selle riigiga kaubandussuhted, olema koos oma kohalike partneritega aktiivsemad korruptsiooni paljastamisel; |
| --- | --- |

24.

väljendab heameelt, et riik on viimase viie aasta jooksul tõusnud Transparency International’i koostatavas korruptsiooni tajumise tabelis 40 koha võrra; kiidab heaks korruptsioonivastase poliitika õigusraamistikus GRECO soovituste kohaselt tehtud muudatused; jagab siiski komisjoni arvamust, et korruptsioon on endiselt tõsine probleem; nõuab jätkuvat tööd, et saavutada tulemusi korruptsioonijuhtumite asjus erapooletute süüdimõistvate otsuste tegemisel, eeskätt kõrgemate ametnike korruptsioonijuhtumite asjus ning sellistes kesksetes probleemivaldkondades nagu avalikud hanked; rõhutab, et riiklikud kulutused ja erakondade rahastamine peavad olema läbipaistvamad; kutsub üles Euroopa Liidu investoreid ja ettevõtteid, kellel on selle riigiga kaubandussuhted, olema koos oma kohalike partneritega aktiivsemad korruptsiooni paljastamisel;

| 25. | võtab teadmiseks eduaruande järelduse, et korruptsioonivastase võitluse riikliku komisjoni sõltumatus ja erapooletus jätab soovida; nõuab tugevamat õiguslikku ja institutsionaalset kaitset siseinformaatoritele; tunneb heameelt ulatusliku kriminaalõiguse reformi käigus vastu võetud uue kriminaalmenetluse seadustiku üle, mis peaks parandama keeruliste organiseeritud kuritegevuse ja korruptsioonijuhtumite uurimismenetlusi; kiidab heaks kava määrata järgmisel aastal ametisse uurimisrühm, kes hakkab tööle prokuröri otseses alluvuses, ning loodab, et tänu sellele jõuab rohkem komisjoni osutatud juhtumeid tegeliku süüdimõistva otsuseni; palub valitsusel tagada korruptsioonivastase võitluse riiklikule komisjonile piisavad rahalised vahendid ja personal; rõhutab, et süstemaatilise korruptsiooni probleemiga tegelemiseks peab olema poliitiline tahe; |
| --- | --- |

25.

võtab teadmiseks eduaruande järelduse, et korruptsioonivastase võitluse riikliku komisjoni sõltumatus ja erapooletus jätab soovida; nõuab tugevamat õiguslikku ja institutsionaalset kaitset siseinformaatoritele; tunneb heameelt ulatusliku kriminaalõiguse reformi käigus vastu võetud uue kriminaalmenetluse seadustiku üle, mis peaks parandama keeruliste organiseeritud kuritegevuse ja korruptsioonijuhtumite uurimismenetlusi; kiidab heaks kava määrata järgmisel aastal ametisse uurimisrühm, kes hakkab tööle prokuröri otseses alluvuses, ning loodab, et tänu sellele jõuab rohkem komisjoni osutatud juhtumeid tegeliku süüdimõistva otsuseni; palub valitsusel tagada korruptsioonivastase võitluse riiklikule komisjonile piisavad rahalised vahendid ja personal; rõhutab, et süstemaatilise korruptsiooni probleemiga tegelemiseks peab olema poliitiline tahe;

| 26. | võtab teadmiseks ulatusliku õiguspaketi vastuvõtmise, mille eesmärk on jätkuvalt tugevdada kohtusüsteemi tulemuslikkust ja sõltumatust; tunneb sellega seoses heameelt kohtunike ja prokuröride koolituse akadeemia tulemusliku töö üle ja asjaolu üle, et kasutusele on võetud kohtuasjade juhuslik jagamine; julgustab juhtivaid ametiasutusi jätkama korruptsioonivastaste õigusaktide täitmist ja parandama kohtusüsteemi sõltumatust, tõhusust ja vahendite kasutamist; juhib tähelepanu asjaolule, kui oluline on, et kohtusüsteem toimiks ilma poliitilise sekkumiseta; tunnustab püüdlusi suurendada kohtusüsteemi tõhusust ja läbipaistvust; rõhutab vajadust koostada ülevaade, mis näitaks täideviidud vastutuselevõtmisi ja süüdistuste esitamisi ning mille abil saaks edasiminekut mõõta; nõuab kohtupraktika ühtlustamist, et kindlustada prognoositav kohtusüsteem ja üldsuse usaldus; |
| --- | --- |

26.

võtab teadmiseks ulatusliku õiguspaketi vastuvõtmise, mille eesmärk on jätkuvalt tugevdada kohtusüsteemi tulemuslikkust ja sõltumatust; tunneb sellega seoses heameelt kohtunike ja prokuröride koolituse akadeemia tulemusliku töö üle ja asjaolu üle, et kasutusele on võetud kohtuasjade juhuslik jagamine; julgustab juhtivaid ametiasutusi jätkama korruptsioonivastaste õigusaktide täitmist ja parandama kohtusüsteemi sõltumatust, tõhusust ja vahendite kasutamist; juhib tähelepanu asjaolule, kui oluline on, et kohtusüsteem toimiks ilma poliitilise sekkumiseta; tunnustab püüdlusi suurendada kohtusüsteemi tõhusust ja läbipaistvust; rõhutab vajadust koostada ülevaade, mis näitaks täideviidud vastutuselevõtmisi ja süüdistuste esitamisi ning mille abil saaks edasiminekut mõõta; nõuab kohtupraktika ühtlustamist, et kindlustada prognoositav kohtusüsteem ja üldsuse usaldus;

Ohridi raamleping

| 27. | õnnitleb Makedooniat 2011. aastal iseseisvuse 20. aastapäeva ja Ohridi raamlepingu 10. aastapäeva puhul; rõhutab, et see raamleping võib olla eeskujuks, kuidas edukalt lahendada etniliste rühmade vahelisi konflikte ning säilitada sealjuures riigi territoriaalne terviklikkus ja reformida tema struktuure; rõhutab siiski, et on vaja teha edasisi ja veelgi tugevamaid jõupingutusi, et saavutada osaliste vahel täielik leppimine ja luua alus erapooletute ja rahvustevaheliste demokraatlike institutsioonide konsolideerimiseks; |
| --- | --- |

27.

õnnitleb Makedooniat 2011. aastal iseseisvuse 20. aastapäeva ja Ohridi raamlepingu 10. aastapäeva puhul; rõhutab, et see raamleping võib olla eeskujuks, kuidas edukalt lahendada etniliste rühmade vahelisi konflikte ning säilitada sealjuures riigi territoriaalne terviklikkus ja reformida tema struktuure; rõhutab siiski, et on vaja teha edasisi ja veelgi tugevamaid jõupingutusi, et saavutada osaliste vahel täielik leppimine ja luua alus erapooletute ja rahvustevaheliste demokraatlike institutsioonide konsolideerimiseks;

| 28. | hindab positiivselt riigi peaministri 5. septembril 2011. aastal peetud kõnet, milles ta tunnustas mitmekultuurilisust oma riigi sotsiaalse ja poliitilise mudelina ning rõhutas Ohridi raamlepingu rakendamise ja „assimilatsioonita integratsiooni” eesmärgiks seadmise vajalikkust; peab õigeks kohustusi, mis on võetud Ohridi raamlepingu rakendamise teiseks aastakümneks; |
| --- | --- |

28.

hindab positiivselt riigi peaministri 5. septembril 2011. aastal peetud kõnet, milles ta tunnustas mitmekultuurilisust oma riigi sotsiaalse ja poliitilise mudelina ning rõhutas Ohridi raamlepingu rakendamise ja „assimilatsioonita integratsiooni” eesmärgiks seadmise vajalikkust; peab õigeks kohustusi, mis on võetud Ohridi raamlepingu rakendamise teiseks aastakümneks;

| 29. | märgib tunnustavalt mitut hiljuti vastu võetud õigusakti, eelkõige keelteseaduse ja sümbolite kasutamise korra muudatusi; nõuab, et kõikides paikkondades toetataks aktiivselt kogukondadevaheliste sidemete komiteesid; |
| --- | --- |

29.

märgib tunnustavalt mitut hiljuti vastu võetud õigusakti, eelkõige keelteseaduse ja sümbolite kasutamise korra muudatusi; nõuab, et kõikides paikkondades toetataks aktiivselt kogukondadevaheliste sidemete komiteesid;

| 30. | võtab murelikult teadmiseks ajalooliste argumentide kasutamise käimasolevas vaidluses, sealhulgas antiikajale apelleerimise fenomeni, mis võib teravdada pingeid naaberriikidega ja luua uusi sisemisi lahknevusi; |
| --- | --- |

30.

võtab murelikult teadmiseks ajalooliste argumentide kasutamise käimasolevas vaidluses, sealhulgas antiikajale apelleerimise fenomeni, mis võib teravdada pingeid naaberriikidega ja luua uusi sisemisi lahknevusi;

| 31. | rõhutab, et rahvaloendus tuleb nõuetekohaselt ette valmistada ja operatiivselt läbi viia kooskõlas seaduste ja Eurostati standarditega; kutsub valitsust üles esitama usaldusväärset kava protsessi rakendamiseks; võtab teadmiseks, et Ohridi raamlepingus sätestatud 20% künnis on oluline teatavate õiguste teostamiseks, kuid jääb kindlaks nõudmisele, et albaanlaste ega ühegi teise rahvusvähemuse mis tahes vormis diskrimineerimist ei saa mingil juhul põhjendada, lähtudes nende osakaalust riigi rahvastikus; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et rahvaloendus tuleb nõuetekohaselt ette valmistada ja operatiivselt läbi viia kooskõlas seaduste ja Eurostati standarditega; kutsub valitsust üles esitama usaldusväärset kava protsessi rakendamiseks; võtab teadmiseks, et Ohridi raamlepingus sätestatud 20% künnis on oluline teatavate õiguste teostamiseks, kuid jääb kindlaks nõudmisele, et albaanlaste ega ühegi teise rahvusvähemuse mis tahes vormis diskrimineerimist ei saa mingil juhul põhjendada, lähtudes nende osakaalust riigi rahvastikus;

| 32. | nõuab, et tunduvalt tõhustataks võitlust eri rahvusrühmadesse kuuluvate laste üksteisest eraldamise vastu haridussüsteemis, toetades samal ajal iga inimese õigust saada haridust oma emakeeles; rõhutab sellega seoses, et tähtis on koostada uusi õpikuid eesmärgiga parandada vastastikust mõistmist, ning lõpetada kahjulik „etniline ümbertõstmine”, mida mõnes koolis ikka veel praktiseeritakse; võttes arvesse hariduse ülimalt suurt tähtsust Makedooniale, nõuab, et selleks otstarbeks antaks ühinemiseelse abi rahastamisvahendist rohkem toetust, tingimusel et hariduslikku segregatsiooni probleem lahendatakse; |
| --- | --- |

32.

nõuab, et tunduvalt tõhustataks võitlust eri rahvusrühmadesse kuuluvate laste üksteisest eraldamise vastu haridussüsteemis, toetades samal ajal iga inimese õigust saada haridust oma emakeeles; rõhutab sellega seoses, et tähtis on koostada uusi õpikuid eesmärgiga parandada vastastikust mõistmist, ning lõpetada kahjulik „etniline ümbertõstmine”, mida mõnes koolis ikka veel praktiseeritakse; võttes arvesse hariduse ülimalt suurt tähtsust Makedooniale, nõuab, et selleks otstarbeks antaks ühinemiseelse abi rahastamisvahendist rohkem toetust, tingimusel et hariduslikku segregatsiooni probleem lahendatakse;

Detsentraliseerimine

| 33. | peab õigeks Makedoonia poliitilisele detsentraliseerimisele suunatud otsustavaid meetmeid, mida valitsus nimetab Ohridi raamlepingu peamiseks tugisambaks ja mis on ka hea avaliku halduse huvides; väljendab rahulolu sellekohase tegevuskava heakskiitmise üle; |
| --- | --- |

33.

peab õigeks Makedoonia poliitilisele detsentraliseerimisele suunatud otsustavaid meetmeid, mida valitsus nimetab Ohridi raamlepingu peamiseks tugisambaks ja mis on ka hea avaliku halduse huvides; väljendab rahulolu sellekohase tegevuskava heakskiitmise üle;

| 34. | toetab komisjoni soovitust, et detsentraliseerimist tuleb kiirendada; nõuab detsentraliseerimise teostamiseks riigieelarve ja kohalike eelarvete tasakaalustamist; rõhutab läbipaistvuse, objektiivsuse ja erapooletuse tähtsust kohalikele omavalitsustele toetuse jagamisel; väljendab muret selle pärast, et mõned kohalikud omavalitsused seisavad puuduliku finantsjuhtimise suutlikkuse tõttu silmitsi finantsraskustega, ja nõuab tungivalt, et valitsus, keda vajaduse korral toetab komisjon, tagaks neile asjakohase tehnilise abi; |
| --- | --- |

34.

toetab komisjoni soovitust, et detsentraliseerimist tuleb kiirendada; nõuab detsentraliseerimise teostamiseks riigieelarve ja kohalike eelarvete tasakaalustamist; rõhutab läbipaistvuse, objektiivsuse ja erapooletuse tähtsust kohalikele omavalitsustele toetuse jagamisel; väljendab muret selle pärast, et mõned kohalikud omavalitsused seisavad puuduliku finantsjuhtimise suutlikkuse tõttu silmitsi finantsraskustega, ja nõuab tungivalt, et valitsus, keda vajaduse korral toetab komisjon, tagaks neile asjakohase tehnilise abi;

| 35. | tunnustab kohalike omavalitsuste edukat koostööprogrammi, mida toetab ÜRO arenguprogramm, ning nõuab, et EL suurendaks oma toetust sellele tegevusele; |
| --- | --- |

35.

tunnustab kohalike omavalitsuste edukat koostööprogrammi, mida toetab ÜRO arenguprogramm, ning nõuab, et EL suurendaks oma toetust sellele tegevusele;

Põhiõigused

| 36. | peab väga murettekitavaks viimase aja sündmusi meedia valdkonnas ning asjaolu, et massiteabevahendite omand on jätkuvalt läbipaistmatu ja tugevalt koondunud; nõuab, et Makedoonia toetaks täiel määral meediavabadust ja pluralismi ning muu hulgas ka asjatundlikku ja mitmekülgset arutelu eduaruandes osutatud reformide teemal; peab õigeks OSCE meediavabaduse esindajale saadetud kutset osaleda hiljuti moodustatud meediavabaduse ümarlaua töös ja kiidab heaks esindaja avalduse, et kõik meediakanalid peavad järgima õigusnorme ja finantseeskirju, kuid mingi erakonna suhtes kriitilised massiteabevahendid ei tohi olla õigussüsteemi teravdatud tähelepanu all; nõuab tungivalt, et ametiasutused tagaksid riigis õigusriigi põhimõtete austamise ja meediavabaduse, mis tagaks tulevikus jätkuvalt positiivse hinnangu komisjoni poolt; |
| --- | --- |

36.

peab väga murettekitavaks viimase aja sündmusi meedia valdkonnas ning asjaolu, et massiteabevahendite omand on jätkuvalt läbipaistmatu ja tugevalt koondunud; nõuab, et Makedoonia toetaks täiel määral meediavabadust ja pluralismi ning muu hulgas ka asjatundlikku ja mitmekülgset arutelu eduaruandes osutatud reformide teemal; peab õigeks OSCE meediavabaduse esindajale saadetud kutset osaleda hiljuti moodustatud meediavabaduse ümarlaua töös ja kiidab heaks esindaja avalduse, et kõik meediakanalid peavad järgima õigusnorme ja finantseeskirju, kuid mingi erakonna suhtes kriitilised massiteabevahendid ei tohi olla õigussüsteemi teravdatud tähelepanu all; nõuab tungivalt, et ametiasutused tagaksid riigis õigusriigi põhimõtete austamise ja meediavabaduse, mis tagaks tulevikus jätkuvalt positiivse hinnangu komisjoni poolt;

| 37. | nõuab valitsuse reklaamitulude õiglast ja läbipaistvat jaotust rahvusringhäälingu kõikide kanalite vahel, sõltumata nende toimetuslikust sisust või poliitilisest kaldest; kiidab heaks komisjoni soovituse, et rakendataks meetmeid, millega tagada, et riigitelevisioon saavutaks eesmärgid ning täidaks erapooletult avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni ülesandeid; palub ametiasutustel teha vajalikud muudatused, et viia ringhäälinguseadus ELi õigusaktidega vastavusse; |
| --- | --- |

37.

nõuab valitsuse reklaamitulude õiglast ja läbipaistvat jaotust rahvusringhäälingu kõikide kanalite vahel, sõltumata nende toimetuslikust sisust või poliitilisest kaldest; kiidab heaks komisjoni soovituse, et rakendataks meetmeid, millega tagada, et riigitelevisioon saavutaks eesmärgid ning täidaks erapooletult avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni ülesandeid; palub ametiasutustel teha vajalikud muudatused, et viia ringhäälinguseadus ELi õigusaktidega vastavusse;

| 38. | nõuab, et tehtaks jõupingutusi selleks, et vältida ajakirjanike vastu poliitilistel põhjustel laimusüüdistuste esitamist; väljendab heameelt valitsuse hiljutise teate üle, et karistusseadustikust kõrvaldatakse laimamist käsitlev seadus ning peatatakse ajakirjanike suhtes algatatud kohtuasjad; rõhutab, et meediavabadus on demokraatia nurgakivi ja kohustuslik nõue igale riigile, kes soovib saada ELi liikmesriigiks; jagab arvamust, et meediasektor peaks välja töötama ja rakendama kõrged ajakirjanike erialastandardid ning järgima ajakirjanduseetika reegleid; palub ametiasutustel töötada meedia valdkonnas välja monopolivastased õigusaktid ning meetmed poliitilise mõju vältimiseks meediasektoris; |
| --- | --- |

38.

nõuab, et tehtaks jõupingutusi selleks, et vältida ajakirjanike vastu poliitilistel põhjustel laimusüüdistuste esitamist; väljendab heameelt valitsuse hiljutise teate üle, et karistusseadustikust kõrvaldatakse laimamist käsitlev seadus ning peatatakse ajakirjanike suhtes algatatud kohtuasjad; rõhutab, et meediavabadus on demokraatia nurgakivi ja kohustuslik nõue igale riigile, kes soovib saada ELi liikmesriigiks; jagab arvamust, et meediasektor peaks välja töötama ja rakendama kõrged ajakirjanike erialastandardid ning järgima ajakirjanduseetika reegleid; palub ametiasutustel töötada meedia valdkonnas välja monopolivastased õigusaktid ning meetmed poliitilise mõju vältimiseks meediasektoris;

| 39. | väljendab rahulolu selle üle, et mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadus on üldiselt tagatud; julgustab valitsust jätkama jõupingutusi diskrimineerimisvastaste meetmete tugevdamiseks ning rõhutab etnilise päritolu alusel toimuva diskrimineerimise ärahoidmise tähtsust – sh selliste kodanike puhul, kes väljendavad avalikult oma bulgaaria identiteeti ja/või etnilist päritolu; |
| --- | --- |

39.

väljendab rahulolu selle üle, et mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadus on üldiselt tagatud; julgustab valitsust jätkama jõupingutusi diskrimineerimisvastaste meetmete tugevdamiseks ning rõhutab etnilise päritolu alusel toimuva diskrimineerimise ärahoidmise tähtsust – sh selliste kodanike puhul, kes väljendavad avalikult oma bulgaaria identiteeti ja/või etnilist päritolu;

| 40. | väljendab heameelt diskrimineerimisevastase komisjoni loomise üle käesoleval aastal ning nõuab, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet ja Euroopa diskrimineerimisevastaste asutuste võrgustik Equinet toetaksid selle komisjoni tegevust täiel määral ja teeksid sellega koostööd; väljendab rahulolu selle üle, et komisjonis on uurimisel kolm seksuaal- ja terviseõiguste koalitsiooni esitatud kaebust väidetava seksuaalsel sättumusel põhineva diskrimineerimise kohta; |
| --- | --- |

40.

väljendab heameelt diskrimineerimisevastase komisjoni loomise üle käesoleval aastal ning nõuab, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet ja Euroopa diskrimineerimisevastaste asutuste võrgustik Equinet toetaksid selle komisjoni tegevust täiel määral ja teeksid sellega koostööd; väljendab rahulolu selle üle, et komisjonis on uurimisel kolm seksuaal- ja terviseõiguste koalitsiooni esitatud kaebust väidetava seksuaalsel sättumusel põhineva diskrimineerimise kohta;

| 41. | nõuab diskrimineerimisevastase poliitika tugevdamist ja tulemuslikku rakendamist, sealhulgas suuremaid pingutusi naiste ja laste ning puudega inimeste õiguste kaitseks; tunnustab parlamendi naisteklubi aktiivset ja tulemuslikku tegevust, kuid on mures, et naiste osalus kohaliku tasandi poliitikaelus on ikka veel vähene; on seisukohal, et tuleks edendada ja rakendada haridusprogramme, mille eesmärk on kaasata naisi kodanikuühiskonna ja poliitilisse tegevusse; nõuab, et jätkataks jõupingutusi selle nimel, et puudega inimesed saaksid elada ka väljaspool hooldusasutusi; tunneb heameelt, et riigi parlament ratifitseeris 7. detsembril 2011 ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni; |
| --- | --- |

41.

nõuab diskrimineerimisevastase poliitika tugevdamist ja tulemuslikku rakendamist, sealhulgas suuremaid pingutusi naiste ja laste ning puudega inimeste õiguste kaitseks; tunnustab parlamendi naisteklubi aktiivset ja tulemuslikku tegevust, kuid on mures, et naiste osalus kohaliku tasandi poliitikaelus on ikka veel vähene; on seisukohal, et tuleks edendada ja rakendada haridusprogramme, mille eesmärk on kaasata naisi kodanikuühiskonna ja poliitilisse tegevusse; nõuab, et jätkataks jõupingutusi selle nimel, et puudega inimesed saaksid elada ka väljaspool hooldusasutusi; tunneb heameelt, et riigi parlament ratifitseeris 7. detsembril 2011 ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni;

| 42. | on mures asjaolu pärast, et soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste valdkonnas on tehtud väga vähe edusamme; kutsub valitsust üles seadma soolist võrdõiguslikkust poliitiliseks prioriteediks ning suurendama toetust meetmetele ja algatustele mille eesmärk on võidelda diskrimineerivate tavade, traditsioonide ja stereotüüpidega, millega õõnestatakse naiste põhiõigusi; |
| --- | --- |

42.

on mures asjaolu pärast, et soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste valdkonnas on tehtud väga vähe edusamme; kutsub valitsust üles seadma soolist võrdõiguslikkust poliitiliseks prioriteediks ning suurendama toetust meetmetele ja algatustele mille eesmärk on võidelda diskrimineerivate tavade, traditsioonide ja stereotüüpidega, millega õõnestatakse naiste põhiõigusi;

| 43. | kordab oma nõudmist, et diskrimineerimise vältimise ja diskrimineerimisevastase kaitse seadust tuleb muuta, et keelata diskrimineerimine kõikidel Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 19 nimetatud põhjustel; väljendab muret ülikooli- ja kooliõpikute pärast, milles homoseksuaalsust kirjeldatakse haigusena, ning nõuab nende viivitamatut muutmist; palub komisjonil töötada välja suutlikkuse suurendamise programmid, mille eesmärk on kodanikuühiskonna tugevdamine, sh homo-, bi- ja transseksuaalide kogukonnas; |
| --- | --- |

43.

kordab oma nõudmist, et diskrimineerimise vältimise ja diskrimineerimisevastase kaitse seadust tuleb muuta, et keelata diskrimineerimine kõikidel Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 19 nimetatud põhjustel; väljendab muret ülikooli- ja kooliõpikute pärast, milles homoseksuaalsust kirjeldatakse haigusena, ning nõuab nende viivitamatut muutmist; palub komisjonil töötada välja suutlikkuse suurendamise programmid, mille eesmärk on kodanikuühiskonna tugevdamine, sh homo-, bi- ja transseksuaalide kogukonnas;

| 44. | väljendab heameelt selle üle, et Makedoonia on praegu „romade kaasamise aastakümne” eesistujariik, ning loodab, et see aitab täiendavalt kaasa romade integreerimisele poliitika-, sotsiaal- ja majandusellu; tunneb heameelt nii romade haridussüsteemi integreerimises tehtud edusammude üle, mis on toonud kaasa suurema arvu romade asumise kesk- ja kõrghariduse omandamisele, kui ka romade suurenenud esindatuse üle avalikus teenistuses; juhib siiski tähelepanu komisjoni järeldusele, et on vaja teha jätkuvaid jõupingutusi usalduse tugevdamiseks, eriti hariduse, kultuuri ja keele valdkonnas; peab endiselt murettekitavaks romade kogukonna väga raskeid elutingimusi ja nende jätkuvat diskrimineerimist haridussüsteemis, tööturul, tervishoiu ja sotsiaalteenuste valdkonnas; juhib tähelepanu allpool vaesuspiiri elavate roma naiste ja laste eriti raskele olukorrale ning palub ametiasutustel astuda viivitamata samme selle probleemi lahendamiseks; |
| --- | --- |

44.

väljendab heameelt selle üle, et Makedoonia on praegu „romade kaasamise aastakümne” eesistujariik, ning loodab, et see aitab täiendavalt kaasa romade integreerimisele poliitika-, sotsiaal- ja majandusellu; tunneb heameelt nii romade haridussüsteemi integreerimises tehtud edusammude üle, mis on toonud kaasa suurema arvu romade asumise kesk- ja kõrghariduse omandamisele, kui ka romade suurenenud esindatuse üle avalikus teenistuses; juhib siiski tähelepanu komisjoni järeldusele, et on vaja teha jätkuvaid jõupingutusi usalduse tugevdamiseks, eriti hariduse, kultuuri ja keele valdkonnas; peab endiselt murettekitavaks romade kogukonna väga raskeid elutingimusi ja nende jätkuvat diskrimineerimist haridussüsteemis, tööturul, tervishoiu ja sotsiaalteenuste valdkonnas; juhib tähelepanu allpool vaesuspiiri elavate roma naiste ja laste eriti raskele olukorrale ning palub ametiasutustel astuda viivitamata samme selle probleemi lahendamiseks;

| 45. | tunneb heameelt selle üle, et valitsus võttis vastu romade sotsiaalse kaasamise strateegia aastateks 2012–2014; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et ei ole eraldatud riiklikke vahendeid vastava tegevuskava meetmete rakendamiseks 2012. aastal ja kutsub sellega seoses ametivõime üles vajalikke vahendeid leidma; |
| --- | --- |

45.

tunneb heameelt selle üle, et valitsus võttis vastu romade sotsiaalse kaasamise strateegia aastateks 2012–2014; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et ei ole eraldatud riiklikke vahendeid vastava tegevuskava meetmete rakendamiseks 2012. aastal ja kutsub sellega seoses ametivõime üles vajalikke vahendeid leidma;

| 46. | kutsub kõiki sidusrühmi üles aitama oma riigis kujundada sõltumatut, pluralistlikku, rahvuste- ja kultuuridevahelist ning erapooletut kodanikuühiskonda ning andma sellesse oma panuse; rõhutab aga, et kodanikuühiskonna organisatsioone tuleb niisuguse rolli täitmiseks tunduvalt tugevdada ja need peavad saama sõltumatuks välistest mõjutajatest, esmajoones poliitilistest huvidest – praegu see Makedoonias enamasti veel nii ei ole; nõuab kodumaise rahastamise võimaldamist valitsusvälistele organisatsioonidele, et lõpetada nende liigne sõltuvus välismaistest rahastajatest; |
| --- | --- |

46.

kutsub kõiki sidusrühmi üles aitama oma riigis kujundada sõltumatut, pluralistlikku, rahvuste- ja kultuuridevahelist ning erapooletut kodanikuühiskonda ning andma sellesse oma panuse; rõhutab aga, et kodanikuühiskonna organisatsioone tuleb niisuguse rolli täitmiseks tunduvalt tugevdada ja need peavad saama sõltumatuks välistest mõjutajatest, esmajoones poliitilistest huvidest – praegu see Makedoonias enamasti veel nii ei ole; nõuab kodumaise rahastamise võimaldamist valitsusvälistele organisatsioonidele, et lõpetada nende liigne sõltuvus välismaistest rahastajatest;

| 47. | on siiski veendunud, et ELi kodanikuühiskonna rahastamisvahend võimaldab tunduvalt tihendada Makedoonia valitsusväliste organisatsioonide, äriühingute ja ametiühingute sidemeid oma partneritega ELi liikmesriikides, nii et kasu neist on vastastikune, ja sellega edendatakse otse ka ELiga ühinemise protsessi; sellega seoses kutsub komisjoni üles laiendama rahalise abi andmist ühinemiseelse rahastamisvahendi kaudu, esmajoones valitsusväliste organisatsioonide arengu soodustamiseks; |
| --- | --- |

47.

on siiski veendunud, et ELi kodanikuühiskonna rahastamisvahend võimaldab tunduvalt tihendada Makedoonia valitsusväliste organisatsioonide, äriühingute ja ametiühingute sidemeid oma partneritega ELi liikmesriikides, nii et kasu neist on vastastikune, ja sellega edendatakse otse ka ELiga ühinemise protsessi; sellega seoses kutsub komisjoni üles laiendama rahalise abi andmist ühinemiseelse rahastamisvahendi kaudu, esmajoones valitsusväliste organisatsioonide arengu soodustamiseks;

| 48. | toonitab, et Makedoonia on ratifitseerinud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni kaheksa peamist töötajate õigusi käsitlevat konventsiooni; on mures asjaolu pärast, et töötajate õiguste ja ametiühingute valdkonnas on tehtud vaid tagasihoidlikke edusamme; kutsub ametiasutusi üles veelgi tugevdama töötajate ja ametiühinguõigusi; julgustab sellega seoses valitsust kindlustama piisavat haldussuutlikkust tööõiguse nõuetekohaseks rakendamiseks ja jõustamiseks; juhib tähelepanu sotsiaalse dialoogi olulisele rollile ning julgustab valitsust käivitama kõikehõlmavat sotsiaalset dialoogi asjaomaste partneritega ja olema selles osas ambitsioonikam; |
| --- | --- |

48.

toonitab, et Makedoonia on ratifitseerinud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni kaheksa peamist töötajate õigusi käsitlevat konventsiooni; on mures asjaolu pärast, et töötajate õiguste ja ametiühingute valdkonnas on tehtud vaid tagasihoidlikke edusamme; kutsub ametiasutusi üles veelgi tugevdama töötajate ja ametiühinguõigusi; julgustab sellega seoses valitsust kindlustama piisavat haldussuutlikkust tööõiguse nõuetekohaseks rakendamiseks ja jõustamiseks; juhib tähelepanu sotsiaalse dialoogi olulisele rollile ning julgustab valitsust käivitama kõikehõlmavat sotsiaalset dialoogi asjaomaste partneritega ja olema selles osas ambitsioonikam;

Justiits- ja siseküsimused

| 49. | märgib, et kohtusüsteemi reformimisel on edu saavutatud; peab tunnustust väärivaks praegu oma loomise viiendat aastapäeva tähistava kohtunike ja prokuröride koolituse akadeemia tegevust; väljendab muret seoses puudustega kohtunike seaduses, mis võimaldavad ametist vabastamise menetluse kaudu avaldada poliitilist mõju, kuid märgib, et on jõutud üksmeelele, et selles osas on vaja kasutusele võtta objektiivsemad kriteeriumid; pidades õigeks kohtunike töö tähelepanu alla võtmist, rõhutab, et selles vallas ei ole võimalik edu saavutada, kui ei panda võrdselt rõhku kohtotsuste kvaliteedile, pühendudes muu hulgas pidevale koolitusele ning teadmistel ja oskustel põhinevale töölevõtmisele ning kohtu sõltumatuse põhimõtte järgimisele; |
| --- | --- |

49.

märgib, et kohtusüsteemi reformimisel on edu saavutatud; peab tunnustust väärivaks praegu oma loomise viiendat aastapäeva tähistava kohtunike ja prokuröride koolituse akadeemia tegevust; väljendab muret seoses puudustega kohtunike seaduses, mis võimaldavad ametist vabastamise menetluse kaudu avaldada poliitilist mõju, kuid märgib, et on jõutud üksmeelele, et selles osas on vaja kasutusele võtta objektiivsemad kriteeriumid; pidades õigeks kohtunike töö tähelepanu alla võtmist, rõhutab, et selles vallas ei ole võimalik edu saavutada, kui ei panda võrdselt rõhku kohtotsuste kvaliteedile, pühendudes muu hulgas pidevale koolitusele ning teadmistel ja oskustel põhinevale töölevõtmisele ning kohtu sõltumatuse põhimõtte järgimisele;

| 50. | peab murettekitavaks teateid politsei toime pandud väärkohtlemise juhtumite kohta ja nõuab nende põhjalikku uurimist, pidades eriti silmas valimiste ööl toimunud traagilist vahejuhtumit ja väiteid, et sündmuskohas ei korraldatud täiemahulist uurimist; rõhutab, et tähtis on tagada politsei tegevuse kontrollimise mehhanismide, sealhulgas eriti siseministeeriumi sisekontrolli ja kutsestandardite sektori sõltumatus; |
| --- | --- |

50.

peab murettekitavaks teateid politsei toime pandud väärkohtlemise juhtumite kohta ja nõuab nende põhjalikku uurimist, pidades eriti silmas valimiste ööl toimunud traagilist vahejuhtumit ja väiteid, et sündmuskohas ei korraldatud täiemahulist uurimist; rõhutab, et tähtis on tagada politsei tegevuse kontrollimise mehhanismide, sealhulgas eriti siseministeeriumi sisekontrolli ja kutsestandardite sektori sõltumatus;

| 51. | julgustab võtma meetmeid, mille eesmärk on parandada vanglate olukorda, näiteks vanglatöötajate uus täiend- ja erialaõpe ning mitme uue vangla rajamine vanade asemel ja katseaja seaduse koostamise algatus, et lahendada vanglate ülerahvastatuse probleem; ergutab jätkama kinnipidamistingimuste parandamist ning nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks alaealiste kinnipidamiskohtade olukorrale ja eduaruandes osutatud tõsiasjale, et väärkohtlemise vastu võitlemise üksus ei suuda oma ülesandeid täita; |
| --- | --- |

51.

julgustab võtma meetmeid, mille eesmärk on parandada vanglate olukorda, näiteks vanglatöötajate uus täiend- ja erialaõpe ning mitme uue vangla rajamine vanade asemel ja katseaja seaduse koostamise algatus, et lahendada vanglate ülerahvastatuse probleem; ergutab jätkama kinnipidamistingimuste parandamist ning nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks alaealiste kinnipidamiskohtade olukorrale ja eduaruandes osutatud tõsiasjale, et väärkohtlemise vastu võitlemise üksus ei suuda oma ülesandeid täita;

| 52. | tunnustab Makedoonia koostööd Euroopa Liiduga organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastases võitluses ning tunneb heameelt õigusalase ja politseikoostöö kokkulepete sõlmimise üle naaberriikidega; tunneb heameelt selle üle, et Makedoonia ja Europoli vahel on sõlmitud operatiivleping, mille eesmärk on märkimisväärselt lihtsustada analüütiliste andmete vahetust ning tõhustada võitlust organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastu; võtab teadmiseks süstematiseerimise õigusakti ja muudatused, mis see toob kaasa siseministeeriumi organiseeritud kuritegevuse osakonnas, et parandada selle funktsionaalsust ja integreerimist riikliku ja rahvusvahelise kriminaalmenetluste jälitussüsteemiga; tunneb heameelt uue kriminaalmenetluse koodeksi üle, mis peaks parandama organiseeritud kuritegevuse ja korruptsioonijuhtumite uurimist; rõhutab, et järelevalve peab olema võrdeline tegeliku ohuga avalikule julgeolekule ja toimuma tõhustatud kohtuliku kontrolli all ning luure- ja vastuluureteenistused peavad olema parlamendi tugevdatud kontrolli all; |
| --- | --- |

52.

tunnustab Makedoonia koostööd Euroopa Liiduga organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastases võitluses ning tunneb heameelt õigusalase ja politseikoostöö kokkulepete sõlmimise üle naaberriikidega; tunneb heameelt selle üle, et Makedoonia ja Europoli vahel on sõlmitud operatiivleping, mille eesmärk on märkimisväärselt lihtsustada analüütiliste andmete vahetust ning tõhustada võitlust organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastu; võtab teadmiseks süstematiseerimise õigusakti ja muudatused, mis see toob kaasa siseministeeriumi organiseeritud kuritegevuse osakonnas, et parandada selle funktsionaalsust ja integreerimist riikliku ja rahvusvahelise kriminaalmenetluste jälitussüsteemiga; tunneb heameelt uue kriminaalmenetluse koodeksi üle, mis peaks parandama organiseeritud kuritegevuse ja korruptsioonijuhtumite uurimist; rõhutab, et järelevalve peab olema võrdeline tegeliku ohuga avalikule julgeolekule ja toimuma tõhustatud kohtuliku kontrolli all ning luure- ja vastuluureteenistused peavad olema parlamendi tugevdatud kontrolli all;

| 53. | julgustab ametiasutusi viima lõpule endise Jugoslaavia salateenistusega seotud agentide nimede kauaoodatud teatavakstegemise, mis on oluline samm lõpparve tegemiseks kommunistliku minevikuga; kutsub üles tugevdama uurimiskomisjoni pädevust ja eriti selle õigust teavitada üldsust otse uurimistulemustest ja viia kõik vajalikud dokumendid püsivalt uurimiskomisjoni ruumidesse; |
| --- | --- |

53.

julgustab ametiasutusi viima lõpule endise Jugoslaavia salateenistusega seotud agentide nimede kauaoodatud teatavakstegemise, mis on oluline samm lõpparve tegemiseks kommunistliku minevikuga; kutsub üles tugevdama uurimiskomisjoni pädevust ja eriti selle õigust teavitada üldsust otse uurimistulemustest ja viia kõik vajalikud dokumendid püsivalt uurimiskomisjoni ruumidesse;

| 54. | märgib, et on võetud meetmeid rändevoogude paremaks juhtimiseks ning eriti n-ö valede varjupaigataotlejatega seotud probleemide lahendamiseks; peab aga murettekitavaks portreteerimise kasutamist ja nõuab selliste meetmete korral mittediskrimineerimise põhimõtte ranget järgimist; nõuab tõhusamaid jõupingutusi õigustatud põgenikele kodakondsusõiguste kohaldamiseks ja varjupaigataotluste kiiret menetlemist täielikus vastavuses inimõiguste rahvusvaheliste normidega; |
| --- | --- |

54.

märgib, et on võetud meetmeid rändevoogude paremaks juhtimiseks ning eriti n-ö valede varjupaigataotlejatega seotud probleemide lahendamiseks; peab aga murettekitavaks portreteerimise kasutamist ja nõuab selliste meetmete korral mittediskrimineerimise põhimõtte ranget järgimist; nõuab tõhusamaid jõupingutusi õigustatud põgenikele kodakondsusõiguste kohaldamiseks ja varjupaigataotluste kiiret menetlemist täielikus vastavuses inimõiguste rahvusvaheliste normidega;

| 55. | väljendab heameelt asjaolu üle, et riigi kodanikele kaotati 2009. aasta detsembris viisanõue; kinnitab oma valmidust kaitsta viisavabadust kui Makedoonia ja ELi suhete üht alustala ning olulist meedet, et veelgi edendada ja tugevdada inimestevahelisi kontakte; |
| --- | --- |

55.

väljendab heameelt asjaolu üle, et riigi kodanikele kaotati 2009. aasta detsembris viisanõue; kinnitab oma valmidust kaitsta viisavabadust kui Makedoonia ja ELi suhete üht alustala ning olulist meedet, et veelgi edendada ja tugevdada inimestevahelisi kontakte;

Avalik haldus

| 56. | on rahul sellega, et vastu on võetud avaliku halduse reformimise ajakohastatud strateegia, mis hõlmab ajavahemikku kuni 2015. aastani, ning et 2011. aasta aprillis jõustus avalike teenistujate seadus; nõuab tungivalt, et valitsus jätkaks ametnike ja avaliku sektori töötajate suhtes kehtiva õigusraamistiku ühtlustamist, ka asjaomaseid seadusi muutes; rõhutab vajadust edasiste sammude järele, et tagada professionaalne ja erapooletu avalik teenistus ning seda ka kohalike omavalitsuste tasandil; väljendab sellega seoses heameelt kõrgema halduskohtu loomise üle ning ergutab avaliku halduse reformi eest vastutavaid institutsioone reformiprotsessi kiirendama; rõhutab, et inimeste ametisse nimetamine nende teeneid ja mitte poliitilisi vaateid arvestades on teostatav ja tingimata vajalik ning sellega paralleelselt tuleb teha jõupingutusi tasakaalustatud esindatuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

56.

on rahul sellega, et vastu on võetud avaliku halduse reformimise ajakohastatud strateegia, mis hõlmab ajavahemikku kuni 2015. aastani, ning et 2011. aasta aprillis jõustus avalike teenistujate seadus; nõuab tungivalt, et valitsus jätkaks ametnike ja avaliku sektori töötajate suhtes kehtiva õigusraamistiku ühtlustamist, ka asjaomaseid seadusi muutes; rõhutab vajadust edasiste sammude järele, et tagada professionaalne ja erapooletu avalik teenistus ning seda ka kohalike omavalitsuste tasandil; väljendab sellega seoses heameelt kõrgema halduskohtu loomise üle ning ergutab avaliku halduse reformi eest vastutavaid institutsioone reformiprotsessi kiirendama; rõhutab, et inimeste ametisse nimetamine nende teeneid ja mitte poliitilisi vaateid arvestades on teostatav ja tingimata vajalik ning sellega paralleelselt tuleb teha jõupingutusi tasakaalustatud esindatuse saavutamiseks;

| 57. | kiidab valitsust edusammude eest regionaalarengu valdkonnas ning ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) vahendite haldamise üleandmise ettevalmistamisel; võtab rahuloluga teadmiseks riigi ametiasutuste akrediteerimise seoses IPA alla kuuluvate üleminekuabi, institutsioonide väljaarendamise, regionaalarengu ja inimressursside arendamise ning maaelu arendamise rahastamisvahenditega; kutsub valitsust ja komisjoni üles kiirendama IPA piiriülese koostöö rahastamisvahendi ülejäänud osa haldamise üleandmiseks vajalikku tööd; rõhutab, et IPA on tähtis vahend, mis aitab riigil ELiga ühinemiseks ette valmistuda, ning ergutab valitsust tõhustama ministeeriumidevahelist koostööd, et riik saaks olemasolevaid vahendeid maksimaalselt ära kasutada; |
| --- | --- |

57.

kiidab valitsust edusammude eest regionaalarengu valdkonnas ning ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) vahendite haldamise üleandmise ettevalmistamisel; võtab rahuloluga teadmiseks riigi ametiasutuste akrediteerimise seoses IPA alla kuuluvate üleminekuabi, institutsioonide väljaarendamise, regionaalarengu ja inimressursside arendamise ning maaelu arendamise rahastamisvahenditega; kutsub valitsust ja komisjoni üles kiirendama IPA piiriülese koostöö rahastamisvahendi ülejäänud osa haldamise üleandmiseks vajalikku tööd; rõhutab, et IPA on tähtis vahend, mis aitab riigil ELiga ühinemiseks ette valmistuda, ning ergutab valitsust tõhustama ministeeriumidevahelist koostööd, et riik saaks olemasolevaid vahendeid maksimaalselt ära kasutada;

Muud reformiküsimused

| 58. | tunnustab energiatõhususe kampaaniat ja ootab tulemuslikumate meetmete võtmist, et edendada taastuvenergeetikat vastavalt riigi potentsiaalile selles valdkonnas; rõhutab, et tähtis on tulemuslikult rakendada keskkonnaalaseid õigusakte, et kaitsta loodusvarasid, eriti vett; märgib, et Makedoonia ei ole veel võtnud kohustusi kasvuhoonegaaside vähendamiseks ning et vaja on alustada riigisisest arutelu kliimamuutuste negatiivsete tagajärgede üle; nõuab suuremaid jõupingutusi selle valdkonna riiklike õigusaktide vastavusse viimiseks ELi õigustikuga; |
| --- | --- |

58.

tunnustab energiatõhususe kampaaniat ja ootab tulemuslikumate meetmete võtmist, et edendada taastuvenergeetikat vastavalt riigi potentsiaalile selles valdkonnas; rõhutab, et tähtis on tulemuslikult rakendada keskkonnaalaseid õigusakte, et kaitsta loodusvarasid, eriti vett; märgib, et Makedoonia ei ole veel võtnud kohustusi kasvuhoonegaaside vähendamiseks ning et vaja on alustada riigisisest arutelu kliimamuutuste negatiivsete tagajärgede üle; nõuab suuremaid jõupingutusi selle valdkonna riiklike õigusaktide vastavusse viimiseks ELi õigustikuga;

| 59. | tunnustab transpordi-, energeetika- ja telekommunikatsioonivõrkude ajakohastamisel saavutatud edu, eriti aga pingutusi Euroopa X koridori ehituse lõpuleviimiseks; pidades silmas raudteeühenduste tähtsust alternatiivina maanteevedudele, hindab positiivselt valitsuse kavatsust ajakohastada või rajada raudteeühendused Skopjest naaberriikide pealinnadesse ning nõuab Euroopa VIII koridori kuuluvate raudteede ehituse lõpuleviimist; |
| --- | --- |

59.

tunnustab transpordi-, energeetika- ja telekommunikatsioonivõrkude ajakohastamisel saavutatud edu, eriti aga pingutusi Euroopa X koridori ehituse lõpuleviimiseks; pidades silmas raudteeühenduste tähtsust alternatiivina maanteevedudele, hindab positiivselt valitsuse kavatsust ajakohastada või rajada raudteeühendused Skopjest naaberriikide pealinnadesse ning nõuab Euroopa VIII koridori kuuluvate raudteede ehituse lõpuleviimist;

| 60. | väljendab pettumust, et riik ei ole teinud edusamme selles, et tähistada ühiseid ajaloolisi sündmusi ja isikuid naabruses asuvate ELi liikmesriikidega, mis aitaks kaasa ajaloo paremale mõistmisele ja headele suhetele naaberriikide vahel; ergutab looma Bulgaaria ja Kreekaga ühiseid ajaloo ja hariduse ekspertkomisjone, et edendada objektiivset faktidel põhinevat ajaloo tõlgendamist, tugevdada akadeemilist koostööd ja aidata tekitada noorte seas positiivset suhtumist naabritesse; |
| --- | --- |

60.

väljendab pettumust, et riik ei ole teinud edusamme selles, et tähistada ühiseid ajaloolisi sündmusi ja isikuid naabruses asuvate ELi liikmesriikidega, mis aitaks kaasa ajaloo paremale mõistmisele ja headele suhetele naaberriikide vahel; ergutab looma Bulgaaria ja Kreekaga ühiseid ajaloo ja hariduse ekspertkomisjone, et edendada objektiivset faktidel põhinevat ajaloo tõlgendamist, tugevdada akadeemilist koostööd ja aidata tekitada noorte seas positiivset suhtumist naabritesse;

| 61. | kutsub Makedooniat üles jätkama jõupingutusi Bologna protsessi rakendamiseks kõrgharidussüsteemis ning tegema koostööd piirkonna teiste riikidega, et tõsta ülikoolide taset; rõhutab akadeemilise vabaduse põhimõtte tähtsust; |
| --- | --- |

61.

kutsub Makedooniat üles jätkama jõupingutusi Bologna protsessi rakendamiseks kõrgharidussüsteemis ning tegema koostööd piirkonna teiste riikidega, et tõsta ülikoolide taset; rõhutab akadeemilise vabaduse põhimõtte tähtsust;

| 62. | õnnitleb Makedooniat korvpallimeeskonna eduka esinemise puhul 2011. aasta Euroopa meistrivõistlustel; |
| --- | --- |

62.

õnnitleb Makedooniat korvpallimeeskonna eduka esinemise puhul 2011. aasta Euroopa meistrivõistlustel;

| 63. | väljendab rahulolu selle üle, et Makedoonia välispoliitilised seisukohad on valdavas osas vastavuses ELi ühiste seisukohtadega; ergutab riiki tegema jõupingutusi heade suhete loomiseks oma naaberriikidega; väljendab heameelt asjaolu üle, et endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Kosovo vahelise piiri demarkeerimine 2009. aastal on aidanud neil kahel riigil omavahelisi sidemeid tihendada ja 2011. aasta septembris ühise piirikontrolli kokkuleppe sõlmida; eeldab, et see kokkulepe hakkab lähemas tulevikus täielikult toimima; avaldab riigi ametiasutustele tunnustust hiljuti Skopjes toimunud, Lääne-Balkani riikide ELiga integreerimise teemale pühendatud ministrite kohtumise hea korralduse eest; |
| --- | --- |

63.

väljendab rahulolu selle üle, et Makedoonia välispoliitilised seisukohad on valdavas osas vastavuses ELi ühiste seisukohtadega; ergutab riiki tegema jõupingutusi heade suhete loomiseks oma naaberriikidega; väljendab heameelt asjaolu üle, et endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Kosovo vahelise piiri demarkeerimine 2009. aastal on aidanud neil kahel riigil omavahelisi sidemeid tihendada ja 2011. aasta septembris ühise piirikontrolli kokkuleppe sõlmida; eeldab, et see kokkulepe hakkab lähemas tulevikus täielikult toimima; avaldab riigi ametiasutustele tunnustust hiljuti Skopjes toimunud, Lääne-Balkani riikide ELiga integreerimise teemale pühendatud ministrite kohtumise hea korralduse eest;

| 64. | rõhutab, et piirkondlik koostöö moodustab olulise osa Euroopa Liidu suunas liikumise protsessist; tunneb heameelt meetmete üle, mis on võetud liikumisvabaduse soodustamiseks piirkonnas, mida näitab Albaania ja Montenegroga sõlmitud leping, millega lubatakse oma riigi kodanikel ületada riigipiire ja reisida vabalt kolme riigi territooriumil isikutunnistuse esitamisel; julgustab laiendama algatust teistele piirkonna riikidele; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, et piirkondlik koostöö moodustab olulise osa Euroopa Liidu suunas liikumise protsessist; tunneb heameelt meetmete üle, mis on võetud liikumisvabaduse soodustamiseks piirkonnas, mida näitab Albaania ja Montenegroga sõlmitud leping, millega lubatakse oma riigi kodanikel ületada riigipiire ja reisida vabalt kolme riigi territooriumil isikutunnistuse esitamisel; julgustab laiendama algatust teistele piirkonna riikidele;

| 65. | tervitab riigi rahvusvahelist osalemist mitmes tähtsas tegevuses: näiteks osalemine Euroopa Liidu vägede Althea missioonis, eesistumine Kagu-Euroopa koostööprotsessis 2012–2013. aastal ja täielik koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga; |
| --- | --- |

65.

tervitab riigi rahvusvahelist osalemist mitmes tähtsas tegevuses: näiteks osalemine Euroopa Liidu vägede Althea missioonis, eesistumine Kagu-Euroopa koostööprotsessis 2012–2013. aastal ja täielik koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga;

*

* *

| 66. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

66.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/61 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/61

---

Kolmapäev, 14. märts 2012Laienemisaruanne Islandi kohta

P7_TA(2012)0084

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta resolutsioon Islandi 2011. aasta eduaruande kohta (2011/2884(RSP))

2013/C 251 E/11

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 17. juuni 2010. aasta otsust alustada Islandiga ühinemisläbirääkimisi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 17. juuni 2010. aasta otsust alustada Islandiga ühinemisläbirääkimisi,

| — | võttes arvesse 27. juunil 2010. aastal, 27. juunil 2011. aastal ja 12. detsembril 2011. aastal Islandiga ministrite tasandil toimunud ühinemiskonverentside tulemusi, samuti 19. oktoobril 2011. aastal Islandiga asetäitjate tasandil peetud ühinemiskonverentsi tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. juunil 2010. aastal, 27. juunil 2011. aastal ja 12. detsembril 2011. aastal Islandiga ministrite tasandil toimunud ühinemiskonverentside tulemusi, samuti 19. oktoobril 2011. aastal Islandiga asetäitjate tasandil peetud ühinemiskonverentsi tulemusi,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded 2011. ja 2012. aastal” (KOM(2011)0666) ning 12. oktoobril 2011. aastal vastu võetud Islandi 2011. aasta eduaruannet (SEK(2011)1202), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded 2011. ja 2012. aastal” (KOM(2011)0666) ning 12. oktoobril 2011. aastal vastu võetud Islandi 2011. aasta eduaruannet (SEK(2011)1202),

| — | võttes arvesse sõelumisprotsessi tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sõelumisprotsessi tulemusi,

| — | võttes arvesse Islandi ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) programmi, mis võeti vastu 2011. aasta oktoobris ja mille eelarve on 12 miljonit eurot, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Islandi ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) programmi, mis võeti vastu 2011. aasta oktoobris ja mille eelarve on 12 miljonit eurot,

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2010. aasta resolutsiooni Islandi Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse kohta (1) ja oma 7. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Islandi 2010. aasta eduaruande kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2010. aasta resolutsiooni Islandi Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse kohta (1) ja oma 7. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Islandi 2010. aasta eduaruande kohta (2),

| — | võttes arvesse ELi ja Islandi parlamentaarse ühiskomisjoni kohtumisi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Islandi parlamentaarse ühiskomisjoni kohtumisi,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Island täidab Kopenhaageni kriteeriume ning ühinemisläbirääkimised Islandiga avati 27. juulil 2010. aastal pärast nõukogult heakskiidu saamist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Island täidab Kopenhaageni kriteeriume ning ühinemisläbirääkimised Islandiga avati 27. juulil 2010. aastal pärast nõukogult heakskiidu saamist;

| B. | arvestades, et ELi õigustiku sõelumine on peaaegu lõpetatud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi õigustiku sõelumine on peaaegu lõpetatud;

| C. | arvestades, et ühinemisläbirääkimiste käigus on siiani avatud ja ajutiselt suletud kaheksa peatükki (2. peatükk – töötajate liikumisvabadus, 6. peatükk – äriühinguõigus, 7. peatükk – intellektuaalomandit käsitlevad õigusaktid, 20. peatükk – ettevõtlus- ja tööstuspoliitika, 21. peatükk – üleeuroopalised võrgud, 23. peatükk – kohtusüsteem ja põhiõigused, 25. peatükk – teadus- ja arendustegevus, 26. peatükk – haridus ja kultuur) ning avatud on veel kolm peatükki (5. peatükk – riigihanked, 10. peatükk – infoühiskond ja meedia, 33. peatükk – finants- ja eelarvesätted); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühinemisläbirääkimiste käigus on siiani avatud ja ajutiselt suletud kaheksa peatükki (2. peatükk – töötajate liikumisvabadus, 6. peatükk – äriühinguõigus, 7. peatükk – intellektuaalomandit käsitlevad õigusaktid, 20. peatükk – ettevõtlus- ja tööstuspoliitika, 21. peatükk – üleeuroopalised võrgud, 23. peatükk – kohtusüsteem ja põhiõigused, 25. peatükk – teadus- ja arendustegevus, 26. peatükk – haridus ja kultuur) ning avatud on veel kolm peatükki (5. peatükk – riigihanked, 10. peatükk – infoühiskond ja meedia, 33. peatükk – finants- ja eelarvesätted);

| D. | arvestades, et iga riigi edasiminek Euroopa Liidu liikmeks saamisel põhineb saavutustel, nagu on rõhutatud uuendatud konsensuses laienemise suhtes; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et iga riigi edasiminek Euroopa Liidu liikmeks saamisel põhineb saavutustel, nagu on rõhutatud uuendatud konsensuses laienemise suhtes;

| E. | arvestades, et Island teeb Euroopa Majanduspiirkonna (EMP), Schengeni lepingute ja II Dublini määruse osalisena juba tihedat koostööd ELiga ning on juba vastu võtnud olulise osa liidu õigustikust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Island teeb Euroopa Majanduspiirkonna (EMP), Schengeni lepingute ja II Dublini määruse osalisena juba tihedat koostööd ELiga ning on juba vastu võtnud olulise osa liidu õigustikust;

| F. | arvestades, et Islandi ühinemisprotsessis tuleks täiel määral kaitsta ELi põhimõtteid ja õigustikku; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Islandi ühinemisprotsessis tuleks täiel määral kaitsta ELi põhimõtteid ja õigustikku;

| G. | arvestades, et Island annab Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi kaudu oma panuse Euroopa ühtekuuluvusse ja solidaarsusesse ning teeb ELiga koostööd rahuvalve- ja kriisiohjamisoperatsioonides; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Island annab Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi kaudu oma panuse Euroopa ühtekuuluvusse ja solidaarsusesse ning teeb ELiga koostööd rahuvalve- ja kriisiohjamisoperatsioonides;

| H. | arvestades, et majanduse tugevdamine ja eelarve konsolideerimine edenevad hästi, Islandi majandus paraneb vähehaaval ja SKP peaks aeglaselt taastuma; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et majanduse tugevdamine ja eelarve konsolideerimine edenevad hästi, Islandi majandus paraneb vähehaaval ja SKP peaks aeglaselt taastuma;

Üldised märkused

| 1. | tuletab meelde, et ELiga ühinemise üldiseks aluseks on Kopenhaageni kriteeriumid ja liidu integreerimisvõime; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et ELiga ühinemise üldiseks aluseks on Kopenhaageni kriteeriumid ja liidu integreerimisvõime;

| 2. | toetab Islandi edusamme ühinemisprotsessis; väljendab rahulolu selle üle, et ühinemisläbirääkimiste käigus on avatud üksteist peatükki ja neist kaheksa on ajutiselt suletud; peab oluliseks luua vajalikud tingimused, et ühinemisprotsess Islandiga lõpule viia ja tagada Islandi edukas ühinemine ELiga; |
| --- | --- |

2.

toetab Islandi edusamme ühinemisprotsessis; väljendab rahulolu selle üle, et ühinemisläbirääkimiste käigus on avatud üksteist peatükki ja neist kaheksa on ajutiselt suletud; peab oluliseks luua vajalikud tingimused, et ühinemisprotsess Islandiga lõpule viia ja tagada Islandi edukas ühinemine ELiga;

Poliitilised kriteeriumid

| 3. | tunneb heameelt väljavaate üle, et uueks ELi liikmesriigiks saab riik, millel on pika ajalooga ja tugev demokraatia traditsioon ja kodanikukultuur; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt väljavaate üle, et uueks ELi liikmesriigiks saab riik, millel on pika ajalooga ja tugev demokraatia traditsioon ja kodanikukultuur;

| 4. | võtab teadmiseks, et Islandil on tihedad ajaloolised sidemed Põhja-Euroopaga ning juba üle 60 aasta on kestnud edukas Euroopa-Atlandi koostöö; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et Islandil on tihedad ajaloolised sidemed Põhja-Euroopaga ning juba üle 60 aasta on kestnud edukas Euroopa-Atlandi koostöö;

| 5. | täheldab rahuloluga, et loodud on põhiseadusnõukogu ning käimas on Islandi põhiseaduse läbivaatamine, mille eesmärk on suurendada demokraatlikke tagatisi, tugevdada kontrollimehhanisme, parandada riiklike institutsioonide toimimist ning paremini kindlaks määrata nende ülesanded ja volitused; toetab pingutusi tugevdada Islandi parlamendi (Alþingi) rolli ja tõhusat toimimist, mistarvis tugevdatakse parlamendi järelevalve rolli ning suurendatakse seadusandluse läbipaistvust; |
| --- | --- |

5.

täheldab rahuloluga, et loodud on põhiseadusnõukogu ning käimas on Islandi põhiseaduse läbivaatamine, mille eesmärk on suurendada demokraatlikke tagatisi, tugevdada kontrollimehhanisme, parandada riiklike institutsioonide toimimist ning paremini kindlaks määrata nende ülesanded ja volitused; toetab pingutusi tugevdada Islandi parlamendi (Alþingi) rolli ja tõhusat toimimist, mistarvis tugevdatakse parlamendi järelevalve rolli ning suurendatakse seadusandluse läbipaistvust;

| 6. | võtab teadmiseks 31. detsembril 2011 Islandi valitsuses tehtud ümberkorraldused; on veendunud, et uus valitsus jätkab läbirääkimisi veelgi sihipärasema ja visama püüdlusega edendada ühinemisprotsessi; |
| --- | --- |

6.

võtab teadmiseks 31. detsembril 2011 Islandi valitsuses tehtud ümberkorraldused; on veendunud, et uus valitsus jätkab läbirääkimisi veelgi sihipärasema ja visama püüdlusega edendada ühinemisprotsessi;

| 7. | avaldab Islandile kiitust selle eest, et ta on edukalt kaitsnud inimõigusi ning taganud kõrgetasemelise koostöö inimõiguste kaitseks loodud rahvusvaheliste mehhanismidega; rõhutab, et Islandi ühinemine ELiga tugevdab veelgi liidu rolli inimõiguste ja põhivabaduste edendaja ja kaitsjana kogu maailmas; |
| --- | --- |

7.

avaldab Islandile kiitust selle eest, et ta on edukalt kaitsnud inimõigusi ning taganud kõrgetasemelise koostöö inimõiguste kaitseks loodud rahvusvaheliste mehhanismidega; rõhutab, et Islandi ühinemine ELiga tugevdab veelgi liidu rolli inimõiguste ja põhivabaduste edendaja ja kaitsjana kogu maailmas;

| 8. | hindab positiivselt suuri edusamme kohtusüsteemi sõltumatuse ja tõhususe tugevdamisel, samuti korruptsioonivastase poliitikaraamistiku tõhustamisel, mida on tunnustatud läbirääkimiste 23. peatüki ajutise sulgemisega; |
| --- | --- |

8.

hindab positiivselt suuri edusamme kohtusüsteemi sõltumatuse ja tõhususe tugevdamisel, samuti korruptsioonivastase poliitikaraamistiku tõhustamisel, mida on tunnustatud läbirääkimiste 23. peatüki ajutise sulgemisega;

| 9. | väljendab rahulolu ka 20. aprillil 2011. aastal Alþingi poolt vastu võetud uue meediaseaduse üle; innustab asjaomaseid parlamendikomisjone, mis moodustati 2011. aasta suvel, välja töötama kõnealuse valdkonna õigusraamistikku ning käsitlema omandi koondumist Islandi meediaturul ja Islandi riikliku ringhäälingu rolli reklaamiturul; |
| --- | --- |

9.

väljendab rahulolu ka 20. aprillil 2011. aastal Alþingi poolt vastu võetud uue meediaseaduse üle; innustab asjaomaseid parlamendikomisjone, mis moodustati 2011. aasta suvel, välja töötama kõnealuse valdkonna õigusraamistikku ning käsitlema omandi koondumist Islandi meediaturul ja Islandi riikliku ringhäälingu rolli reklaamiturul;

| 10. | kinnitab taas oma toetust Islandi moodsa meedia algatusele (Icelandic Modern Media Initiative) ning ootab selle ülekandmist õigusaktidesse ja kohtupraktikasse, mis annaks nii Islandile kui ka ELile tugeva positsiooni sõna- ja teabevabaduse õiguskaitse vallas; |
| --- | --- |

10.

kinnitab taas oma toetust Islandi moodsa meedia algatusele (Icelandic Modern Media Initiative) ning ootab selle ülekandmist õigusaktidesse ja kohtupraktikasse, mis annaks nii Islandile kui ka ELile tugeva positsiooni sõna- ja teabevabaduse õiguskaitse vallas;

| 11. | kordab oma nõudmist, et Islandi ametivõimud ühtlustaksid ELi kodanike õigusi seoses nende valimisõigusega Islandi kohalikel valimistel; |
| --- | --- |

11.

kordab oma nõudmist, et Islandi ametivõimud ühtlustaksid ELi kodanike õigusi seoses nende valimisõigusega Islandi kohalikel valimistel;

| 12. | võtab teadmiseks ELi liikmesust puudutavad poliitilised erimeelsused Islandi valitsuses ja parlamendis ning kõigi tähtsamate poliitiliste jõudude seas; soovitab vastu võtta ELiga ühinemise üldstrateegiad teatud valdkondades, eelkõige nendes, mida EMP ei hõlma; |
| --- | --- |

12.

võtab teadmiseks ELi liikmesust puudutavad poliitilised erimeelsused Islandi valitsuses ja parlamendis ning kõigi tähtsamate poliitiliste jõudude seas; soovitab vastu võtta ELiga ühinemise üldstrateegiad teatud valdkondades, eelkõige nendes, mida EMP ei hõlma;

| 13. | nendib rahuloluga, et oluline osa islandlasi on ühinemisläbirääkimiste jätkumise poolt; tunneb heameelt, et valitsus toetab hästi informeeritud ja tasakaalustatud arutelu ühinemisprotsessi üle ja et Islandi ühiskond osaleb ELi liikmesuse teemalistes avalikes aruteludes; on seisukohal, et Euroopa Liidu infokeskuse avamine Islandil võimaldab ELil anda Islandi kodanikele kõikvõimalikku teavet selle kohta, millised on ELi liikmesuse tagajärjed nii Islandi kui ka ELi jaoks; |
| --- | --- |

13.

nendib rahuloluga, et oluline osa islandlasi on ühinemisläbirääkimiste jätkumise poolt; tunneb heameelt, et valitsus toetab hästi informeeritud ja tasakaalustatud arutelu ühinemisprotsessi üle ja et Islandi ühiskond osaleb ELi liikmesuse teemalistes avalikes aruteludes; on seisukohal, et Euroopa Liidu infokeskuse avamine Islandil võimaldab ELil anda Islandi kodanikele kõikvõimalikku teavet selle kohta, millised on ELi liikmesuse tagajärjed nii Islandi kui ka ELi jaoks;

| 14. | peab väga oluliseks anda ELi kodanikele Islandi ühinemise tagajärgede kohta selget ja põhjalikku faktipõhist teavet; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema selle nimel jõupingutusi ning peab sama oluliseks kodanike murede ja küsimuste ärakuulamist ja nendega tegelemist, samuti kodanike huvidele ja seisukohtadele reageerimist; |
| --- | --- |

14.

peab väga oluliseks anda ELi kodanikele Islandi ühinemise tagajärgede kohta selget ja põhjalikku faktipõhist teavet; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema selle nimel jõupingutusi ning peab sama oluliseks kodanike murede ja küsimuste ärakuulamist ja nendega tegelemist, samuti kodanike huvidele ja seisukohtadele reageerimist;

Majanduslikud kriteeriumid

| 15. | tunneb heameelt asjaolu üle, et Islandil on tihedad majandussidemed ELiga ning et Island on üldiselt rahuldavalt täitnud oma kohustused tulenevalt EMPst ning on keskpika aja jooksul võimeline edukalt taluma pingelist konkurentsi ja turujõudude survet ELis, tingimusel et Island jätkab praeguste puudustega tegelemist asjakohase makromajanduspoliitika ja struktuurireformide abil; tuletab samas meelde, et EMP kohustusi on vaja täita täies ulatuses, nagu need on kindlaks määranud EFTA järelevalveamet; |
| --- | --- |

15.

tunneb heameelt asjaolu üle, et Islandil on tihedad majandussidemed ELiga ning et Island on üldiselt rahuldavalt täitnud oma kohustused tulenevalt EMPst ning on keskpika aja jooksul võimeline edukalt taluma pingelist konkurentsi ja turujõudude survet ELis, tingimusel et Island jätkab praeguste puudustega tegelemist asjakohase makromajanduspoliitika ja struktuurireformide abil; tuletab samas meelde, et EMP kohustusi on vaja täita täies ulatuses, nagu need on kindlaks määranud EFTA järelevalveamet;

| 16. | kutsub Islandi ametivõime üles tegelema ikka veel ulatusliku riikliku sekkumisega pangandussektoris; soovitab Islandi ametivõimudel, et nad riigi iseärasusi nõuetekohaselt arvesse võttes järk-järgult reformiksid ja avaksid sellised majandusharud nagu energeetika, lennutransport ja kalandus, mida jätkuvalt kaitstakse välismaise konkurentsi eest; toetab sellega seoses pingutusi heita rohkem valgust Islandi majandus- ja finantssüsteemi kokkuvarisemise põhjustele; rõhutab, et protektsionismi kõrvaldamine on majanduse kestliku arengu üks eeltingimus; |
| --- | --- |

16.

kutsub Islandi ametivõime üles tegelema ikka veel ulatusliku riikliku sekkumisega pangandussektoris; soovitab Islandi ametivõimudel, et nad riigi iseärasusi nõuetekohaselt arvesse võttes järk-järgult reformiksid ja avaksid sellised majandusharud nagu energeetika, lennutransport ja kalandus, mida jätkuvalt kaitstakse välismaise konkurentsi eest; toetab sellega seoses pingutusi heita rohkem valgust Islandi majandus- ja finantssüsteemi kokkuvarisemise põhjustele; rõhutab, et protektsionismi kõrvaldamine on majanduse kestliku arengu üks eeltingimus;

| 17. | avaldab Islandile kiitust selle eest, et ta on IMFiga edukalt lõpule viinud majanduse elavdamise kava, mille eesmärk oli eelarve konsolideerimine ja majanduse tugevdamine; |
| --- | --- |

17.

avaldab Islandile kiitust selle eest, et ta on IMFiga edukalt lõpule viinud majanduse elavdamise kava, mille eesmärk oli eelarve konsolideerimine ja majanduse tugevdamine;

| 18. | nendib rahuloluga juba saavutatud häid majandustulemusi ja finantssektoris toimuvaid ulatuslikke ümberkorraldusi ja reforme; soovitab Islandi ametivõimudel jätkata jõupingutuste tegemist tööpuuduse, eelkõige noorte tööpuuduse taseme vähendamiseks; |
| --- | --- |

18.

nendib rahuloluga juba saavutatud häid majandustulemusi ja finantssektoris toimuvaid ulatuslikke ümberkorraldusi ja reforme; soovitab Islandi ametivõimudel jätkata jõupingutuste tegemist tööpuuduse, eelkõige noorte tööpuuduse taseme vähendamiseks;

| 19. | tervitab vastuvõetud poliitilist avaldust Islandi poliitika kohta kuni aastani 2020 ning soovitab Islandi valitsusel toetada oma riigi väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid, hõlbustades nende osalemist rahvusvahelisel turul ning tehes neile piisavalt kättesaadavaks rahalised vahendid; |
| --- | --- |

19.

tervitab vastuvõetud poliitilist avaldust Islandi poliitika kohta kuni aastani 2020 ning soovitab Islandi valitsusel toetada oma riigi väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid, hõlbustades nende osalemist rahvusvahelisel turul ning tehes neile piisavalt kättesaadavaks rahalised vahendid;

| 20. | võtab teadmiseks, et Alþingi kiitis heaks kapitalikontrollide kaotamist käsitleva muudetud strateegia, mille Islandi ametivõimud koostasid IMFiga konsulteerides, ühtlasi võtab teadmiseks Islandi ja ELi vahel selles vallas toimuva konstruktiivse dialoogi; tuletab meelde, et kapitalikontrollide kaotamine on oluline nõue riigi ühinemisel Euroopa Liiduga; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks, et Alþingi kiitis heaks kapitalikontrollide kaotamist käsitleva muudetud strateegia, mille Islandi ametivõimud koostasid IMFiga konsulteerides, ühtlasi võtab teadmiseks Islandi ja ELi vahel selles vallas toimuva konstruktiivse dialoogi; tuletab meelde, et kapitalikontrollide kaotamine on oluline nõue riigi ühinemisel Euroopa Liiduga;

| 21. | tuletab meelde, et Icesave’i vaidlus on siiani lahendamata; rõhutab, et Icesave’i küsimus tuleb lahendada väljaspool ühinemisläbirääkimisi ja see ei tohi takistada Islandi ELiga ühinemise protsessi; võtab teadmiseks EFTA järelevalveameti otsuse pöörduda Icesave'i asjas EMP kohtusse ja Islandi ülemkohtu otsuse, millega kinnitati 6. oktoobril 2008. aastal vastu võetud erakorralise seaduse jõusse jäämine; hindab Islandi ametivõimude jätkuvat aktiivset tegutsemist selle vaidluse lahendamiseks ning väljendab rahulolu selle üle, et Landsbanki Íslands hf likvideerimisel on eelisvõlausaldajatele tehtud esimesed osalised tagasimaksed, mis moodustavad hinnanguliselt ühe kolmandiku tunnustatud eelisnõuete koguväärtusest; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde, et Icesave’i vaidlus on siiani lahendamata; rõhutab, et Icesave’i küsimus tuleb lahendada väljaspool ühinemisläbirääkimisi ja see ei tohi takistada Islandi ELiga ühinemise protsessi; võtab teadmiseks EFTA järelevalveameti otsuse pöörduda Icesave'i asjas EMP kohtusse ja Islandi ülemkohtu otsuse, millega kinnitati 6. oktoobril 2008. aastal vastu võetud erakorralise seaduse jõusse jäämine; hindab Islandi ametivõimude jätkuvat aktiivset tegutsemist selle vaidluse lahendamiseks ning väljendab rahulolu selle üle, et Landsbanki Íslands hf likvideerimisel on eelisvõlausaldajatele tehtud esimesed osalised tagasimaksed, mis moodustavad hinnanguliselt ühe kolmandiku tunnustatud eelisnõuete koguväärtusest;

Võime täita liikmesusest tulenevaid kohustusi

| 22. | kutsub Islandit üles tõhustama ettevalmistusi selleks, et viia oma seadused vastavusse ELi õigustikuga eelkõige valdkondades, mida EMP ei hõlma, ning tagama õigustiku rakendamise ja jõustamise ühinemiskuupäevaks; |
| --- | --- |

22.

kutsub Islandit üles tõhustama ettevalmistusi selleks, et viia oma seadused vastavusse ELi õigustikuga eelkõige valdkondades, mida EMP ei hõlma, ning tagama õigustiku rakendamise ja jõustamise ühinemiskuupäevaks;

| 23. | võtab teadmiseks sõelumisprotsessi tulemused; tervitab Islandi väljaöeldud eesmärki avada kõik läbirääkimispeatükid Taani eesistumise ajal; loodab, et ühinemisläbirääkimised edenevad praeguse eesistumise ajal edukalt, ning ühtlasi rõhutab vajadust täita avamiskriteeriumid seoses 11. peatüki – põllumajandus ja maaelu areng ja 22. peatükiga – regionaalpoliitika ja struktuurivahendite kooskõlastamine ning sulgemiskriteeriumid seoses järgimiste peatükkidega: 5. peatükk – riigihanked, 10. peatükk – infoühiskond ja meedia ning 33. peatükk – finants- ja eelarvesätted; |
| --- | --- |

23.

võtab teadmiseks sõelumisprotsessi tulemused; tervitab Islandi väljaöeldud eesmärki avada kõik läbirääkimispeatükid Taani eesistumise ajal; loodab, et ühinemisläbirääkimised edenevad praeguse eesistumise ajal edukalt, ning ühtlasi rõhutab vajadust täita avamiskriteeriumid seoses 11. peatüki – põllumajandus ja maaelu areng ja 22. peatükiga – regionaalpoliitika ja struktuurivahendite kooskõlastamine ning sulgemiskriteeriumid seoses järgimiste peatükkidega: 5. peatükk – riigihanked, 10. peatükk – infoühiskond ja meedia ning 33. peatükk – finants- ja eelarvesätted;

| 24. | hindab positiivselt Islandi ministeeriumide käimasolevat konsolideerimist, tunnistab Islandi haldusasutuste tõhusust ja professionaalsust ning toetab üldist eesmärki tõhustada Islandi ministeeriumide haldus- ja kooskõlastamissuutlikkust; |
| --- | --- |

24.

hindab positiivselt Islandi ministeeriumide käimasolevat konsolideerimist, tunnistab Islandi haldusasutuste tõhusust ja professionaalsust ning toetab üldist eesmärki tõhustada Islandi ministeeriumide haldus- ja kooskõlastamissuutlikkust;

| 25. | väljendab heameelt jõupingutuste üle tegeleda institutsionaalsete puudujääkidega finantssektoris ning edusammude üle tugevdada reguleerivat ja järelevalvealast tegevust panganduses; |
| --- | --- |

25.

väljendab heameelt jõupingutuste üle tegeleda institutsionaalsete puudujääkidega finantssektoris ning edusammude üle tugevdada reguleerivat ja järelevalvealast tegevust panganduses;

| 26. | võttes arvesse asjaolu, et nii ELi ühine kalanduspoliitika kui ka Islandi kalanduspoliitika on praegu läbivaatamisel, kutsub Islandit ja ELi üles lähenema sellele läbirääkimiste peatükile konstruktiivselt, et kohaldatava õigustiku raames jõuda vastastikku rahuldava lahenduseni kalavarude säästva majandamise ja kasutamise osas; |
| --- | --- |

26.

võttes arvesse asjaolu, et nii ELi ühine kalanduspoliitika kui ka Islandi kalanduspoliitika on praegu läbivaatamisel, kutsub Islandit ja ELi üles lähenema sellele läbirääkimiste peatükile konstruktiivselt, et kohaldatava õigustiku raames jõuda vastastikku rahuldava lahenduseni kalavarude säästva majandamise ja kasutamise osas;

| 27. | peab oluliseks ettevalmistusi vajalike haldusstruktuuride piisavaks kohandamiseks, nii et Island saaks ELiga ühinemise päevast alates täielikult osaleda ühises põllumajanduspoliitikas, samas tuleks arvestada nii Islandi põllumajanduse eripärade, eelkõige mis puudutab Islandi praegust omavarustatust toiduainetega, kui ka ELi ühise põllumajanduspoliitika käimasoleva reformiga; |
| --- | --- |

27.

peab oluliseks ettevalmistusi vajalike haldusstruktuuride piisavaks kohandamiseks, nii et Island saaks ELiga ühinemise päevast alates täielikult osaleda ühises põllumajanduspoliitikas, samas tuleks arvestada nii Islandi põllumajanduse eripärade, eelkõige mis puudutab Islandi praegust omavarustatust toiduainetega, kui ka ELi ühise põllumajanduspoliitika käimasoleva reformiga;

| 28. | väljendab kahetsust selle üle, et nelja rannikuriigi – Islandi, ELi, Norra ja Fääri saarte äsjasel kohtumisel Põhja-Atlandi makrellivarude haldamise teemal 2012. aastal kokkulepet ei saavutatud, ning kutsub kõiki rannikuäärseid riike üles jätkama uue hooga läbirääkimisi, et jõuda makrellivarude küsimuses kokkuleppele, mille aluseks oleksid realistlikud ettepanekud, mis on kooskõlas ajalooliste õiguste ja Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu soovitusega ning mis kindlustaksid kalavarud ka tulevikus, aitaksid kaitsta ja säilitada töökohti pelaagilise püügi sektoris ning tagaksid pikaajalise ja jätkusuutliku kalanduse; võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku kaubandusmeetmete kohta, et võidelda kalavarude mittesäästva püügi vastu; |
| --- | --- |

28.

väljendab kahetsust selle üle, et nelja rannikuriigi – Islandi, ELi, Norra ja Fääri saarte äsjasel kohtumisel Põhja-Atlandi makrellivarude haldamise teemal 2012. aastal kokkulepet ei saavutatud, ning kutsub kõiki rannikuäärseid riike üles jätkama uue hooga läbirääkimisi, et jõuda makrellivarude küsimuses kokkuleppele, mille aluseks oleksid realistlikud ettepanekud, mis on kooskõlas ajalooliste õiguste ja Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu soovitusega ning mis kindlustaksid kalavarud ka tulevikus, aitaksid kaitsta ja säilitada töökohti pelaagilise püügi sektoris ning tagaksid pikaajalise ja jätkusuutliku kalanduse; võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku kaubandusmeetmete kohta, et võidelda kalavarude mittesäästva püügi vastu;

| 29. | on veendunud, et Island, kes saab peaaegu kogu oma energia taastuvatest energiaallikatest, võib anda väärtusliku panuse ELi poliitikasse tänu oma kogemusele taastuvenergia valdkonnas, eelkõige mis puudutab geotermilise energia kasutust, keskkonnakaitset ja meetmeid kliimamuutuse leevendamiseks; on ühtlasi veendunud, et tihedamal koostööl selles valdkonnas võib olla positiivne mõju investeerimisele ning seega nii Islandi kui ka ELi majanduse ja tööhõive olukorrale; |
| --- | --- |

29.

on veendunud, et Island, kes saab peaaegu kogu oma energia taastuvatest energiaallikatest, võib anda väärtusliku panuse ELi poliitikasse tänu oma kogemusele taastuvenergia valdkonnas, eelkõige mis puudutab geotermilise energia kasutust, keskkonnakaitset ja meetmeid kliimamuutuse leevendamiseks; on ühtlasi veendunud, et tihedamal koostööl selles valdkonnas võib olla positiivne mõju investeerimisele ning seega nii Islandi kui ka ELi majanduse ja tööhõive olukorrale;

| 30. | märgib siiski, et ELi ja Islandi vahel püsivad lahkarvamused mereelustiku haldamise, eriti vaalapüügiga seotud küsimustes; juhib tähelepanu asjaolule, et vaalapüügi keeld on ELi õigustiku osa, ning nõuab laiemat mõttevahetust vaalapüügi ja vaalatoodetega kauplemise lõpetamise teemal; |
| --- | --- |

30.

märgib siiski, et ELi ja Islandi vahel püsivad lahkarvamused mereelustiku haldamise, eriti vaalapüügiga seotud küsimustes; juhib tähelepanu asjaolule, et vaalapüügi keeld on ELi õigustiku osa, ning nõuab laiemat mõttevahetust vaalapüügi ja vaalatoodetega kauplemise lõpetamise teemal;

| 31. | tunneb heameelt Islandi jätkuva toetuse üle ÜJKP tsiviiloperatsioonidele ning selle üle, et Island on saavutanud vastavuse suurema osa ÜVJP valdkonna deklaratsioonide ja otsustega; rõhutab, et ühinemiseelse protsessi osana oodatakse Islandilt, et ta kooskõlastaks oma seisukohad ELiga kõigis rahvusvahelistes organisatsioonides, sealhulgas WTOs; |
| --- | --- |

31.

tunneb heameelt Islandi jätkuva toetuse üle ÜJKP tsiviiloperatsioonidele ning selle üle, et Island on saavutanud vastavuse suurema osa ÜVJP valdkonna deklaratsioonide ja otsustega; rõhutab, et ühinemiseelse protsessi osana oodatakse Islandilt, et ta kooskõlastaks oma seisukohad ELiga kõigis rahvusvahelistes organisatsioonides, sealhulgas WTOs;

Piirkondlik koostöö

| 32. | on seisukohal, et Islandi ühinemine ELiga suurendaks tunduvalt liidu väljavaateid täita Põhja-Euroopas ja Arktika piirkonnas aktiivsemat ja konstruktiivsemat rolli ning aidata seeläbi kaasa mitmepoolsele haldamisele ja kestlikele poliitilistele lahendustele selles piirkonnas, kuna Arktika keskkonnaprobleemid on ühine mure; on veendunud, et Islandist võiks saada strateegiline sillapea selles piirkonnas ja tema ühinemine ELiga tugevdaks veelgi Euroopa esindatust Arktika Nõukogus; |
| --- | --- |

32.

on seisukohal, et Islandi ühinemine ELiga suurendaks tunduvalt liidu väljavaateid täita Põhja-Euroopas ja Arktika piirkonnas aktiivsemat ja konstruktiivsemat rolli ning aidata seeläbi kaasa mitmepoolsele haldamisele ja kestlikele poliitilistele lahendustele selles piirkonnas, kuna Arktika keskkonnaprobleemid on ühine mure; on veendunud, et Islandist võiks saada strateegiline sillapea selles piirkonnas ja tema ühinemine ELiga tugevdaks veelgi Euroopa esindatust Arktika Nõukogus;

| 33. | peab positiivseks Islandi osalemist Põhjamaade Nõukogus ja Läänemeremaade Nõukogus ning ELi põhjamõõtme poliitikas, Barentsi Euroarktilises Nõukogus ja Arktika Nõukogus, samuti Põhja- ja Baltimaade koostöös (NB8); on seisukohal, et Alþingis 2011. aasta märtsis vastu võetud resolutsioon Islandi Kaug-Põhja poliitika kohta tugevdas Islandi valmidust täita üldises plaanis aktiivset rolli Arktika piirkonnas; |
| --- | --- |

33.

peab positiivseks Islandi osalemist Põhjamaade Nõukogus ja Läänemeremaade Nõukogus ning ELi põhjamõõtme poliitikas, Barentsi Euroarktilises Nõukogus ja Arktika Nõukogus, samuti Põhja- ja Baltimaade koostöös (NB8); on seisukohal, et Alþingis 2011. aasta märtsis vastu võetud resolutsioon Islandi Kaug-Põhja poliitika kohta tugevdas Islandi valmidust täita üldises plaanis aktiivset rolli Arktika piirkonnas;

| 34. | rõhutab vajadust Euroopa Liidu tulemuslikuma ja kooskõlastatuma Arktika-poliitika järele ning väljendab arvamust, et Islandi ühinemine ELiga tugevdaks nii ELi mõju Arktikas kui ka liidu välispoliitika Põhja-Atlandi mõõdet; |
| --- | --- |

34.

rõhutab vajadust Euroopa Liidu tulemuslikuma ja kooskõlastatuma Arktika-poliitika järele ning väljendab arvamust, et Islandi ühinemine ELiga tugevdaks nii ELi mõju Arktikas kui ka liidu välispoliitika Põhja-Atlandi mõõdet;

*

* *

| 35. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Alþingi esimehele ja Islandi valitsusele. |
| --- | --- |

35.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Alþingi esimehele ja Islandi valitsusele.

---

(1)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 73.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0150.

---

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/66 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/66

---

Kolmapäev, 14. märts 2012Laienemisaruanne Bosnia ja Hertsegoviina kohta

P7_TA(2012)0085

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta resolutsioon Bosnia ja Hertsegoviina 2011. aasta eduaruande (2011/2888(RSP)) kohta

2013/C 251 E/12

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, mis allkirjastati ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel 16. juunil 2008. aastal ning mille ratifitseerisid kõik ELi liikmesriigid ning Bosnia ja Hertsegoviina, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, mis allkirjastati ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel 16. juunil 2008. aastal ning mille ratifitseerisid kõik ELi liikmesriigid ning Bosnia ja Hertsegoviina,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsust 2008/211/EÜ, millega sätestatakse Bosnia ja Hertsegoviinaga loodud Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/55/EÜ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsust 2008/211/EÜ, millega sätestatakse Bosnia ja Hertsegoviinaga loodud Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/55/EÜ (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 18. juuli 2011. aasta otsust 2011/426/ÜVJP, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Bosnias ja Hertsegoviinas (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. juuli 2011. aasta otsust 2011/426/ÜVJP, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Bosnias ja Hertsegoviinas (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 21. märtsi 2011. aasta, 10. oktoobri 2011. aasta ja 5. detsembri 2011. aasta järeldusi Bosnia ja Hertsegoviina kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. märtsi 2011. aasta, 10. oktoobri 2011. aasta ja 5. detsembri 2011. aasta järeldusi Bosnia ja Hertsegoviina kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded 2011. ja 2012. aastal” (COM(2011)0666) ning 12. oktoobril 2011. aastal vastu võetud Bosnia ja Hertsegoviina 2011. aasta eduaruannet (SEC(2011)1206), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded 2011. ja 2012. aastal” (COM(2011)0666) ning 12. oktoobril 2011. aastal vastu võetud Bosnia ja Hertsegoviina 2011. aasta eduaruannet (SEC(2011)1206),

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni olukorra kohta Bosnias ja Hertsegoviinas (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni olukorra kohta Bosnias ja Hertsegoviinas (3),

| — | võttes arvesse 19.–20. detsembril 2011. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Parlamendi ning Bosnia ja Hertsegoviina Parlamentaarse Assamblee 13. parlamentidevahelise kohtumise ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19.–20. detsembril 2011. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Parlamendi ning Bosnia ja Hertsegoviina Parlamentaarse Assamblee 13. parlamentidevahelise kohtumise ühisavaldust,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa Liit toetab jätkuvalt suveräänset ja ühendatud Bosniat ja Hertsegoviinat; arvestades, et riigi edasimineku kiirendamine ELiga ühinemise suunas ja seeläbi kõigi elanike elukvaliteedi tõstmisele kaasaaitamine on ELi üks poliitikaeesmärke; arvestades, et edasiminek eeldab kõigil tasanditel toimivaid institutsioone ning riigi poliitiliste juhtide pühendumust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit toetab jätkuvalt suveräänset ja ühendatud Bosniat ja Hertsegoviinat; arvestades, et riigi edasimineku kiirendamine ELiga ühinemise suunas ja seeläbi kõigi elanike elukvaliteedi tõstmisele kaasaaitamine on ELi üks poliitikaeesmärke; arvestades, et edasiminek eeldab kõigil tasanditel toimivaid institutsioone ning riigi poliitiliste juhtide pühendumust;

| B. | arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina tulevik on seotud Euroopa Liiduga, ja arvestades, et ELi liikmeks saamise väljavaade on riigi elanike jaoks üks peamisi ühendavaid tegureid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina tulevik on seotud Euroopa Liiduga, ja arvestades, et ELi liikmeks saamise väljavaade on riigi elanike jaoks üks peamisi ühendavaid tegureid;

| C. | arvestades, et peamine vastutus eduka ühinemise eest ELiga lasub sellel potentsiaalsel kandidaatriigil endal ja ettevalmistused tuleb ellu viia peamiselt neil, kes on kodanike poolt valitud ja nende ees aru annavad, võttes aluseks ühise nägemuse riigi pakilistele poliitilistele, majandus- ja sotsiaalprobleemidele lahenduse leidmise kohta; arvestades, et Bosnial ja Hertsegoviinal on väljavaade saada ELi liikmeks ainult ühe riigina ning et riigi institutsioonide nõrgendamine jätab kõik kodanikud ilma võimalusest saada ELiga integreerumisest tulenevat kasu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et peamine vastutus eduka ühinemise eest ELiga lasub sellel potentsiaalsel kandidaatriigil endal ja ettevalmistused tuleb ellu viia peamiselt neil, kes on kodanike poolt valitud ja nende ees aru annavad, võttes aluseks ühise nägemuse riigi pakilistele poliitilistele, majandus- ja sotsiaalprobleemidele lahenduse leidmise kohta; arvestades, et Bosnial ja Hertsegoviinal on väljavaade saada ELi liikmeks ainult ühe riigina ning et riigi institutsioonide nõrgendamine jätab kõik kodanikud ilma võimalusest saada ELiga integreerumisest tulenevat kasu;

| D. | arvestades, et erakondade juhtidel õnnestus pärast umbes viisteist kuud kestnud poliitilist ummikseisu jõuda riigi uue valitsuse suhtes põhimõttelisele kokkuleppele ja valitsus on nüüdseks moodustatud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et erakondade juhtidel õnnestus pärast umbes viisteist kuud kestnud poliitilist ummikseisu jõuda riigi uue valitsuse suhtes põhimõttelisele kokkuleppele ja valitsus on nüüdseks moodustatud;

| E. | arvestades, et poliitiline ja institutsiooniline seisak ei ole võimaldanud ellu viia riigi ELile lähendamiseks vajalikke reforme, eeskätt kõige vajalikumates valdkondades riigi ülesehitamise, valitsemise, õigusriigi põhimõtete rakendamise ja ELi standarditega ühtlustamise vallas; arvestades, et keskvalitsuse puudumine on mõjutanud ka suutlikkust võtta vastu ühtne majandus- ja fiskaalpoliitika; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et poliitiline ja institutsiooniline seisak ei ole võimaldanud ellu viia riigi ELile lähendamiseks vajalikke reforme, eeskätt kõige vajalikumates valdkondades riigi ülesehitamise, valitsemise, õigusriigi põhimõtete rakendamise ja ELi standarditega ühtlustamise vallas; arvestades, et keskvalitsuse puudumine on mõjutanud ka suutlikkust võtta vastu ühtne majandus- ja fiskaalpoliitika;

| F. | arvestades, et põhiseaduse reform on reformidest kõige olulisem, et kujundada Bosniast ja Hertsegoviinast tõhus ja igati toimiv riik; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et põhiseaduse reform on reformidest kõige olulisem, et kujundada Bosniast ja Hertsegoviinast tõhus ja igati toimiv riik;

| G. | arvestades, et eri valitsustasanditega riigis on vaja eri toimijate tegevus tõhusalt kooskõlastada ning üksmeele tugevdamiseks on vaja siirast koostööd; arvestades, et ükski kooskõlastusmehhanism ei suuda siiski asendada väga vajalikku poliitilist tahet; arvestades, et koostöö võib anda käegakatsutavaid tulemusi kõigi kodanike heaks, nagu on näidanud viisanõude kaotamine, kuid paljudel juhtudel jääb vajalik kooskõlastamine puudulikuks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et eri valitsustasanditega riigis on vaja eri toimijate tegevus tõhusalt kooskõlastada ning üksmeele tugevdamiseks on vaja siirast koostööd; arvestades, et ükski kooskõlastusmehhanism ei suuda siiski asendada väga vajalikku poliitilist tahet; arvestades, et koostöö võib anda käegakatsutavaid tulemusi kõigi kodanike heaks, nagu on näidanud viisanõude kaotamine, kuid paljudel juhtudel jääb vajalik kooskõlastamine puudulikuks;

| H. | arvestades, et tugevdatud positsiooniga ELi eriesindaja ja delegatsiooni juhi poliitilised eesmärgid hõlmavad nõustamist ja poliitilise protsessi hõlbustamist ning liidu tegevuse järjepidevuse ja ühtsuse tagamist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tugevdatud positsiooniga ELi eriesindaja ja delegatsiooni juhi poliitilised eesmärgid hõlmavad nõustamist ja poliitilise protsessi hõlbustamist ning liidu tegevuse järjepidevuse ja ühtsuse tagamist;

| I. | arvestades, et kohtusüsteemi keeruline struktuur, riikliku ülemkohtu puudumine, nelja üksteisest erineva riigisisese jurisdiktsiooni ühtlustamatus, poliitiline sekkumine kohtusüsteemi ning rünnakud riiklike kohtuasutuste pädevuse vastu kahjustavad kohtute tööd ning pidurdavad reformipüüdeid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kohtusüsteemi keeruline struktuur, riikliku ülemkohtu puudumine, nelja üksteisest erineva riigisisese jurisdiktsiooni ühtlustamatus, poliitiline sekkumine kohtusüsteemi ning rünnakud riiklike kohtuasutuste pädevuse vastu kahjustavad kohtute tööd ning pidurdavad reformipüüdeid;

| J. | arvestades, et 2003. aastal loodud ELi politseimissiooni on pikendatud 30. juunini 2012 eesmärgiga asendada selle tegevus tulevikus liidu vahenditega ning ELi eriesindaja büroo strateegilise nõuandepädevuse loomisega õiguskaitse ja kriminaalõiguse valdkonnas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2003. aastal loodud ELi politseimissiooni on pikendatud 30. juunini 2012 eesmärgiga asendada selle tegevus tulevikus liidu vahenditega ning ELi eriesindaja büroo strateegilise nõuandepädevuse loomisega õiguskaitse ja kriminaalõiguse valdkonnas;

| K. | arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina abistab sõjakuritegude üle peetavate kohtuprotsesside ja apellatsioonide osas ning teeb koostööd seoses üleantud kohtuasjadega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina abistab sõjakuritegude üle peetavate kohtuprotsesside ja apellatsioonide osas ning teeb koostööd seoses üleantud kohtuasjadega;

| L. | arvestades, et korruptsioon pärsib ikka veel tugevasti riigi sotsiaalmajanduslikku ja poliitilist arengut; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et korruptsioon pärsib ikka veel tugevasti riigi sotsiaalmajanduslikku ja poliitilist arengut;

| M. | arvestades, et inimkaubandus on tõsine kuritegu ja sellega rikutakse jõhkralt inimõigusi; arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina on inimkaubanduse, eriti naiste ja lastega kaubitsemise lähte-, transiidi- ja sihtriik; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et inimkaubandus on tõsine kuritegu ja sellega rikutakse jõhkralt inimõigusi; arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina on inimkaubanduse, eriti naiste ja lastega kaubitsemise lähte-, transiidi- ja sihtriik;

| N. | arvestades, et eelkõige noorte töövõimaluste puudumine takistab riigi arengut ja suurendab sotsiaalset rahulolematust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et eelkõige noorte töövõimaluste puudumine takistab riigi arengut ja suurendab sotsiaalset rahulolematust;

| O. | arvestades, et koostöö piirkonna muude riikidega on püsiva rahu ning Bosnia ja Hertsegoviina ja Lääne-Balkani riikide leppimise eeltingimus; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et koostöö piirkonna muude riikidega on püsiva rahu ning Bosnia ja Hertsegoviina ja Lääne-Balkani riikide leppimise eeltingimus;

Üldised märkused

| 1. | väljendab heameelt riigi uue valitsuse moodustamise üle pärast erakondade juhtide kokkulepet mitmes tähtsas küsimuses; nõuab kokkuleppe täielikku rakendamist ja aktuaalsete probleemide lahendamist, sh 2012. aasta riigieelarve vastuvõtmist ja riigiasutuste direktorite ametisse nimetamist; kutsub poliitilist juhtkonda lähtuma nimetatud edusammudest, mis võivad anda uue hoo ELiga ühinemise protsessile, ja uuesti alustama konstruktiivset dialoogi ka muude tähtsate reformide üle; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt riigi uue valitsuse moodustamise üle pärast erakondade juhtide kokkulepet mitmes tähtsas küsimuses; nõuab kokkuleppe täielikku rakendamist ja aktuaalsete probleemide lahendamist, sh 2012. aasta riigieelarve vastuvõtmist ja riigiasutuste direktorite ametisse nimetamist; kutsub poliitilist juhtkonda lähtuma nimetatud edusammudest, mis võivad anda uue hoo ELiga ühinemise protsessile, ja uuesti alustama konstruktiivset dialoogi ka muude tähtsate reformide üle;

| 2. | tunneb muret Bosnia ja Hertsegoviina kui ELi potentsiaalse kandidaatriigi stabiliseerumises ja sotsiaalmajanduslikus arengus saavutatud väheste edusammude pärast; on siiski seisukohal, et võimaliku ühinemise suhtes ELiga, millest Bosnia ja Hertsegoviina elanikud kasu saaksid, on võimalik edu saavutada, kui edasistes meetmetes juhindutakse sellistest põhimõtetest nagu otsusekindlus, poliitiline vastutus, valmisolek kompromissideks ja ühine nägemus riigi tulevikust; julgustab Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutusi astuma järgmisi konkreetseid samme, et suunata riik kindlalt tagasi ELiga ühinemise teele; |
| --- | --- |

2.

tunneb muret Bosnia ja Hertsegoviina kui ELi potentsiaalse kandidaatriigi stabiliseerumises ja sotsiaalmajanduslikus arengus saavutatud väheste edusammude pärast; on siiski seisukohal, et võimaliku ühinemise suhtes ELiga, millest Bosnia ja Hertsegoviina elanikud kasu saaksid, on võimalik edu saavutada, kui edasistes meetmetes juhindutakse sellistest põhimõtetest nagu otsusekindlus, poliitiline vastutus, valmisolek kompromissideks ja ühine nägemus riigi tulevikust; julgustab Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutusi astuma järgmisi konkreetseid samme, et suunata riik kindlalt tagasi ELiga ühinemise teele;

| 3. | tuletab kõigile poliitiliste jõudude esindajatele meelde, et ELiga integreerumisele eelnevad reformid toimuvad Bosnia ja Hertsegoviina elanike huvides ning et esindajatel on oma kodanike ees kohustus leida kompromisse, tagada tõhus kooskõlastamine ning leppida kokku reformides ja need ellu viia; tuletab meelde, et toimiv riik ning toimiv valitsus ja haldussüsteem on samuti tingimused, mis tuleb täita, et ELiga ühinemise taotlus rahuldataks; nõuab tungivalt, et kõik poliitilised jõud võtaksid endale kohustuse teha vajalikud muudatused põhiseaduses, saavutada muude tähtsamate reformide elluviimine ja keskenduda stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumiseks vajalike tingimuste loomisele; rõhutab, et kohalik osalus ja poliitiliste kohustuste võtmine on igasuguse ELi rahalise abi eduka kasutamise eeltingimus; kutsub seda eesmärki silmas pidades riigi ametivõime üles looma vajalikku struktuuri ühinemiseelse abi rahastamisvahendi detsentraliseeritud juhtimiseks; rõhutab vajadust tõhustada kooskõlastusmehhanisme eelkõige ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames antava ELi tulevase rahalise abi kavandamiseks; |
| --- | --- |

3.

tuletab kõigile poliitiliste jõudude esindajatele meelde, et ELiga integreerumisele eelnevad reformid toimuvad Bosnia ja Hertsegoviina elanike huvides ning et esindajatel on oma kodanike ees kohustus leida kompromisse, tagada tõhus kooskõlastamine ning leppida kokku reformides ja need ellu viia; tuletab meelde, et toimiv riik ning toimiv valitsus ja haldussüsteem on samuti tingimused, mis tuleb täita, et ELiga ühinemise taotlus rahuldataks; nõuab tungivalt, et kõik poliitilised jõud võtaksid endale kohustuse teha vajalikud muudatused põhiseaduses, saavutada muude tähtsamate reformide elluviimine ja keskenduda stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumiseks vajalike tingimuste loomisele; rõhutab, et kohalik osalus ja poliitiliste kohustuste võtmine on igasuguse ELi rahalise abi eduka kasutamise eeltingimus; kutsub seda eesmärki silmas pidades riigi ametivõime üles looma vajalikku struktuuri ühinemiseelse abi rahastamisvahendi detsentraliseeritud juhtimiseks; rõhutab vajadust tõhustada kooskõlastusmehhanisme eelkõige ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames antava ELi tulevase rahalise abi kavandamiseks;

| 4. | on kindlalt veendunud, et keskse riigivõimu tugevdamine ei tähenda föderaalsete haldusüksuste nõrgestamist, vaid sellega luuakse tingimused tõhusa keskvalitsuse loomiseks, mis koostöös valitsuse eri tasanditega on suuteline kogu riiki ELiga ühinemiseks ette valmistama; rõhutab seetõttu vajadust tugevdada haldussuutlikkust kõikidel ELi küsimustega tegelevatel valitsustasanditel ning kooskõlastamistegevust asjakohaste asutuste vahel ELi finantsabi kavandamisel ja kõigis sektorites, kus tuleb üle võtta ELi õigusaktid; |
| --- | --- |

4.

on kindlalt veendunud, et keskse riigivõimu tugevdamine ei tähenda föderaalsete haldusüksuste nõrgestamist, vaid sellega luuakse tingimused tõhusa keskvalitsuse loomiseks, mis koostöös valitsuse eri tasanditega on suuteline kogu riiki ELiga ühinemiseks ette valmistama; rõhutab seetõttu vajadust tugevdada haldussuutlikkust kõikidel ELi küsimustega tegelevatel valitsustasanditel ning kooskõlastamistegevust asjakohaste asutuste vahel ELi finantsabi kavandamisel ja kõigis sektorites, kus tuleb üle võtta ELi õigusaktid;

| 5. | mõistab hukka ässitava retoorika ja tegevuse, mis kahjustab rahvustevahelist lepitusprotsessi ja riigistruktuuride toimimist; |
| --- | --- |

5.

mõistab hukka ässitava retoorika ja tegevuse, mis kahjustab rahvustevahelist lepitusprotsessi ja riigistruktuuride toimimist;

ELi suurem kohalolek

| 6. | väljendab heameelt ELi üldise Bosnia ja Hertsegoviina strateegia üle, sealhulgas ELi suurema kohaloleku üle Bosnias ja Hertsegoviinas seeläbi, et seal loodi ELi eriesindaja ja delegatsiooni juhi kaksikmandaadiga tugevam ELi esindatus; tunnustab ELi eriesindajat ja delegatsiooni juhti Bosnia ja Hertsegoviina toetamise eest ELiga seotud küsimustes ja kohaliku vastutustunde loomise eest ELiga ühinemise protsessis; toetab ELi eriesindajat ja delegatsiooni juhti täielikult tema püüdlustes aidata Bosnia ja Hertsegoviina asutustel suunata ELiga ühinemine liidu tegevuse järjepidevuse, koordineerituse ja ühtsuse tagamise kaudu poliitilise protsessi keskmesse; nõuab tungivalt, et kõik poliitilised jõud teeksid selles küsimuses ELi eriesindajaga tihedat koostööd; tuletab meelde, et ELi tugevdatud kohaloleku rakendamiseks on vaja selgeid ja kõikehõlmavaid strateegiaid probleemide lahendamiseks ning samal ajal kõikide ELi liikmesriikide kindlat ja ühtset toetust ELi eriesindajale ja delegatsiooni juhile; märgib sellega seoses, et EL peab eraldama asjakohased vahendid, sealhulgas töötajad, et võimaldada ELi eriesindaja ja delegatsiooni kohalolu kogu riigis ja seatud eesmärkide saavutamine; |
| --- | --- |

6.

väljendab heameelt ELi üldise Bosnia ja Hertsegoviina strateegia üle, sealhulgas ELi suurema kohaloleku üle Bosnias ja Hertsegoviinas seeläbi, et seal loodi ELi eriesindaja ja delegatsiooni juhi kaksikmandaadiga tugevam ELi esindatus; tunnustab ELi eriesindajat ja delegatsiooni juhti Bosnia ja Hertsegoviina toetamise eest ELiga seotud küsimustes ja kohaliku vastutustunde loomise eest ELiga ühinemise protsessis; toetab ELi eriesindajat ja delegatsiooni juhti täielikult tema püüdlustes aidata Bosnia ja Hertsegoviina asutustel suunata ELiga ühinemine liidu tegevuse järjepidevuse, koordineerituse ja ühtsuse tagamise kaudu poliitilise protsessi keskmesse; nõuab tungivalt, et kõik poliitilised jõud teeksid selles küsimuses ELi eriesindajaga tihedat koostööd; tuletab meelde, et ELi tugevdatud kohaloleku rakendamiseks on vaja selgeid ja kõikehõlmavaid strateegiaid probleemide lahendamiseks ning samal ajal kõikide ELi liikmesriikide kindlat ja ühtset toetust ELi eriesindajale ja delegatsiooni juhile; märgib sellega seoses, et EL peab eraldama asjakohased vahendid, sealhulgas töötajad, et võimaldada ELi eriesindaja ja delegatsiooni kohalolu kogu riigis ja seatud eesmärkide saavutamine;

| 7. | kutsub rahvusvahelist üldsust kaaluma ja leidma lahendusi rahu tagamise nõukogu juhtorgani nn 5+2 tegevuskava elluviimiseks, et luua tingimused kõrge esindaja büroo sulgemiseks, eesmärgiga suurendada kohalikku osalemist ja vastutustunnet, pidades seejuures silmas, et taolised sammud ei kahjustaks riigi stabiilsust ning hädavajalike reformide kiirust ja tulemusi; tuletab sellega seoses meelde, et Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimud peavad lahendama riigivara ja kaitsejõudude vara küsimuse; |
| --- | --- |

7.

kutsub rahvusvahelist üldsust kaaluma ja leidma lahendusi rahu tagamise nõukogu juhtorgani nn 5+2 tegevuskava elluviimiseks, et luua tingimused kõrge esindaja büroo sulgemiseks, eesmärgiga suurendada kohalikku osalemist ja vastutustunnet, pidades seejuures silmas, et taolised sammud ei kahjustaks riigi stabiilsust ning hädavajalike reformide kiirust ja tulemusi; tuletab sellega seoses meelde, et Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimud peavad lahendama riigivara ja kaitsejõudude vara küsimuse;

| 8. | märgib rahuloluga ELi politseimissiooni (EUPM) ja EUFORi operatsiooni Althea märkimisväärset panust Bosnia ja Hertsegoviina stabiilsuse ja julgeoleku tagamisse ning peab neid ELi Bosnia ja Hertsegoviina tugevdatud üldstrateegia tähtsateks elementideks; tunnustab EUPMi saavutusi Bosnia ja Hertsegoviina õiguskaitse- ja kohtuasutuste toetamisel võitluses organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga; võtab teadmiseks kokkuleppe EUPM 2012. aasta juuni lõpuks sulgeda; tuletab meelde vajadust asendada EUPMi töö nõuetekohaselt ühinemiseelse abi rahastamisvahendist rahastatavate abiprojektidega ning ELi eriesindaja büroo strateegilise nõuandepädevusega õiguskaitse ja kriminaalõiguse valdkonnas; väljendab heameelt Althea operatiivse sõjalise rolli üle, mille eesmärk on toetada Bosnia ja Hertsegoviina püüdlusi säilitada ÜRO uuendatud mandaadi raames ohutu ja turvaline keskkond; rõhutab siiski, et kohaliku osalemise ja suutlikkuse suurendamiseks tuleb Bosnia ja Hertsegoviina julgeolekujõudude oskusi ja professionaalsust veelgi parandada; |
| --- | --- |

8.

märgib rahuloluga ELi politseimissiooni (EUPM) ja EUFORi operatsiooni Althea märkimisväärset panust Bosnia ja Hertsegoviina stabiilsuse ja julgeoleku tagamisse ning peab neid ELi Bosnia ja Hertsegoviina tugevdatud üldstrateegia tähtsateks elementideks; tunnustab EUPMi saavutusi Bosnia ja Hertsegoviina õiguskaitse- ja kohtuasutuste toetamisel võitluses organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga; võtab teadmiseks kokkuleppe EUPM 2012. aasta juuni lõpuks sulgeda; tuletab meelde vajadust asendada EUPMi töö nõuetekohaselt ühinemiseelse abi rahastamisvahendist rahastatavate abiprojektidega ning ELi eriesindaja büroo strateegilise nõuandepädevusega õiguskaitse ja kriminaalõiguse valdkonnas; väljendab heameelt Althea operatiivse sõjalise rolli üle, mille eesmärk on toetada Bosnia ja Hertsegoviina püüdlusi säilitada ÜRO uuendatud mandaadi raames ohutu ja turvaline keskkond; rõhutab siiski, et kohaliku osalemise ja suutlikkuse suurendamiseks tuleb Bosnia ja Hertsegoviina julgeolekujõudude oskusi ja professionaalsust veelgi parandada;

Poliitilised kriteeriumid

| 9. | kordab oma seisukohta, et riigil peaks ELiga ühinemise tingimuste täitmiseks olema asjakohane seadusandlik, eelarve-, täitev- ja kohtuvõim; |
| --- | --- |

9.

kordab oma seisukohta, et riigil peaks ELiga ühinemise tingimuste täitmiseks olema asjakohane seadusandlik, eelarve-, täitev- ja kohtuvõim;

| 10. | väljendab heameelt algatuse üle luua parlamentaarne kooskõlastusfoorum, mis peaks tegelema ELiga integreerumise seadusandlike küsimustega valitsuse eri tasanditel ja aitama kaasa sellele, et ELi tegevuskava muutuks riigi tegevuskavaks; kuigi kokkulepet põhiseadusesse tehtavate konkreetsete muudatuste üle ei ole veel suudetud saavutada, peab ühise vahekomitee tööd oluliseks sammuks edasi, sest Bosnia ja Hertsegoviina poliitikud on suutnud esimest korda korraldada avatud ja avaliku institutsionaalse arutelu põhiseadusmuudatuste üle ilma rahvusvahelise üldsuse kohaloluta ning kaasates kodanikuühiskonna esindajad; |
| --- | --- |

10.

väljendab heameelt algatuse üle luua parlamentaarne kooskõlastusfoorum, mis peaks tegelema ELiga integreerumise seadusandlike küsimustega valitsuse eri tasanditel ja aitama kaasa sellele, et ELi tegevuskava muutuks riigi tegevuskavaks; kuigi kokkulepet põhiseadusesse tehtavate konkreetsete muudatuste üle ei ole veel suudetud saavutada, peab ühise vahekomitee tööd oluliseks sammuks edasi, sest Bosnia ja Hertsegoviina poliitikud on suutnud esimest korda korraldada avatud ja avaliku institutsionaalse arutelu põhiseadusmuudatuste üle ilma rahvusvahelise üldsuse kohaloluta ning kaasates kodanikuühiskonna esindajad;

| 11. | väljendab muret selle pärast, et sotsiaaldialoog on nõrk ja sotsiaalpartneritega konsulteeritakse juhuslikult; nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina valitsused – nii kummagi üksuse kui ka riigi tasandil – tugevdaksid valitsusväliste organisatsioonidega koostööle suunatud haldussuutlikkust ning toetaks kodanikuühiskonna arendamist, suurendades oma püüdlusi asjaomaste partneritega sotsiaaldialoogi alustamiseks; toonitab, et sotsiaalpartnerite tunnustamise ja registreerimise reeglid on vaja muuta selgeks ning vastu tuleb võtta sotsiaalpartnerite esindatust käsitlevad õigusaktid riigi tasandil; |
| --- | --- |

11.

väljendab muret selle pärast, et sotsiaaldialoog on nõrk ja sotsiaalpartneritega konsulteeritakse juhuslikult; nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina valitsused – nii kummagi üksuse kui ka riigi tasandil – tugevdaksid valitsusväliste organisatsioonidega koostööle suunatud haldussuutlikkust ning toetaks kodanikuühiskonna arendamist, suurendades oma püüdlusi asjaomaste partneritega sotsiaaldialoogi alustamiseks; toonitab, et sotsiaalpartnerite tunnustamise ja registreerimise reeglid on vaja muuta selgeks ning vastu tuleb võtta sotsiaalpartnerite esindatust käsitlevad õigusaktid riigi tasandil;

| 12. | märgib, et põhiseaduse reform on kõige olulisem, et kujundada Bosnia ja Hertsegoviina tõhusaks ja täielikult toimivaks riigiks; kutsub parlamendikomisjoni üles esitama selle kohta konkreetsed ettepanekud; |
| --- | --- |

12.

märgib, et põhiseaduse reform on kõige olulisem, et kujundada Bosnia ja Hertsegoviina tõhusaks ja täielikult toimivaks riigiks; kutsub parlamendikomisjoni üles esitama selle kohta konkreetsed ettepanekud;

| 13. | kordab oma üleskutset jõuda kokkuleppeni ning täielikult täita Euroopa Inimõiguste Kohtu otsust Sejdić-Finci kohtuasjas ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklit 2, milles nõutakse demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste järgimist; tuletab meelde, et lisaks Sejdić-Finci kohtuasjale on olemas ka üldine vajadus põhiseaduse muutmiseks nii, et jõuda pluralistlikuma, demokraatlikuma ja tõhusama valitsemisviisi ja riigistruktuurideni; |
| --- | --- |

13.

kordab oma üleskutset jõuda kokkuleppeni ning täielikult täita Euroopa Inimõiguste Kohtu otsust Sejdić-Finci kohtuasjas ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklit 2, milles nõutakse demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste järgimist; tuletab meelde, et lisaks Sejdić-Finci kohtuasjale on olemas ka üldine vajadus põhiseaduse muutmiseks nii, et jõuda pluralistlikuma, demokraatlikuma ja tõhusama valitsemisviisi ja riigistruktuurideni;

| 14. | kutsub kõiki pädevaid asutusi üles hõlbustama asjakohaste õigusaktide läbivaatamist ja tagama sõltumatu, erapooletu ja tulemusliku õigussüsteemi loomise vastavalt ELi ja rahvusvahelistele standarditele ja õigusriigi põhimõtete tugevdamiseks kõigi elanike huvides; väljendab heameelt selle üle, et struktuurse dialoogi kaudu kohtusüsteemi teemal on tehtud mõningaid edusamme tasakaalu saavutamiseks riigi ja föderaalsete haldusüksuste õiguskaitsepädevuse vahel; nõuab siiski tungivalt, et valitsus rakendaks tulemuslikult õigussektori reformistrateegiat ning takistaks riigi tasandi kohtuasutuste, näiteks kõrgema kohtu- ja prokuratuurinõukogu nõrgestamise katseid; |
| --- | --- |

14.

kutsub kõiki pädevaid asutusi üles hõlbustama asjakohaste õigusaktide läbivaatamist ja tagama sõltumatu, erapooletu ja tulemusliku õigussüsteemi loomise vastavalt ELi ja rahvusvahelistele standarditele ja õigusriigi põhimõtete tugevdamiseks kõigi elanike huvides; väljendab heameelt selle üle, et struktuurse dialoogi kaudu kohtusüsteemi teemal on tehtud mõningaid edusamme tasakaalu saavutamiseks riigi ja föderaalsete haldusüksuste õiguskaitsepädevuse vahel; nõuab siiski tungivalt, et valitsus rakendaks tulemuslikult õigussektori reformistrateegiat ning takistaks riigi tasandi kohtuasutuste, näiteks kõrgema kohtu- ja prokuratuurinõukogu nõrgestamise katseid;

| 15. | kordab oma nõudmist, et õigusküsimusi käsitleva struktureeritud dialoogi raames toimuva arutelu käigus käsitletaks järjekindlalt riikliku ülemkohtu võimalikku loomist ning muid Bosnia ja Hertsegoviina nelja erineva õigussüsteemi ühtlustamisega seotud strateegilisi ja struktuurilisi küsimusi; on seisukohal, et neid strateegilisi küsimusi tuleks arutada põhiseadusliku reformi protsessi eest täieliku vastutuse kandmise vaimus, nagu on märgitud ka õigussektori reformistrateegias; |
| --- | --- |

15.

kordab oma nõudmist, et õigusküsimusi käsitleva struktureeritud dialoogi raames toimuva arutelu käigus käsitletaks järjekindlalt riikliku ülemkohtu võimalikku loomist ning muid Bosnia ja Hertsegoviina nelja erineva õigussüsteemi ühtlustamisega seotud strateegilisi ja struktuurilisi küsimusi; on seisukohal, et neid strateegilisi küsimusi tuleks arutada põhiseadusliku reformi protsessi eest täieliku vastutuse kandmise vaimus, nagu on märgitud ka õigussektori reformistrateegias;

| 16. | väljendab heameelt edukate ettevalmistuste üle Brčko piirkonna rahvusvahelise järelevalve lõpetamiseks; |
| --- | --- |

16.

väljendab heameelt edukate ettevalmistuste üle Brčko piirkonna rahvusvahelise järelevalve lõpetamiseks;

| 17. | väljendab heameelt selle üle, et erakondade juhtide poliitilise kokkuleppe alusel võeti Bosnia ja Hertsegoviina parlamentaarse assamblee mõlemas kojas vastu rahvaloenduse seadus; palub Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutustel kiiresti teha vajalikud tehnilised ettevalmistused, sest rahvaloendus ei ole mitte ainult ELiga ühinemise selge eeltingimus, vaid väga vajalik ka riigi sotsiaalmajanduslikuks arenguks; |
| --- | --- |

17.

väljendab heameelt selle üle, et erakondade juhtide poliitilise kokkuleppe alusel võeti Bosnia ja Hertsegoviina parlamentaarse assamblee mõlemas kojas vastu rahvaloenduse seadus; palub Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutustel kiiresti teha vajalikud tehnilised ettevalmistused, sest rahvaloendus ei ole mitte ainult ELiga ühinemise selge eeltingimus, vaid väga vajalik ka riigi sotsiaalmajanduslikuks arenguks;

| 18. | tuletab sellega seoses meelde kohustust rakendada Daytoni rahulepingu VII lisa, et tagada riigisiseselt ümberasustatud isikute, pagulaste ja teiste konfliktide tõttu kannatanute kestlik tagasipöördumine ning nende olukorra lahendamiseks õiglased, terviklikud ja püsivad lahendused; |
| --- | --- |

18.

tuletab sellega seoses meelde kohustust rakendada Daytoni rahulepingu VII lisa, et tagada riigisiseselt ümberasustatud isikute, pagulaste ja teiste konfliktide tõttu kannatanute kestlik tagasipöördumine ning nende olukorra lahendamiseks õiglased, terviklikud ja püsivad lahendused;

| 19. | kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles korruptsioonijuhtumeid tulemuslikult uurima ja süüdlasi vastutusele võtma ning suurendama süüdimõistetud õigusrikkujate arvu; väljendab heameelt püüdluste üle käivitada tegevuskava võitluseks korruptsiooni vastu riigiteenistuses; rõhutab, et üldsuse teadlikkust korruptsioonivastastest õigusaktidest ja tegevusest on vaja suurendada, samuti on vaja rakendada süsteem, mis võimaldab kodanikel korruptsioonijuhtumitest teatada; nõuab tungivalt, et valitsus töötaks vajaduse korral ELi abiga välja ja rakendaks eraldi koolitusprogrammid politseiametnikele, prokuröridele, kohtunikele ja teistele asjaomastele asutustele, et suurendada nende teadlikkust ja teadmisi korruptsioonivastaste õigusaktide ja tegevuse kohta; |
| --- | --- |

19.

kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles korruptsioonijuhtumeid tulemuslikult uurima ja süüdlasi vastutusele võtma ning suurendama süüdimõistetud õigusrikkujate arvu; väljendab heameelt püüdluste üle käivitada tegevuskava võitluseks korruptsiooni vastu riigiteenistuses; rõhutab, et üldsuse teadlikkust korruptsioonivastastest õigusaktidest ja tegevusest on vaja suurendada, samuti on vaja rakendada süsteem, mis võimaldab kodanikel korruptsioonijuhtumitest teatada; nõuab tungivalt, et valitsus töötaks vajaduse korral ELi abiga välja ja rakendaks eraldi koolitusprogrammid politseiametnikele, prokuröridele, kohtunikele ja teistele asjaomastele asutustele, et suurendada nende teadlikkust ja teadmisi korruptsioonivastaste õigusaktide ja tegevuse kohta;

| 20. | väljendab heameelt korruptsiooni tõkestamise ja korruptsioonivastase võitluse koordineerimise ameti direktori ametisse nimetamise üle ja rõhutab ühtlasi tungivat vajadust kindlustada tarvilikud rahalised ja inimressursid selle ameti täielikuks käivitamiseks; ergutab jõupingutustele Europoliga sõlmitava operatiivkoostöö kokkuleppe võimalikult kiireks allkirjastamiseks; |
| --- | --- |

20.

väljendab heameelt korruptsiooni tõkestamise ja korruptsioonivastase võitluse koordineerimise ameti direktori ametisse nimetamise üle ja rõhutab ühtlasi tungivat vajadust kindlustada tarvilikud rahalised ja inimressursid selle ameti täielikuks käivitamiseks; ergutab jõupingutustele Europoliga sõlmitava operatiivkoostöö kokkuleppe võimalikult kiireks allkirjastamiseks;

| 21. | väljendab muret väheste edusammude pärast rahapesu vastases võitluses; nõuab, et parlament võtaks vastu vajalikud seadusemuudatused, millega parandada muu hulgas kahtlastest pangatehingutest teatamist, suurendada kriminaaltulu arestimise ulatust ja tõhustada asjaomaste asutuste tegevust; kutsub üles tugevdama rahapesu andmebürood selle uurimisvõimekuse parandamise kaudu; rõhutab, et oluline on luua struktuurid arestitud vara haldamiseks ja hoidmiseks; |
| --- | --- |

21.

väljendab muret väheste edusammude pärast rahapesu vastases võitluses; nõuab, et parlament võtaks vastu vajalikud seadusemuudatused, millega parandada muu hulgas kahtlastest pangatehingutest teatamist, suurendada kriminaaltulu arestimise ulatust ja tõhustada asjaomaste asutuste tegevust; kutsub üles tugevdama rahapesu andmebürood selle uurimisvõimekuse parandamise kaudu; rõhutab, et oluline on luua struktuurid arestitud vara haldamiseks ja hoidmiseks;

| 22. | märgib, et viisanõude kaotamine ei ole toonud kaasa Bosnia ja Hertsegoviina kodanike varjupaigataotluste arvu suurenemist Schengeni piirkonnas ega Bulgaarias ja Rumeenias; tunnustab ametiasutusi kahe- ja mitmepoolse tasandi mehhanismide loomise eest juhtudeks, kui eri liikmesriikides täheldatakse ajutist varjupaigataotluste arvu suurenemist; |
| --- | --- |

22.

märgib, et viisanõude kaotamine ei ole toonud kaasa Bosnia ja Hertsegoviina kodanike varjupaigataotluste arvu suurenemist Schengeni piirkonnas ega Bulgaarias ja Rumeenias; tunnustab ametiasutusi kahe- ja mitmepoolse tasandi mehhanismide loomise eest juhtudeks, kui eri liikmesriikides täheldatakse ajutist varjupaigataotluste arvu suurenemist;

| 23. | nõuab, et Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutused kaitseksid ja edendaksid aktiivselt kõigi rühmade ja üksikisikute õigusi ning kaitseksid neid otsese ja kaudse diskrimineerimise ja vägivalla eest; märgib murega, et diskrimineerimisvastast seadust ei rakendata korralikult ja et seaduse sätetes esineb puudujääke; nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina valitsus ning parlament viiksid riigi õigus- ja institutsionaalse raamistiku kooskõlla homo-, bi- ja transseksuaalide õigusi käsitlevate ELi ja rahvusvaheliste standarditega; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles kodanikuühiskonda tugevdama ja seda aktiivselt inimõigustepoliitika kavandamisse ja rakendamisse kaasama; |
| --- | --- |

23.

nõuab, et Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutused kaitseksid ja edendaksid aktiivselt kõigi rühmade ja üksikisikute õigusi ning kaitseksid neid otsese ja kaudse diskrimineerimise ja vägivalla eest; märgib murega, et diskrimineerimisvastast seadust ei rakendata korralikult ja et seaduse sätetes esineb puudujääke; nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina valitsus ning parlament viiksid riigi õigus- ja institutsionaalse raamistiku kooskõlla homo-, bi- ja transseksuaalide õigusi käsitlevate ELi ja rahvusvaheliste standarditega; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles kodanikuühiskonda tugevdama ja seda aktiivselt inimõigustepoliitika kavandamisse ja rakendamisse kaasama;

| 24. | võtab teadmiseks edusammud romade strateegia rakendamisel ning eluaseme- ja tööhõivevaldkonna tegevuskavad; nõuab neis valdkondades täiendavaid jõupingutusi, arvestades, et romad kannatavad endiselt diskrimineerimise all ja nende elutingimused on rasked; |
| --- | --- |

24.

võtab teadmiseks edusammud romade strateegia rakendamisel ning eluaseme- ja tööhõivevaldkonna tegevuskavad; nõuab neis valdkondades täiendavaid jõupingutusi, arvestades, et romad kannatavad endiselt diskrimineerimise all ja nende elutingimused on rasked;

| 25. | rõhutab, et koostöös rahvusvahelise üldsusega tuleb jätkata tõhusat võitlust inimkaubanduse vastu, võtta kuritegude toimepanijad vastutusele, pakkuda ohvritele kaitset ja kompensatsiooni ning suurendada teadlikkust, et hoida ära ohvrite hilisemat tagakiusamist ametivõimude ja ühiskonna poolt; nõuab eri poliitikavaldkondades pädevate asutuste ning kohalike ja piirkondlike vabaühenduste tihedamat koostööd ja partnerlust; kutsub üles suurendama konkreetsete koolituskursuste väljatöötamise kaudu Bosnia ja Hertsegoviina politseijõudude teadlikkust inimkaubandusest; innustab ELi jätkama inimkaubanduse vastase võitluse toetamist ning palub laienemise peadirektoraadil, siseasjade peadirektoraadil ja inimkaubanduse vastase võitluse ELi koordinaatoril teha kõnealuses küsimuses tihedat koostööd; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et koostöös rahvusvahelise üldsusega tuleb jätkata tõhusat võitlust inimkaubanduse vastu, võtta kuritegude toimepanijad vastutusele, pakkuda ohvritele kaitset ja kompensatsiooni ning suurendada teadlikkust, et hoida ära ohvrite hilisemat tagakiusamist ametivõimude ja ühiskonna poolt; nõuab eri poliitikavaldkondades pädevate asutuste ning kohalike ja piirkondlike vabaühenduste tihedamat koostööd ja partnerlust; kutsub üles suurendama konkreetsete koolituskursuste väljatöötamise kaudu Bosnia ja Hertsegoviina politseijõudude teadlikkust inimkaubandusest; innustab ELi jätkama inimkaubanduse vastase võitluse toetamist ning palub laienemise peadirektoraadil, siseasjade peadirektoraadil ja inimkaubanduse vastase võitluse ELi koordinaatoril teha kõnealuses küsimuses tihedat koostööd;

| 26. | võtab teadmiseks, et naiste õigusi ja soolist võrdõiguslikkust tagavad õigussätted on kehtestatud, kuid väljendab muret selle pärast, et kõnealuses valdkonnas on tehtud üksnes väheseid edusamme; nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina valitsus püüdleks naiste suurema osalemise poole nii poliitikas kui ka tööturul; julgustab valitsust lisaks suurendama selliste meetmete ja algatuste toetamist, mille sihiks on naiste põhiõigusi kahjustavate diskrimineerivate tavade, traditsioonide ja stereotüüpide vastu võitlemine; |
| --- | --- |

26.

võtab teadmiseks, et naiste õigusi ja soolist võrdõiguslikkust tagavad õigussätted on kehtestatud, kuid väljendab muret selle pärast, et kõnealuses valdkonnas on tehtud üksnes väheseid edusamme; nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina valitsus püüdleks naiste suurema osalemise poole nii poliitikas kui ka tööturul; julgustab valitsust lisaks suurendama selliste meetmete ja algatuste toetamist, mille sihiks on naiste põhiõigusi kahjustavate diskrimineerivate tavade, traditsioonide ja stereotüüpide vastu võitlemine;

| 27. | kutsub Bosnia ja Hertsegoviina valitsust üles võitlema tihedas koostöös rahvusvahelise üldsusega äärmusluse, usuviha ja vägivalla vastu; nõuab teadlikkust äärmuslusega seotud ohtudest, nende ohtude uurimist ja kõrvaldamist kogu Lääne-Balkani piirkonnas; |
| --- | --- |

27.

kutsub Bosnia ja Hertsegoviina valitsust üles võitlema tihedas koostöös rahvusvahelise üldsusega äärmusluse, usuviha ja vägivalla vastu; nõuab teadlikkust äärmuslusega seotud ohtudest, nende ohtude uurimist ja kõrvaldamist kogu Lääne-Balkani piirkonnas;

| 28. | kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles toetama sõltumatu ja mitmekesise ning poliitilisest sekkumisest vaba meedia arengut ning lubama ajakirjandusel vabalt kajastada riigi kõikides piirkondades toimuvat; tunneb kahetsust kohalikule meediale jätkuvalt avaldatava poliitilise surve ja ajakirjanike ähvardamise pärast; nõuab ühtlasi tungivalt, et tegeletaks meedia tugeva poliitilise ja rahvusliku killustumise ja polariseerumise küsimusega; |
| --- | --- |

28.

kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles toetama sõltumatu ja mitmekesise ning poliitilisest sekkumisest vaba meedia arengut ning lubama ajakirjandusel vabalt kajastada riigi kõikides piirkondades toimuvat; tunneb kahetsust kohalikule meediale jätkuvalt avaldatava poliitilise surve ja ajakirjanike ähvardamise pärast; nõuab ühtlasi tungivalt, et tegeletaks meedia tugeva poliitilise ja rahvusliku killustumise ja polariseerumise küsimusega;

Sõjakuritegude uurimine

| 29. | kiidab Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime nii riigi kui ka föderaalsete haldusüksuste tasandil selle eest, et nad reageerisid viivitamata ja asjakohaselt endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu taotlustele; |
| --- | --- |

29.

kiidab Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime nii riigi kui ka föderaalsete haldusüksuste tasandil selle eest, et nad reageerisid viivitamata ja asjakohaselt endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu taotlustele;

| 30. | nõuab tungivalt, et kõik pädevad asutused tugevdaksid Bosnia ja Hertsegoviina prokuratuuriasutuste ja kohtute sõjakuritegude menetlemise suutlikkust, et vähendada veel käsitlemata sõjakuritegude suurt arvu, lahendaksid erinevate kriminaalkoodeksite kohaldatavuse probleemi, sest nende alusel mõistetakse praegu ebavõrdseid karistusi, ning kiirendaksid edusamme tunnistajakaitse ja sõjakuritegude riikliku strateegia rakendamisel; rõhutab, et sõjakuritegude juhtumite suunamine riigi tasandi kohtutest muudesse pädevatesse asutustesse tuleb tagada objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide rakendamisega; mõistab hukka mis tahes poliitilistel motiividel rünnakud Bosnia ja Hertsegoviina kohtus sõjakuritegude kohta langetatud otsuste vastu; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime kiirendama sõja ajal seksuaalkuritegusid toime pannud isikute kohtu ette toomist ning tagama, et ohvrite suhtes seataks jalule õiglus ja et nad saaksid asjakohaselt hüvitust; |
| --- | --- |

30.

nõuab tungivalt, et kõik pädevad asutused tugevdaksid Bosnia ja Hertsegoviina prokuratuuriasutuste ja kohtute sõjakuritegude menetlemise suutlikkust, et vähendada veel käsitlemata sõjakuritegude suurt arvu, lahendaksid erinevate kriminaalkoodeksite kohaldatavuse probleemi, sest nende alusel mõistetakse praegu ebavõrdseid karistusi, ning kiirendaksid edusamme tunnistajakaitse ja sõjakuritegude riikliku strateegia rakendamisel; rõhutab, et sõjakuritegude juhtumite suunamine riigi tasandi kohtutest muudesse pädevatesse asutustesse tuleb tagada objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide rakendamisega; mõistab hukka mis tahes poliitilistel motiividel rünnakud Bosnia ja Hertsegoviina kohtus sõjakuritegude kohta langetatud otsuste vastu; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime kiirendama sõja ajal seksuaalkuritegusid toime pannud isikute kohtu ette toomist ning tagama, et ohvrite suhtes seataks jalule õiglus ja et nad saaksid asjakohaselt hüvitust;

| 31. | tunneb heameelt seksuaalse vägivallaga seotud sõjakuritegude ohvritele suunatud strateegia väljatöötamise üle, mille eesmärgiks on maksta ohvritele piisavat hüvitist ning osutada neile otsest majanduslikku, sotsiaalset ja psühholoogilist abi, sealhulgas parimaid võimalikke vaimse ja füüsilise tervishoiu teenuseid; palub Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutustel koostada programmid ja eraldada piisavad vahendid tunnistajate kaitsmiseks; rõhutab sellega seoses vajadust parandada eri õigusasutuste vahelist koordineerimist ning kiirendada sõja ajal toime pandud seksuaalkuritegude juhtumite menetlemist; palub komisjonil ja teistel rahvusvahelistel abiandjatel toetada Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutuste tegevust seksuaalse vägivallaga seotud sõjakuritegude ohvrite heaks mõeldud rahaliste vahendite ja eriteadmistega; märgib, et ÜRO Rahvastikufondi (UNFPA) toetataval Bosnia ja Hertsegoviina inimõiguste ja pagulaste ministeeriumil on ülesanne ülalnimetatud strateegia välja töötada ja sel otstarbel asjatundjate töörühm moodustada; märgib, et Serblaste Vabariigil paluti nimetada oma pädevate ministeeriumite esindajad, kes selles osaleksid, kuid Serblaste Vabariik ei ole seda seniajani teinud; kutsub Serblaste Vabariigi ametiasutusi üles aktiivselt osalema strateegia vastuvõtmise ja rakendamise tähtsas töös; |
| --- | --- |

31.

tunneb heameelt seksuaalse vägivallaga seotud sõjakuritegude ohvritele suunatud strateegia väljatöötamise üle, mille eesmärgiks on maksta ohvritele piisavat hüvitist ning osutada neile otsest majanduslikku, sotsiaalset ja psühholoogilist abi, sealhulgas parimaid võimalikke vaimse ja füüsilise tervishoiu teenuseid; palub Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutustel koostada programmid ja eraldada piisavad vahendid tunnistajate kaitsmiseks; rõhutab sellega seoses vajadust parandada eri õigusasutuste vahelist koordineerimist ning kiirendada sõja ajal toime pandud seksuaalkuritegude juhtumite menetlemist; palub komisjonil ja teistel rahvusvahelistel abiandjatel toetada Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutuste tegevust seksuaalse vägivallaga seotud sõjakuritegude ohvrite heaks mõeldud rahaliste vahendite ja eriteadmistega; märgib, et ÜRO Rahvastikufondi (UNFPA) toetataval Bosnia ja Hertsegoviina inimõiguste ja pagulaste ministeeriumil on ülesanne ülalnimetatud strateegia välja töötada ja sel otstarbel asjatundjate töörühm moodustada; märgib, et Serblaste Vabariigil paluti nimetada oma pädevate ministeeriumite esindajad, kes selles osaleksid, kuid Serblaste Vabariik ei ole seda seniajani teinud; kutsub Serblaste Vabariigi ametiasutusi üles aktiivselt osalema strateegia vastuvõtmise ja rakendamise tähtsas töös;

| 32. | väljendab muret selle pärast, et Bosnias ja Hertsegoviinas puudub endiselt riigi tasandil kinnipidamisasutus, kuhu saaks paigutada tõsiste õigusrikkumiste, sealhulgas sõjakuritegude eest süüdi mõistetud kinnipeetavad; tunneb heameelt Radovan Stankovići kinnipidamise üle, kes põgenes Foča vanglast pärast seda, kui Bosnia ja Hertsegoviina riiklik kohus mõistis ta süüdi ja määras talle 20aastase vabadusekaotuse inimsusevastaste kuritegude, sealhulgas vägistamise, orjastamise ja piinamise eest; |
| --- | --- |

32.

väljendab muret selle pärast, et Bosnias ja Hertsegoviinas puudub endiselt riigi tasandil kinnipidamisasutus, kuhu saaks paigutada tõsiste õigusrikkumiste, sealhulgas sõjakuritegude eest süüdi mõistetud kinnipeetavad; tunneb heameelt Radovan Stankovići kinnipidamise üle, kes põgenes Foča vanglast pärast seda, kui Bosnia ja Hertsegoviina riiklik kohus mõistis ta süüdi ja määras talle 20aastase vabadusekaotuse inimsusevastaste kuritegude, sealhulgas vägistamise, orjastamise ja piinamise eest;

| 33. | palub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimudel edendada ja lõpule viia pagulaste ja siseriiklikult ümberasustatud isikute kestlik tagasipöördumine ja võtta vastu asjakohane strateegia; soovitab tungivalt, et kohalikud asutused tagaksid eduka tagasipöördumise jaoks vajaliku taristu; ergutab Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime jätkama oma pingutusi pagulasi käsitleva Sarajevo protsessi rakendamisel ning tegelema põhiprobleemidega, nagu tervishoid, tööhõive ja sotsiaalteenused; |
| --- | --- |

33.

palub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimudel edendada ja lõpule viia pagulaste ja siseriiklikult ümberasustatud isikute kestlik tagasipöördumine ja võtta vastu asjakohane strateegia; soovitab tungivalt, et kohalikud asutused tagaksid eduka tagasipöördumise jaoks vajaliku taristu; ergutab Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime jätkama oma pingutusi pagulasi käsitleva Sarajevo protsessi rakendamisel ning tegelema põhiprobleemidega, nagu tervishoid, tööhõive ja sotsiaalteenused;

| 34. | tuletab selles kontekstis meelde miinivastase tegevuse strateegia täieliku rakendamise tähtsust; toonitab, et tulevases miinivastase tegevuse seaduses tuleb piisavalt käsitleda vahendite kogumise kohustust, haldus- ja juhtimissuutlikkust ning demineerimistegevuse koordineerimist, nagu on rõhutanud komisjon; |
| --- | --- |

34.

tuletab selles kontekstis meelde miinivastase tegevuse strateegia täieliku rakendamise tähtsust; toonitab, et tulevases miinivastase tegevuse seaduses tuleb piisavalt käsitleda vahendite kogumise kohustust, haldus- ja juhtimissuutlikkust ning demineerimistegevuse koordineerimist, nagu on rõhutanud komisjon;

| 35. | juhib tähelepanu Bosnia ja Hertsegoviina konstitutsioonikohtu otsusele, mille kohaselt kodakondsusseadus on põhiseadusega vastuolus; kordab konstitutsioonikohtu poolt parlamentaarsele assambleele esitatud üleskutset muuta seadust poole aasta jooksul; nõuab kohtu otsuse kiiret rakendamist; |
| --- | --- |

35.

juhib tähelepanu Bosnia ja Hertsegoviina konstitutsioonikohtu otsusele, mille kohaselt kodakondsusseadus on põhiseadusega vastuolus; kordab konstitutsioonikohtu poolt parlamentaarsele assambleele esitatud üleskutset muuta seadust poole aasta jooksul; nõuab kohtu otsuse kiiret rakendamist;

Haridus

| 36. | kuigi hariduse üldraamistikus on näha teatud edasiminekut, kutsub uut valitsust siiski üles parandama muu hulgas 13 haridusministeeriumi ja Brčko ringkonna haridusosakonna vahelist koordineerimist, vähendama haridussüsteemi killustatust ja muutma koole kaasavamaks; |
| --- | --- |

36.

kuigi hariduse üldraamistikus on näha teatud edasiminekut, kutsub uut valitsust siiski üles parandama muu hulgas 13 haridusministeeriumi ja Brčko ringkonna haridusosakonna vahelist koordineerimist, vähendama haridussüsteemi killustatust ja muutma koole kaasavamaks;

| 37. | arvestades hariduse eluliselt tähtsat rolli salliva paljurahvuselise ühiskonna loomisel, nõuab tungivalt, et kõik Bosnia ja Hertsegoviina valitsused edendaksid kaasavat ja mittediskrimineerivat haridussüsteemi ja kaotaksid eri rahvusrühmade lahushoidmise (kaks kooli ühe katuse all), töötades selleks kogu riigis välja ühtsed hariduskavad ja integreeritud klassid; kutsub komisjoni üles uurima, kas ELi sihtotstarbeline toetus võiks kaasa aidata lahushoitava haridussüsteemi kaotamisele; |
| --- | --- |

37.

arvestades hariduse eluliselt tähtsat rolli salliva paljurahvuselise ühiskonna loomisel, nõuab tungivalt, et kõik Bosnia ja Hertsegoviina valitsused edendaksid kaasavat ja mittediskrimineerivat haridussüsteemi ja kaotaksid eri rahvusrühmade lahushoidmise (kaks kooli ühe katuse all), töötades selleks kogu riigis välja ühtsed hariduskavad ja integreeritud klassid; kutsub komisjoni üles uurima, kas ELi sihtotstarbeline toetus võiks kaasa aidata lahushoitava haridussüsteemi kaotamisele;

| 38. | nõuab tungivalt, et uus valitsus ning pädevad asutused föderaalsete haldusüksuste, kantonite ja Brčko ringkonna tasandil kiirendaksid romade haridusvajadusi käsitleva tegevuskava väljatöötamist ja tagaksid piisavad rahalised vahendid selle rakendamiseks; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles leidma võimalusi kõigi roma laste sünni registreerimiseks, et nad kõik saaksid end kooli kirja panna; |
| --- | --- |

38.

nõuab tungivalt, et uus valitsus ning pädevad asutused föderaalsete haldusüksuste, kantonite ja Brčko ringkonna tasandil kiirendaksid romade haridusvajadusi käsitleva tegevuskava väljatöötamist ja tagaksid piisavad rahalised vahendid selle rakendamiseks; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles leidma võimalusi kõigi roma laste sünni registreerimiseks, et nad kõik saaksid end kooli kirja panna;

| 39. | rõhutab vajadust parandada hariduse üldist kvaliteeti, nii et see vastaks tööturu vajadustele; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles tegelema kutsekoolituse puudujääkidega, et tõmmata ligi otseseid välisinvesteeringuid ja tagada (ka majanduslike vajaduste tõttu), et algaks haridusasutuste akrediteerimine ning akadeemiliste kraadide ja diplomite tunnustamisega tegelevad asutused hakkaksid täielikult toimima; |
| --- | --- |

39.

rõhutab vajadust parandada hariduse üldist kvaliteeti, nii et see vastaks tööturu vajadustele; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles tegelema kutsekoolituse puudujääkidega, et tõmmata ligi otseseid välisinvesteeringuid ja tagada (ka majanduslike vajaduste tõttu), et algaks haridusasutuste akrediteerimine ning akadeemiliste kraadide ja diplomite tunnustamisega tegelevad asutused hakkaksid täielikult toimima;

| 40. | nõuab tungivalt, et uus valitsus astuks vajalikud sammud, et asjakohased sidusrühmad Bosnias ja Hertsegoviinas kasutaksid lõpuks võimalust osaleda Euroopa Liidu haridusalase liikuvuse programmides, mis on sellele riigile olnud avatud alates aastast 2007; |
| --- | --- |

40.

nõuab tungivalt, et uus valitsus astuks vajalikud sammud, et asjakohased sidusrühmad Bosnias ja Hertsegoviinas kasutaksid lõpuks võimalust osaleda Euroopa Liidu haridusalase liikuvuse programmides, mis on sellele riigile olnud avatud alates aastast 2007;

| 41. | kutsub ametiasutusi üles selgitama kultuuriasutuste, näiteks rahvusmuuseumi, rahvusraamatukogu ja ajaloomuuseumi õigusraamistikku ning tagama nende asutuste säilimist; |
| --- | --- |

41.

kutsub ametiasutusi üles selgitama kultuuriasutuste, näiteks rahvusmuuseumi, rahvusraamatukogu ja ajaloomuuseumi õigusraamistikku ning tagama nende asutuste säilimist;

Majandus- ja sotsiaalküsimused

| 42. | märgib elatustaseme halvenemist ja tööpuuduse suurenemist, eelkõige 18–24-aastaste noorte hulgas; on kindlalt veendunud, et majanduslik jõukus ja tööväljavaated, eelkõige noorte jaoks, on riigi edasise arengu jaoks üliolulised; kutsub uut valitsust üles kiirendama majanduskasvu, mida on takistanud kohmakas valitsusstruktuur, liiga suur ja kulukas valitsusbürokraatia ning organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga seotud pikaajalised probleemid; |
| --- | --- |

42.

märgib elatustaseme halvenemist ja tööpuuduse suurenemist, eelkõige 18–24-aastaste noorte hulgas; on kindlalt veendunud, et majanduslik jõukus ja tööväljavaated, eelkõige noorte jaoks, on riigi edasise arengu jaoks üliolulised; kutsub uut valitsust üles kiirendama majanduskasvu, mida on takistanud kohmakas valitsusstruktuur, liiga suur ja kulukas valitsusbürokraatia ning organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga seotud pikaajalised probleemid;

| 43. | ergutab riigi- ja ärijuhte tegema pingutusi, et taastada investorite usaldus ja luua ärisõbralik keskkond, sest Bosnia ja Hertsegoviina on langenud investeerimiskliima poolest piirkonnas viimasele kohale; |
| --- | --- |

43.

ergutab riigi- ja ärijuhte tegema pingutusi, et taastada investorite usaldus ja luua ärisõbralik keskkond, sest Bosnia ja Hertsegoviina on langenud investeerimiskliima poolest piirkonnas viimasele kohale;

| 44. | tunneb heameelt väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” rakendamise ning ministrite nõukogu ja föderaalsete haldusüksuste jõupingutuste üle VKEdele rahaliste toetuste eraldamiseks; rõhutab, et on vaja kiiresti luua riiklik register ettevõtlusstatistika koostamiseks ning ühtne üleriiklik VKEde registreerimise süsteem, mis soodustab VKEde levikut; |
| --- | --- |

44.

tunneb heameelt väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” rakendamise ning ministrite nõukogu ja föderaalsete haldusüksuste jõupingutuste üle VKEdele rahaliste toetuste eraldamiseks; rõhutab, et on vaja kiiresti luua riiklik register ettevõtlusstatistika koostamiseks ning ühtne üleriiklik VKEde registreerimise süsteem, mis soodustab VKEde levikut;

| 45. | nõuab tungivalt, et uus valitsus ja föderaalsete haldusüksuste valitsused tegeleksid kooskõlastatult majanduskriisi mõjuga, toetaksid usaldusväärset eelarvepoliitikat ja võtaksid vastu 2012. aasta riigieelarve ning eelarvepoliitika üldraamistiku aastateks 2012–2014; peab tähtsaks majandusliku ümberkorraldamise tempo kiirendamist eelkõige föderatsioonis; palub valitsusel tagada 2012. aastal eesseisvate kohalike valimiste jaoks asjakohane eelarve; |
| --- | --- |

45.

nõuab tungivalt, et uus valitsus ja föderaalsete haldusüksuste valitsused tegeleksid kooskõlastatult majanduskriisi mõjuga, toetaksid usaldusväärset eelarvepoliitikat ja võtaksid vastu 2012. aasta riigieelarve ning eelarvepoliitika üldraamistiku aastateks 2012–2014; peab tähtsaks majandusliku ümberkorraldamise tempo kiirendamist eelkõige föderatsioonis; palub valitsusel tagada 2012. aastal eesseisvate kohalike valimiste jaoks asjakohane eelarve;

| 46. | nõuab tungivalt, et uus valitsus suunaks oma jõupingutused Maailma Kaubandusorganisatsiooniga ühinemiseks vajalikele reformidele, et edendada veelgi positiivsemat ärikliimat ja välisinvesteeringuid; |
| --- | --- |

46.

nõuab tungivalt, et uus valitsus suunaks oma jõupingutused Maailma Kaubandusorganisatsiooniga ühinemiseks vajalikele reformidele, et edendada veelgi positiivsemat ärikliimat ja välisinvesteeringuid;

| 47. | kordab oma üleskutset, et kõik asjaosalised teeksid pingutusi kogu riiki hõlmava ühtse majanduspiirkonna lõplikuks väljakujundamiseks, tugevdades selleks majanduspoliitika koordineerimist föderaalsete haldusüksuste valitsuste vahel, kõrvaldades takistused piisava õigusraamistiku loomise teelt ja luues üleriigilise konkurentsi; |
| --- | --- |

47.

kordab oma üleskutset, et kõik asjaosalised teeksid pingutusi kogu riiki hõlmava ühtse majanduspiirkonna lõplikuks väljakujundamiseks, tugevdades selleks majanduspoliitika koordineerimist föderaalsete haldusüksuste valitsuste vahel, kõrvaldades takistused piisava õigusraamistiku loomise teelt ja luues üleriigilise konkurentsi;

| 48. | väljendab heameelt riigiabi seaduse vastuvõtmise üle Bosnia ja Hertsegoviina parlamentaarse assamblee mõlemas kojas; märgib, et see seadus on üks tingimustest, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping saaks jõustuda; nõuab, et ametiasutused võtaksid kooskõlas liidu õigustikuga vastu kõnealuse seaduse rakendussätted; |
| --- | --- |

48.

väljendab heameelt riigiabi seaduse vastuvõtmise üle Bosnia ja Hertsegoviina parlamentaarse assamblee mõlemas kojas; märgib, et see seadus on üks tingimustest, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping saaks jõustuda; nõuab, et ametiasutused võtaksid kooskõlas liidu õigustikuga vastu kõnealuse seaduse rakendussätted;

| 49. | kutsub uut valitsust välja töötama tõhusat ja kestlikku sotsiaalkaitsesüsteemi ja suunama sotsiaaltoetusi täpsemalt abivajajatele; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles tõsisemalt tegelema tööhõivepoliitika, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja soolise võrdõiguslikkuse küsimustega; peab väga vajalikuks haridus- ja tööturusektori vahelise koordineerimise parandamist, et paremini täita tööturu vajadusi; |
| --- | --- |

49.

kutsub uut valitsust välja töötama tõhusat ja kestlikku sotsiaalkaitsesüsteemi ja suunama sotsiaaltoetusi täpsemalt abivajajatele; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles tõsisemalt tegelema tööhõivepoliitika, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja soolise võrdõiguslikkuse küsimustega; peab väga vajalikuks haridus- ja tööturusektori vahelise koordineerimise parandamist, et paremini täita tööturu vajadusi;

| 50. | kutsub riigi ja föderaalsete haldusüksuste valitsusi üles kõrvaldama tõkkeid, mis takistavad tööjõu liikuvust riigis, ning ühtlustama selleks föderaalsete haldusüksuste ja kantonite erinevaid tööalaseid õigusakte ning pensioni- ja sotsiaalkindlustussüsteeme, et ergutada suuremat liikuvust ja toetuste ülekantavust kogu riigis; |
| --- | --- |

50.

kutsub riigi ja föderaalsete haldusüksuste valitsusi üles kõrvaldama tõkkeid, mis takistavad tööjõu liikuvust riigis, ning ühtlustama selleks föderaalsete haldusüksuste ja kantonite erinevaid tööalaseid õigusakte ning pensioni- ja sotsiaalkindlustussüsteeme, et ergutada suuremat liikuvust ja toetuste ülekantavust kogu riigis;

| 51. | rõhutab, et Bosnia ja Hertsegoviina on ratifitseerinud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) peamised tööõiguste konventsioonid ning läbivaadatud Euroopa sotsiaalharta; juhib tähelepanu sellele, et töö- ja ametiühinguõigused on endiselt piiratud, ning kutsub Bosnia ja Hertsegoviina valitsust üles jätkama kõnealuste õiguste tugevdamist ja tööd sellega seotud õigusraamistiku ühtlustamiseks kogu riigis; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et Bosnia ja Hertsegoviina on ratifitseerinud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) peamised tööõiguste konventsioonid ning läbivaadatud Euroopa sotsiaalharta; juhib tähelepanu sellele, et töö- ja ametiühinguõigused on endiselt piiratud, ning kutsub Bosnia ja Hertsegoviina valitsust üles jätkama kõnealuste õiguste tugevdamist ja tööd sellega seotud õigusraamistiku ühtlustamiseks kogu riigis;

| 52. | kutsub komisjoni üles esitama üksikasjalikku arengukava, et parandada üliõpilaste, praktikantide ja töötajate liikuvust ning juurdepääsu tööturule ja Euroopa Majanduspiirkonna haridusteenustele, sealhulgas tööga seotud korduvrände programmidele; |
| --- | --- |

52.

kutsub komisjoni üles esitama üksikasjalikku arengukava, et parandada üliõpilaste, praktikantide ja töötajate liikuvust ning juurdepääsu tööturule ja Euroopa Majanduspiirkonna haridusteenustele, sealhulgas tööga seotud korduvrände programmidele;

Piirkondlik koostöö

| 53. | tunnustab Bosniat ja Hertsegoviinat tema aktiivse rolli eest Sarajevo deklaratsiooniprotsessis ning Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Horvaatia ja Montenegro välisministrite ühisdeklaratsiooni vastuvõtmises, et teha lõpp ümberasustamisele ning pakkuda kaitsetutele pagulastele ja riigisiseselt ümberasustatud isikutele kestvaid lahendusi; |
| --- | --- |

53.

tunnustab Bosniat ja Hertsegoviinat tema aktiivse rolli eest Sarajevo deklaratsiooniprotsessis ning Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Horvaatia ja Montenegro välisministrite ühisdeklaratsiooni vastuvõtmises, et teha lõpp ümberasustamisele ning pakkuda kaitsetutele pagulastele ja riigisiseselt ümberasustatud isikutele kestvaid lahendusi;

| 54. | väljendab heameelt püüete üle lahendada Bosnia ja Hertsegoviina ning Serbia ja Horvaatia vahelised pikaajalised probleemid ning selle üle, et need püüdlused on viimastel kuudel intensiivsemaks muutunud; ergutab kõiki osalisi, sealhulgas Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime, pöörama erilist tähelepanu kahepoolsele ja piirkondlikule koostööle õigus- ja turvalisusküsimustes; |
| --- | --- |

54.

väljendab heameelt püüete üle lahendada Bosnia ja Hertsegoviina ning Serbia ja Horvaatia vahelised pikaajalised probleemid ning selle üle, et need püüdlused on viimastel kuudel intensiivsemaks muutunud; ergutab kõiki osalisi, sealhulgas Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime, pöörama erilist tähelepanu kahepoolsele ja piirkondlikule koostööle õigus- ja turvalisusküsimustes;

| 55. | võtab teadmiseks, et Bosnia ja Hertsegoviina ja Serbia on seadnud sisse heanaaberlikud suhted, ja palub Bosniat ja Hertsegoviinat mitte edasi lükata protokolli sõlmimist sõjakuritegudega seotud tõendite vahetamise kohta ja arendada selles tundlikus küsimuses tihedamat koostööd; väljendab siiski heameelt Bosnia ja Hertsegoviina ning Serbia vahelise kahepoolse kokkuleppe üle, mis käsitleb koostööd organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse, uimastite ja inimorganite salakaubanduse ja nendega kauplemise, ebaseadusliku rände ja terrorismiga seotud teabe vahetamise vallas; |
| --- | --- |

55.

võtab teadmiseks, et Bosnia ja Hertsegoviina ja Serbia on seadnud sisse heanaaberlikud suhted, ja palub Bosniat ja Hertsegoviinat mitte edasi lükata protokolli sõlmimist sõjakuritegudega seotud tõendite vahetamise kohta ja arendada selles tundlikus küsimuses tihedamat koostööd; väljendab siiski heameelt Bosnia ja Hertsegoviina ning Serbia vahelise kahepoolse kokkuleppe üle, mis käsitleb koostööd organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse, uimastite ja inimorganite salakaubanduse ja nendega kauplemise, ebaseadusliku rände ja terrorismiga seotud teabe vahetamise vallas;

| 56. | palub Bosnia ja Hertsegoviina valitsusel teha kõik võimalik, et lahendada piirivaidlused naabritega kas kahepoolsete kokkulepete või muude vahendite abil; rõhutab, et asjaosalised peavad kahepoolsed küsimused lahendama kindlakäeliselt, järgides heanaaberlikkuse põhimõtet ja võttes arvesse ELi üldisi huve; |
| --- | --- |

56.

palub Bosnia ja Hertsegoviina valitsusel teha kõik võimalik, et lahendada piirivaidlused naabritega kas kahepoolsete kokkulepete või muude vahendite abil; rõhutab, et asjaosalised peavad kahepoolsed küsimused lahendama kindlakäeliselt, järgides heanaaberlikkuse põhimõtet ja võttes arvesse ELi üldisi huve;

| 57. | arvestades, et Horvaatia ühinemisel ELiga on ka kahepoolne mõju, palub Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutustel teha kõik endast olenev, et kohandada asjakohased Bosnia ja Hertsegoviina veterinaaria, taimekaitse ja toiduohutuse valdkonna õigusaktid vastavatel valitsustasanditel ELi õigusaktidega ning parandada või ehitada vajalik taristu arvukates piiripunktides Horvaatiaga, et hõlbustada ELi nõutavat piirikontrolli; |
| --- | --- |

57.

arvestades, et Horvaatia ühinemisel ELiga on ka kahepoolne mõju, palub Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutustel teha kõik endast olenev, et kohandada asjakohased Bosnia ja Hertsegoviina veterinaaria, taimekaitse ja toiduohutuse valdkonna õigusaktid vastavatel valitsustasanditel ELi õigusaktidega ning parandada või ehitada vajalik taristu arvukates piiripunktides Horvaatiaga, et hõlbustada ELi nõutavat piirikontrolli;

| 58. | tunneb muret selle pärast, et Bosnia ja Hertsegoviina on piirkonna ainus riik, mis ei luba Kosovo elanikel oma territooriumile siseneda; nõuab seetõttu tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina ametiisikud tunnistaksid Kosovo kodanike sissesõidudokumente, nagu teevad Serbia ja teised riigid; |
| --- | --- |

58.

tunneb muret selle pärast, et Bosnia ja Hertsegoviina on piirkonna ainus riik, mis ei luba Kosovo elanikel oma territooriumile siseneda; nõuab seetõttu tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina ametiisikud tunnistaksid Kosovo kodanike sissesõidudokumente, nagu teevad Serbia ja teised riigid;

*

* *

| 59. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile ning Bosnia ja Hertsegoviina ja tema föderaalsete haldusüksuste valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

59.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile ning Bosnia ja Hertsegoviina ja tema föderaalsete haldusüksuste valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 80, 19.3.2008, lk 18.

(2)  ELT L 188, 19.7.2011, lk 30.

(3)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 113.

---

Neljapäev, 15. märts 2012

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/75 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/75

---

Neljapäev, 15. märts 2012Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050

P7_TA(2012)0086

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsioon konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava kohta (2011/2095(INI))

2013/C 251 E/13

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” (COM(2011)0112) ja seotud töödokumente (SEC(2011)0288) ja (SEC(2011)0289), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” (COM(2011)0112) ja seotud töödokumente (SEC(2011)0288) ja (SEC(2011)0289),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Kasvuhoonegaaside heite üle 20%-lise vähendamise võimaluste analüüs ja kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohu hindamine” (COM(2010)0265) ja seotud töödokumenti (SEC(2010)0650), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Kasvuhoonegaaside heite üle 20%-lise vähendamise võimaluste analüüs ja kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohu hindamine” (COM(2010)0265) ja seotud töödokumenti (SEC(2010)0650),

| — | võttes arvesse ettepanekuid sõnastada ümber COM(2011)0656 ja muuta finantsinstrumentide turgude direktiivi (MiFID) (COM(2011)0652) ja turu kuritarvitamise direktiivi (MAD) (COM(2011)0651) seoses saastekvootidega ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS) jaoks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekuid sõnastada ümber COM(2011)0656 ja muuta finantsinstrumentide turgude direktiivi (MiFID) (COM(2011)0652) ja turu kuritarvitamise direktiivi (MAD) (COM(2011)0651) seoses saastekvootidega ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS) jaoks,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. oktoobri 2011. aasta kohtumisel tehtud järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. oktoobri 2011. aasta kohtumisel tehtud järeldusi,

| — | võttes arvesse ELi kliima- ja energiapaketti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kliima- ja energiapaketti,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 9 (sotsiaalklausel), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 9 (sotsiaalklausel),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A7-0033/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A7-0033/2012),

| A. | arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ligikaudu 90 osalist – sealhulgas kiirelt areneva majandusega riigid –, kelle osa ülemaailmses heites kokku on enam kui 80%, on teinud ühepoolsed avaldused tervet majandust hõlmavate heite vähendamise kvantifitseeritud eesmärkide kohta, mis ei ole siiski siduvad; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ligikaudu 90 osalist – sealhulgas kiirelt areneva majandusega riigid –, kelle osa ülemaailmses heites kokku on enam kui 80%, on teinud ühepoolsed avaldused tervet majandust hõlmavate heite vähendamise kvantifitseeritud eesmärkide kohta, mis ei ole siiski siduvad;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlament ja Euroopa Ülemkogu on kuulutanud oma eesmärgiks vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2050. aastaks 80–95%; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlament ja Euroopa Ülemkogu on kuulutanud oma eesmärgiks vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2050. aastaks 80–95%;

| C. | arvestades, et Euroopa Liit peab leppima kokku heite vähendamise konkreetsed eesmärgid, et luua alus ja raamistik vajalikele õigusaktidele ja teistele meetmetele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liit peab leppima kokku heite vähendamise konkreetsed eesmärgid, et luua alus ja raamistik vajalikele õigusaktidele ja teistele meetmetele;

| D. | arvestades, et edenemiskava näitab, et praegune 20%-line kliimaeesmärk, millest enam kui pool on võimalik saavutada riigivälise tasaarveldamisega, ei ole kulutõhus viis vähendada heidet 2050. aastaks 80% võrreldes 1990. aastaga; arvestades, et 80%-line vähendamine, mida valitsustevaheline kliimamuutuste rühm tööstusriikides vajalikuks peab ja mille Euroopa Ülemkogu on ELi eesmärgina 2050. aastaks heaks kiitnud, asub vahemiku 80–95% alumises otsas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et edenemiskava näitab, et praegune 20%-line kliimaeesmärk, millest enam kui pool on võimalik saavutada riigivälise tasaarveldamisega, ei ole kulutõhus viis vähendada heidet 2050. aastaks 80% võrreldes 1990. aastaga; arvestades, et 80%-line vähendamine, mida valitsustevaheline kliimamuutuste rühm tööstusriikides vajalikuks peab ja mille Euroopa Ülemkogu on ELi eesmärgina 2050. aastaks heaks kiitnud, asub vahemiku 80–95% alumises otsas;

| E. | arvestades, et tööstusel on pikaajaliste keskkonnasõbralike investeeringute tegemiseks vaja ELi vähese CO2-heitega majanduse strateegia suhtes selgust, mida tuleb ka toetada õiguskindluse, kaugeleulatuvate eesmärkide ja hästi korraldatud rahastamismehhanismidega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tööstusel on pikaajaliste keskkonnasõbralike investeeringute tegemiseks vaja ELi vähese CO2-heitega majanduse strateegia suhtes selgust, mida tuleb ka toetada õiguskindluse, kaugeleulatuvate eesmärkide ja hästi korraldatud rahastamismehhanismidega;

| F. | arvestades, et sõltuvuse vähendamine välismaistest energiatarnijatest, kes on eeskätt pärit poliitiliselt probleemsetest riikidest, on liikmesriikide huvides; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et sõltuvuse vähendamine välismaistest energiatarnijatest, kes on eeskätt pärit poliitiliselt probleemsetest riikidest, on liikmesriikide huvides;

| G. | arvestades, et Rahvusvaheline Energiaagentuur on arvutanud välja, et neli viiendikku energiaga seotud süsinikdioksiidi koguheitest, mis on lubatud 2035. aastani 450 osakese stsenaariumi kohaselt, on juba seotud olemasoleva põhikapitaliga; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Rahvusvaheline Energiaagentuur on arvutanud välja, et neli viiendikku energiaga seotud süsinikdioksiidi koguheitest, mis on lubatud 2035. aastani 450 osakese stsenaariumi kohaselt, on juba seotud olemasoleva põhikapitaliga;

| H. | arvestades vajadust hinnata ohtu, et piisavate ülemaailmsete jõupingutuste puudumisel suurendavad siseriiklikud meetmed vähem tõhusate käitiste turuosa mujal ja seega kasvab kogu maailma heide, sh kasvuhoonegaaside heite ülekandumine, ning võtta selle ohu vastu meetmeid; |
| --- | --- |

H.

arvestades vajadust hinnata ohtu, et piisavate ülemaailmsete jõupingutuste puudumisel suurendavad siseriiklikud meetmed vähem tõhusate käitiste turuosa mujal ja seega kasvab kogu maailma heide, sh kasvuhoonegaaside heite ülekandumine, ning võtta selle ohu vastu meetmeid;

| I. | arvestades, et Sterni aruandes toodud hinnangu kohaselt on kliimakaitse vallas mittetegutsemine võrdne ülemaailmse SKP vähenemisega vähemalt 5% aastas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Sterni aruandes toodud hinnangu kohaselt on kliimakaitse vallas mittetegutsemine võrdne ülemaailmse SKP vähenemisega vähemalt 5% aastas;

| J. | arvestades, et biomassi kui energiaallika tootmine ja tarbimine ei ole iseenesest CO2-neutraalne; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et biomassi kui energiaallika tootmine ja tarbimine ei ole iseenesest CO2-neutraalne;

| K. | arvestades, et sotsiaalseid aspekte on vaja võtta arvesse sotsiaalse mõjuhinnangu abil; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et sotsiaalseid aspekte on vaja võtta arvesse sotsiaalse mõjuhinnangu abil;

| 1. | mõistab vähese CO2-heitega majanduse arendamise kasulikkust liikmesriikide ja nende piirkondade jaoks; toetab seetõttu komisjoni konkurentsivõimelise vähese CO2-heitega majanduse 2050. aastaks saavutamise edenemiskava koos selle arengutee, konkreetse siseriikliku heite vähendamise vaheeesmärkidega 40%, 60% ja 80% vastavalt 2030., 2040. ja 2050. aastaks ning sektorispetsiifiliste vaheeesmärkide vahemikega kui õigusaktide ning muude majandus- ja kliimapoliitiliste algatuste ettepanekute alust; tunnistab, et trajektoor ja vahe-eesmärgid põhinevad PRIMES-modelleerimisel, et töötada välja vajalikud õigusnormid; |
| --- | --- |

1.

mõistab vähese CO2-heitega majanduse arendamise kasulikkust liikmesriikide ja nende piirkondade jaoks; toetab seetõttu komisjoni konkurentsivõimelise vähese CO2-heitega majanduse 2050. aastaks saavutamise edenemiskava koos selle arengutee, konkreetse siseriikliku heite vähendamise vaheeesmärkidega 40%, 60% ja 80% vastavalt 2030., 2040. ja 2050. aastaks ning sektorispetsiifiliste vaheeesmärkide vahemikega kui õigusaktide ning muude majandus- ja kliimapoliitiliste algatuste ettepanekute alust; tunnistab, et trajektoor ja vahe-eesmärgid põhinevad PRIMES-modelleerimisel, et töötada välja vajalikud õigusnormid;

| 2. | kutsub komisjoni üles kehtestama kasvuhoonegaaside heite vähendamise 2030. ja 2040. aastaks koos konkreetsete valdkondlike eesmärkide ja sihiteadliku ajakavaga; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles kehtestama kasvuhoonegaaside heite vähendamise 2030. ja 2040. aastaks koos konkreetsete valdkondlike eesmärkide ja sihiteadliku ajakavaga;

| 3. | kutsub komisjoni üles esitama lähema kahe aasta jooksul 2030. aasta eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed, võttes arvesse konkreetset siseriiklikku suutlikkust ja potentsiaali ning rahvusvahelist edenemist kliimameetmete valdkonnas; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles esitama lähema kahe aasta jooksul 2030. aasta eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed, võttes arvesse konkreetset siseriiklikku suutlikkust ja potentsiaali ning rahvusvahelist edenemist kliimameetmete valdkonnas;

| 4. | on seisukohal, et meetmeid tuleks rakendada kooskõlastatud, kulutasuval ja tulemuslikul viisil, milles võetakse arvesse liikmesriikide eripärasid; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et meetmeid tuleks rakendada kooskõlastatud, kulutasuval ja tulemuslikul viisil, milles võetakse arvesse liikmesriikide eripärasid;

| 5. | nõuab suuremat kooskõla ühenduse programmide ja poliitikavaldkondade vahel, et saavutada edenemiskava eesmärgid ja tagada selle prioriteetide täielik integreerimine uude 2014.–2020. aasta mitmeaastasesse finantsraamistikku; tunnistab, et energiatõhususe 20% kasvu eesmärgi saavutamine võimaldaks ELil vähendada liidu territooriumil CO2-heidet 2020. aastaks 25% või rohkemgi ning selline vähendamine oleks endiselt kulutasuv tee pikaajalise, 2050. aastaks seatud eesmärgini vähendada kasvuhoonegaaside heidet 80–90% võrreldes 1990. aasta tasemega; märgib, et vastavalt edenemiskavale tooks tagasihoidlikum lähenemisviis kaasa märkimisväärselt suuremad kulud kogu perioodi lõikes; tuletab siiski meelde, et investeeringute kulutasuvuse hindamisel tuleks alati arvesse võtta liikmesriikide eelarveid; |
| --- | --- |

5.

nõuab suuremat kooskõla ühenduse programmide ja poliitikavaldkondade vahel, et saavutada edenemiskava eesmärgid ja tagada selle prioriteetide täielik integreerimine uude 2014.–2020. aasta mitmeaastasesse finantsraamistikku; tunnistab, et energiatõhususe 20% kasvu eesmärgi saavutamine võimaldaks ELil vähendada liidu territooriumil CO2-heidet 2020. aastaks 25% või rohkemgi ning selline vähendamine oleks endiselt kulutasuv tee pikaajalise, 2050. aastaks seatud eesmärgini vähendada kasvuhoonegaaside heidet 80–90% võrreldes 1990. aasta tasemega; märgib, et vastavalt edenemiskavale tooks tagasihoidlikum lähenemisviis kaasa märkimisväärselt suuremad kulud kogu perioodi lõikes; tuletab siiski meelde, et investeeringute kulutasuvuse hindamisel tuleks alati arvesse võtta liikmesriikide eelarveid;

| 6. | tuletab meelde, et Durbani kliimakonverentsi eel nõudis Euroopa Parlament süsinikdioksiidi vähendamise eesmärgi suurendamist üle 20% aastaks 2020; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et Durbani kliimakonverentsi eel nõudis Euroopa Parlament süsinikdioksiidi vähendamise eesmärgi suurendamist üle 20% aastaks 2020;

| 7. | rõhutab, et selged heite eesmärgid ergutavad vajalike varajaste investeeringute tegemist vähem heidet eraldava tehnoloogia alasesse teadus-, arendus- ja tutvustustegevusse ning sellise tehnoloogia kasutuselevõttu, ning pikaajalise strateegia kindlaksmääramine on esmavajalik selleks, et tagada ELi liikumine kokkulepitud eesmärgi saavutamise suunas vähendada heidet aastaks 2050; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et selged heite eesmärgid ergutavad vajalike varajaste investeeringute tegemist vähem heidet eraldava tehnoloogia alasesse teadus-, arendus- ja tutvustustegevusse ning sellise tehnoloogia kasutuselevõttu, ning pikaajalise strateegia kindlaksmääramine on esmavajalik selleks, et tagada ELi liikumine kokkulepitud eesmärgi saavutamise suunas vähendada heidet aastaks 2050;

| 8. | palub komisjonil esitada tulude ja kulude analüüs kavandatud edenemiskavast kinnipidamise kohta liikmesriikide tasandil, võttes arvesse siseriiklikke tingimusi, mis tulenevad erinevustest tehnoloogia arengus ja vajalikes investeeringutes (ja üldsuse heakskiidust), ning võtta arvesse võimalikke suuremaid erinevusi ülemaailmsetes tingimustes; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil esitada tulude ja kulude analüüs kavandatud edenemiskavast kinnipidamise kohta liikmesriikide tasandil, võttes arvesse siseriiklikke tingimusi, mis tulenevad erinevustest tehnoloogia arengus ja vajalikes investeeringutes (ja üldsuse heakskiidust), ning võtta arvesse võimalikke suuremaid erinevusi ülemaailmsetes tingimustes;

| 9. | rõhutab, et üleminek vähese CO2-heitega majandusele omab märkimisväärset potentsiaali luua täiendavaid töökohti ning tagada samas majanduskasv ja luua konkurentsieelis Euroopa tööstusele; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et üleminek vähese CO2-heitega majandusele omab märkimisväärset potentsiaali luua täiendavaid töökohti ning tagada samas majanduskasv ja luua konkurentsieelis Euroopa tööstusele;

| 10. | tuletab meelde, et üleminek puhtale tehnoloogiale vähendaks märkimisväärselt õhusaastet ja tooks seetõttu olulist kasu tervisele ja keskkonnale; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et üleminek puhtale tehnoloogiale vähendaks märkimisväärselt õhusaastet ja tooks seetõttu olulist kasu tervisele ja keskkonnale;

Rahvusvaheline mõõde

| 11. | märgib, et vähese CO2-heitega tehnoloogia ülemaailmne arendamine on kiirelt kasvamas ning Euroopa tulevase konkurentsivõime jaoks on oluline suurendada investeeringuid selle tehnoloogiaga seotud teadusuuringutesse, arendustegevusse ja rakendamisse; |
| --- | --- |

11.

märgib, et vähese CO2-heitega tehnoloogia ülemaailmne arendamine on kiirelt kasvamas ning Euroopa tulevase konkurentsivõime jaoks on oluline suurendada investeeringuid selle tehnoloogiaga seotud teadusuuringutesse, arendustegevusse ja rakendamisse;

| 12. | märgib, et toimumas on säästva tehnoloogia valdkonna innovatsiooni ja teadusuuringute nihkumine Euroopast maailma muudesse osadesse, mistõttu EL võib kaotada valdkonna tehnoloogia alal juhtpositsiooni ja Euroopast võib saada kõnealuse tehnoloogia ja sellega seotud valmistoodete netoimportija; toonitab seetõttu, kui oluline on Euroopa lisandväärtus energiatõhususe ja taastuvenergia alase tehnoloogia ja vastavate toodete väljatöötamisele ja sisemaisele tootmisele; |
| --- | --- |

12.

märgib, et toimumas on säästva tehnoloogia valdkonna innovatsiooni ja teadusuuringute nihkumine Euroopast maailma muudesse osadesse, mistõttu EL võib kaotada valdkonna tehnoloogia alal juhtpositsiooni ja Euroopast võib saada kõnealuse tehnoloogia ja sellega seotud valmistoodete netoimportija; toonitab seetõttu, kui oluline on Euroopa lisandväärtus energiatõhususe ja taastuvenergia alase tehnoloogia ja vastavate toodete väljatöötamisele ja sisemaisele tootmisele;

| 13. | rõhutab, et Hiina on maailmas liider paigaldatud tuuleparkide võimsuse poolest, Hiina ja India tootjad on kümne suurima tuulegeneraatoreid tootva riigi hulgas ning Hiina ja Taiwan toodavad hetkel suurema osa maailma päikesepaneelidest; palub komisjonil ja liikmesriikidel astuda samme, et edendada sellise tehnoloogia ja uute innovaatiliste tehnoloogiate arendamist ja tootmist ELis, et saavutada kasvuhoonegaaside heite vähendamise ambitsioonikad eesmärgid; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et Hiina on maailmas liider paigaldatud tuuleparkide võimsuse poolest, Hiina ja India tootjad on kümne suurima tuulegeneraatoreid tootva riigi hulgas ning Hiina ja Taiwan toodavad hetkel suurema osa maailma päikesepaneelidest; palub komisjonil ja liikmesriikidel astuda samme, et edendada sellise tehnoloogia ja uute innovaatiliste tehnoloogiate arendamist ja tootmist ELis, et saavutada kasvuhoonegaaside heite vähendamise ambitsioonikad eesmärgid;

| 14. | nõuab, et EL etendaks ka edaspidi aktiivset rolli rahvusvahelistes läbirääkimistes, et viia lõpule kaugeleulatuv, terviklik ja õiguslikult siduv kokkulepe; märgib, kui oluline on, et EL näitaks oma veendumusi ja oleks eeskujuks vähese CO2-heitega majanduse hüvede ja elujõulisuse näitamisel; väljendab heameelt selle üle, et Durbani konverentsil saavutati kokkulepe selges ajakavas rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimiseks aastateks pärast 2012. aastat, ning ühise arusaama üle, et suured saastajad, ükskõik kas nad on arenenud või arenguriigid, peavad kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks võtma vastu kaugeleulatuvad ja piisavad eesmärgid; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et EL etendaks ka edaspidi aktiivset rolli rahvusvahelistes läbirääkimistes, et viia lõpule kaugeleulatuv, terviklik ja õiguslikult siduv kokkulepe; märgib, kui oluline on, et EL näitaks oma veendumusi ja oleks eeskujuks vähese CO2-heitega majanduse hüvede ja elujõulisuse näitamisel; väljendab heameelt selle üle, et Durbani konverentsil saavutati kokkulepe selges ajakavas rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimiseks aastateks pärast 2012. aastat, ning ühise arusaama üle, et suured saastajad, ükskõik kas nad on arenenud või arenguriigid, peavad kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks võtma vastu kaugeleulatuvad ja piisavad eesmärgid;

| 15. | rõhutab, et EL peab jätkama konstruktiivset tegevust ülemaailmsetel kliimaläbirääkimistel ja Euroopa Liidu välisteenistuse egiidi all on vaja edasi arendada Euroopa kliimadiplomaatiat; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et EL peab jätkama konstruktiivset tegevust ülemaailmsetel kliimaläbirääkimistel ja Euroopa Liidu välisteenistuse egiidi all on vaja edasi arendada Euroopa kliimadiplomaatiat;

| 16. | juhib tähelepanu sellele, et vähese CO2-heitega majanduse peamine ülesanne on tagada, et kliimamuutust käsitlev poliitika oleks kaasatud kõikidesse energeetika, transpordi, põllumajanduse, hariduse, innovatsiooniga jne seotud olulisematesse tegevusvaldkondadesse; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu sellele, et vähese CO2-heitega majanduse peamine ülesanne on tagada, et kliimamuutust käsitlev poliitika oleks kaasatud kõikidesse energeetika, transpordi, põllumajanduse, hariduse, innovatsiooniga jne seotud olulisematesse tegevusvaldkondadesse;

| 17. | rõhutab, et globaalsete ja Euroopa kliimameetmetega viivitamine ei tooks kaasa ainult kõrgemaid kulutusi 2050. aasta sihteesmärgi saavutamisel, kuna investeeringud on seotud rohkesti süsinikdioksiidi heidet tekitava kapitaliga ning tehnoloogia rakendamise kogemuste tekkimine aeglustuks, vaid ka ELi innovaatilise juhtrolli kaotust teadusuuringutes, töökohtade loomises ning suuniste andmises jätkusuutliku rohelisema majanduse saavutamiseks, ning et 2020. aastaks vajalike meetmetega viivitamise tagajärjeks oleks väiksem vähendamispotentsiaal 2030. aastaks ja järgnevateks aastateks; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et globaalsete ja Euroopa kliimameetmetega viivitamine ei tooks kaasa ainult kõrgemaid kulutusi 2050. aasta sihteesmärgi saavutamisel, kuna investeeringud on seotud rohkesti süsinikdioksiidi heidet tekitava kapitaliga ning tehnoloogia rakendamise kogemuste tekkimine aeglustuks, vaid ka ELi innovaatilise juhtrolli kaotust teadusuuringutes, töökohtade loomises ning suuniste andmises jätkusuutliku rohelisema majanduse saavutamiseks, ning et 2020. aastaks vajalike meetmetega viivitamise tagajärjeks oleks väiksem vähendamispotentsiaal 2030. aastaks ja järgnevateks aastateks;

| 18. | kordab, et kumulatiivne heide on kliimasüsteemi puhul määrav; märgib, et isegi juhul, kui heide väheneks 2020. aastal 30%, 2030. aastal 55%, 2040. aastal 75% ja 2050. aastal 90%, siis ülemaailmsele 2 °C eesmärgile vastavas süsinikutasemes ületaks EL heite tekitamises ühe inimese kohta ikkagi lubatud määra kahekordselt, ja et heite vähendamisega viivitamine tõstab heite kumulatiivset osa oluliselt; |
| --- | --- |

18.

kordab, et kumulatiivne heide on kliimasüsteemi puhul määrav; märgib, et isegi juhul, kui heide väheneks 2020. aastal 30%, 2030. aastal 55%, 2040. aastal 75% ja 2050. aastal 90%, siis ülemaailmsele 2 °C eesmärgile vastavas süsinikutasemes ületaks EL heite tekitamises ühe inimese kohta ikkagi lubatud määra kahekordselt, ja et heite vähendamisega viivitamine tõstab heite kumulatiivset osa oluliselt;

| 19. | tuletab meelde, et maailma keskmise temperatuuri tõusu piiramine 2 °C-ni ei taga märkimisväärse kahjuliku kliimamõju vältimist; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde, et maailma keskmise temperatuuri tõusu piiramine 2 °C-ni ei taga märkimisväärse kahjuliku kliimamõju vältimist;

Heitkogustega kauplemise süsteem

| 20. | mõistab, et ELi heitkogustega kauplemise süsteem (ELi HKS) on peamine, ehkki mitte ainus tööstusliku heite vähendamise ja vähese CO2-heitega tehnoloogiate edendamise vahend; märgib, et HKSi on vaja täiustada; palub komisjonil ja liikmesriikidel täiendada ELi HKSi tehnoloogia- ja innovatsioonipõhise lähenemisviisiga, et tagada vajalik märkimisväärne vähendamine; |
| --- | --- |

20.

mõistab, et ELi heitkogustega kauplemise süsteem (ELi HKS) on peamine, ehkki mitte ainus tööstusliku heite vähendamise ja vähese CO2-heitega tehnoloogiate edendamise vahend; märgib, et HKSi on vaja täiustada; palub komisjonil ja liikmesriikidel täiendada ELi HKSi tehnoloogia- ja innovatsioonipõhise lähenemisviisiga, et tagada vajalik märkimisväärne vähendamine;

| 21. | märgib, et ELi HKS toimib, nagu on kavandatud, ning et madalam süsinikdioksiidi hind tuleneb vähenenud majanduslikust aktiivsusest ja saadaolevate kvootide suurest hulgast, mis ületab märgatavalt nõudluse; väljendab muret CO2-heite vähendamisele suunatud investeeringute vähese stimuleerimise pärast ja selle pärast, et energiatõhususega seotud suuremad riskid asetavad ELi võrreldes tema konkurentidega ebasoodsasse olukorda; võtab teadmiseks teated, et süsinikdioksiidi hind HKSi olulise suurenemise või muutmise puudumisel tõenäoliselt palju ei suurene; |
| --- | --- |

21.

märgib, et ELi HKS toimib, nagu on kavandatud, ning et madalam süsinikdioksiidi hind tuleneb vähenenud majanduslikust aktiivsusest ja saadaolevate kvootide suurest hulgast, mis ületab märgatavalt nõudluse; väljendab muret CO2-heite vähendamisele suunatud investeeringute vähese stimuleerimise pärast ja selle pärast, et energiatõhususega seotud suuremad riskid asetavad ELi võrreldes tema konkurentidega ebasoodsasse olukorda; võtab teadmiseks teated, et süsinikdioksiidi hind HKSi olulise suurenemise või muutmise puudumisel tõenäoliselt palju ei suurene;

| 22. | tunnistab asjaolu, et praegune süsinikdioksiidi hind ei soodusta investeeringuid vähese CO2-heitega tehnoloogialahendustesse ning mängib seetõttu väga piiratud rolli heite vähendamise motiveerimisel, kujutades endast ühtlasi ohtu, et EL jääb järgnevateks aastakümneteks seotuks CO2-mahukate infrastruktuuridega; |
| --- | --- |

22.

tunnistab asjaolu, et praegune süsinikdioksiidi hind ei soodusta investeeringuid vähese CO2-heitega tehnoloogialahendustesse ning mängib seetõttu väga piiratud rolli heite vähendamise motiveerimisel, kujutades endast ühtlasi ohtu, et EL jääb järgnevateks aastakümneteks seotuks CO2-mahukate infrastruktuuridega;

| 23. | rõhutab, et kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemise poliitika ei saa tugineda üksnes turupõhistele mehhanismidele; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemise poliitika ei saa tugineda üksnes turupõhistele mehhanismidele;

| 24. | tunnistab, et HKS seisab silmitsi probleemidega, mida algselt ei eeldatud, ja et akumuleeruv saastekvootide ülejääk vähendab stiimulit edendada investeerimist CO2-heite vähendamisse paljude järgnevate aastate jooksul; märgib, et see ohustab HKSi tulemuslikkust ELi peamise mehhanismina heitkoguste vähendamiseks viisil, mis loob võrdsed võimalused konkureerivatele tehnoloogiatele, annab ettevõtetele paindlikkuse arendada välja omaenda leevendusstrateegia ja näeb ette konkreetsed meetmed süsinikdioksiidi lekke vastu võitlemiseks; kutsub komisjoni üles võtma vastu meetmeid, et kõrvaldada HKSi puudujäägid ning võimaldada süsteemil toimida algselt kavandatud viisil; need meetmed võivad hõlmata:






  a) | Euroopa Parlamendile ja nõukogule niipea kui võimalik sellise aruande esitamist, milles uuritakse muu hulgas mõjusid stiimulitele vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse investeerimiseks ning süsinikdioksiidi lekke ohtu; enne kolmanda etapi algust muudab komisjon vajaduse korral direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikes 4 osutatud määrust, et rakendada asjakohaseid meetmeid, mis võivad hõlmata vajaliku hulgal saastekvootide kinni pidamist; |
| --- | --- | --- |

24.

tunnistab, et HKS seisab silmitsi probleemidega, mida algselt ei eeldatud, ja et akumuleeruv saastekvootide ülejääk vähendab stiimulit edendada investeerimist CO2-heite vähendamisse paljude järgnevate aastate jooksul; märgib, et see ohustab HKSi tulemuslikkust ELi peamise mehhanismina heitkoguste vähendamiseks viisil, mis loob võrdsed võimalused konkureerivatele tehnoloogiatele, annab ettevõtetele paindlikkuse arendada välja omaenda leevendusstrateegia ja näeb ette konkreetsed meetmed süsinikdioksiidi lekke vastu võitlemiseks; kutsub komisjoni üles võtma vastu meetmeid, et kõrvaldada HKSi puudujäägid ning võimaldada süsteemil toimida algselt kavandatud viisil; need meetmed võivad hõlmata:

a)

Euroopa Parlamendile ja nõukogule niipea kui võimalik sellise aruande esitamist, milles uuritakse muu hulgas mõjusid stiimulitele vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse investeerimiseks ning süsinikdioksiidi lekke ohtu; enne kolmanda etapi algust muudab komisjon vajaduse korral direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikes 4 osutatud määrust, et rakendada asjakohaseid meetmeid, mis võivad hõlmata vajaliku hulgal saastekvootide kinni pidamist;

| b) | esitada õigusakti ettepanek niipea kui võimalik, et muuta 1,74%list iga-aastast lineaarse vähendamise nõuet nii, et sellega täidetaks 2050. aasta CO2-heite vähendamise eesmärgi nõuded; |
| --- | --- |

b)

esitada õigusakti ettepanek niipea kui võimalik, et muuta 1,74%list iga-aastast lineaarse vähendamise nõuet nii, et sellega täidetaks 2050. aasta CO2-heite vähendamise eesmärgi nõuded;

| c) | saastekvootide enampakkumisele reservhinna kehtestamise väärtuse hindamise läbiviimist ja hinnangu avaldamist; |
| --- | --- |

c)

saastekvootide enampakkumisele reservhinna kehtestamise väärtuse hindamise läbiviimist ja hinnangu avaldamist;

| d) | võtta meetmeid asjaomase teabe kasutamise ja HKSi registri läbipaistvuse suurendamiseks, et võimaldada tõhusamat jälgimist ja hindamist; |
| --- | --- |

d)

võtta meetmeid asjaomase teabe kasutamise ja HKSi registri läbipaistvuse suurendamiseks, et võimaldada tõhusamat jälgimist ja hindamist;

| e) | täiustada veelgi tasaarveldusmehhanismide kasutamist, piirates näiteks juurdepääsu tasaarveldustele, millega toetatakse Euroopa konkurente tööstusvaldkonnas, näiteks fluorosüsivesinike osas; |
| --- | --- |

e)

täiustada veelgi tasaarveldusmehhanismide kasutamist, piirates näiteks juurdepääsu tasaarveldustele, millega toetatakse Euroopa konkurente tööstusvaldkonnas, näiteks fluorosüsivesinike osas;

| f) | selle tagamist, et mitte ühegi kõnealuse meetme tagajärjel ei vähene sellistele sektoritele eraldatavate saastekvootide hulk, kus vastavalt võrdlusaluste otsusele (komisjoni otsus 2011/278/EL) võib esineda süsinikdioksiidi lekke oht; |
| --- | --- |

f)

selle tagamist, et mitte ühegi kõnealuse meetme tagajärjel ei vähene sellistele sektoritele eraldatavate saastekvootide hulk, kus vastavalt võrdlusaluste otsusele (komisjoni otsus 2011/278/EL) võib esineda süsinikdioksiidi lekke oht;

| 25. | märgib, et kõnealused meetmed suurendavad liikmesriikide oksjonitulu, tuletab valitsustele meelde, et kliimaga seotud eesmärkideks kulutatava raha osakaalule ei ole seatud piiranguid, ning soovitab kasutada neid summasid vähese CO2-heitega investeeringute tegemiseks tööstusesse või töökohtade loomise muude võimaluste ergutamiseks, näiteks tööjõumaksude vähendamiseks; |
| --- | --- |

25.

märgib, et kõnealused meetmed suurendavad liikmesriikide oksjonitulu, tuletab valitsustele meelde, et kliimaga seotud eesmärkideks kulutatava raha osakaalule ei ole seatud piiranguid, ning soovitab kasutada neid summasid vähese CO2-heitega investeeringute tegemiseks tööstusesse või töökohtade loomise muude võimaluste ergutamiseks, näiteks tööjõumaksude vähendamiseks;

| 26. | palub komisjonil esitada 2013. aasta lõpuks ettepanekud saastekvootide oksjonil ostmise nõude laiendamiseks nendele energiamahukatele ettevõtetele, mida rahvusvaheline konkurents ohustab üksnes vähesel määral; |
| --- | --- |

26.

palub komisjonil esitada 2013. aasta lõpuks ettepanekud saastekvootide oksjonil ostmise nõude laiendamiseks nendele energiamahukatele ettevõtetele, mida rahvusvaheline konkurents ohustab üksnes vähesel määral;

| 27. | tunnistab, et vähese CO2-heite edenemiskava eesmärkide saavutamiseks on vaja kohandada jagatud jõupingutusi käsitlevat otsust (Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 406/2009/EÜ); |
| --- | --- |

27.

tunnistab, et vähese CO2-heite edenemiskava eesmärkide saavutamiseks on vaja kohandada jagatud jõupingutusi käsitlevat otsust (Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 406/2009/EÜ);

Süsinikdioksiidi leke

| 28. | kutsub komisjoni üles avaldama andmeid ELi tegeliku panuse kohta ülemaailmse CO2-heite vähendamisse alates 1990. aastast, võttes arvesse nüüdseks mujal valmistatavate toodete tarbimist ELis; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni üles avaldama andmeid ELi tegeliku panuse kohta ülemaailmse CO2-heite vähendamisse alates 1990. aastast, võttes arvesse nüüdseks mujal valmistatavate toodete tarbimist ELis;

| 29. | nõuab tungivalt vähese CO2-heitega majandusele ülemineku ergutamist mõistliku ja mõõduka reguleeriva lähenemisviisiga; kinnitab, et halduslikult ja rahaliselt koormav keskkonnanõuete järgimine avaldab olulist mõju energiamahukate sektorite tööhõivele ja tootlikkusele ning suurendab süsinikdioksiidi heite ülekandumise ohtu, sundides samal ajal ettevõtjaid ja seega ka töökohti EList lahkuma; |
| --- | --- |

29.

nõuab tungivalt vähese CO2-heitega majandusele ülemineku ergutamist mõistliku ja mõõduka reguleeriva lähenemisviisiga; kinnitab, et halduslikult ja rahaliselt koormav keskkonnanõuete järgimine avaldab olulist mõju energiamahukate sektorite tööhõivele ja tootlikkusele ning suurendab süsinikdioksiidi heite ülekandumise ohtu, sundides samal ajal ettevõtjaid ja seega ka töökohti EList lahkuma;

| 30. | nõustub komisjoni analüüsiga, et piiride kohandamise meetmeid või impordi lisamist HKSi on vaja kombineerida täieliku enampakkumisega asjakohastes sektorites; kutsub komisjoni üles koostama analüüsi sektoritest, mille puhul tasuta saastekvootide eraldamine ei suuda süsinikdioksiidi heite ülekandumist ära hoida; |
| --- | --- |

30.

nõustub komisjoni analüüsiga, et piiride kohandamise meetmeid või impordi lisamist HKSi on vaja kombineerida täieliku enampakkumisega asjakohastes sektorites; kutsub komisjoni üles koostama analüüsi sektoritest, mille puhul tasuta saastekvootide eraldamine ei suuda süsinikdioksiidi heite ülekandumist ära hoida;

| 31. | kutsub komisjoni üles koostama liikmesriikidele võimalikult kiiresti juhendid meetmete vastuvõtmiseks, mille eesmärgiks on hüvitada ettevõtetele, kelle puhul esineb märkimisväärne süsinikdioksiidi heite ülekandumise oht, CO2-heitega seotud kaudsed kulud, nagu on ette nähtud direktiivis; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni üles koostama liikmesriikidele võimalikult kiiresti juhendid meetmete vastuvõtmiseks, mille eesmärgiks on hüvitada ettevõtetele, kelle puhul esineb märkimisväärne süsinikdioksiidi heite ülekandumise oht, CO2-heitega seotud kaudsed kulud, nagu on ette nähtud direktiivis;

| 32. | kutsub komisjoni üles koostama Kagu-Euroopa elektrituru jaoks analüüsi geograafilise kriteeriumi puudumise kohta süsinikdioksiidi heite ülekandumise hinnangus; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni üles koostama Kagu-Euroopa elektrituru jaoks analüüsi geograafilise kriteeriumi puudumise kohta süsinikdioksiidi heite ülekandumise hinnangus;

| 33. | võtab teadmiseks edenemiskavas toodud järelduse, et elektrisektor peaks 2050. aastaks CO2-heite tekitamise peaaegu täielikult lõpetama (heite vähendamine 93%–99%); tunnistab, et ELi tööstuse seisukohast on esimestel vähese CO2-heitega tehnoloogiate valdkonnas tegutsejatel tänases ja homses vähese CO2-heitega maailmas konkurentsieelis; märgib, et heite vähenemine tuleb seetõttu saavutada viisil, mis ei kahjusta ELi konkurentsivõimet ja võtab arvesse süsinikdioksiidi heite ülekandumise ohtu, eriti energiamahukates sektorites; |
| --- | --- |

33.

võtab teadmiseks edenemiskavas toodud järelduse, et elektrisektor peaks 2050. aastaks CO2-heite tekitamise peaaegu täielikult lõpetama (heite vähendamine 93%–99%); tunnistab, et ELi tööstuse seisukohast on esimestel vähese CO2-heitega tehnoloogiate valdkonnas tegutsejatel tänases ja homses vähese CO2-heitega maailmas konkurentsieelis; märgib, et heite vähenemine tuleb seetõttu saavutada viisil, mis ei kahjusta ELi konkurentsivõimet ja võtab arvesse süsinikdioksiidi heite ülekandumise ohtu, eriti energiamahukates sektorites;

Energiatõhusus

| 34. | tuletab meelde olemasolevaid hinnanguid, millest ilmneb, et energiatõhususe suurendamine ja energiakasutuse vähendamine 20% ei edene aastaks 2020 seatud eesmärkidega võrreldes praegu kavakohaselt; nõuab kiireid meetmeid, suuremaid ambitsioone ja otsustavamat poliitiliste kohustuste võtmist, et saavutada 2020. aastaks seatud eesmärgid ning kavandada 2020. aastale järgnev tegevus, et meelitada seeläbi ligi asjakohaseid investeeringuid; toetab komisjoni edenemiskavas esitatud järeldust, et energiatõhususe parandamise poliitika on CO2-heite jätkuvaks vähendamiseks ülioluline; on seetõttu seisukohal, et siduvate eesmärkide kehtestamist ei tohiks välistada; rõhutab, et energiatõhususe meetmed loovad töökohti, soodustavad majanduslikku kokkuhoidu, parandavad energiavarustuse kindlust ja suurendavad konkurentsivõimet; väljendab sellega seoses heameelt energiatõhususe direktiivis kehtestatud prioriteetide üle suurendada energiatõhusust kõigis valdkondades ja eriti ehitiste puhul, renoveerides selleks olemasoleva elamufondi ja seades keskseks eesmärgiks avalike hoonete renoveerimise; nõuab vahendite suurendamist ja meetmeid uute rahastamisallikate kasutuselevõtmiseks ELi ja liikmesriikide tasandil, sealhulgas uute rahastamismehhanismide kasutuselevõttu; rõhutab erainvesteeringute tähtsust avaliku sektori praegustest eelarvepiirangutest ülesaamisel; |
| --- | --- |

34.

tuletab meelde olemasolevaid hinnanguid, millest ilmneb, et energiatõhususe suurendamine ja energiakasutuse vähendamine 20% ei edene aastaks 2020 seatud eesmärkidega võrreldes praegu kavakohaselt; nõuab kiireid meetmeid, suuremaid ambitsioone ja otsustavamat poliitiliste kohustuste võtmist, et saavutada 2020. aastaks seatud eesmärgid ning kavandada 2020. aastale järgnev tegevus, et meelitada seeläbi ligi asjakohaseid investeeringuid; toetab komisjoni edenemiskavas esitatud järeldust, et energiatõhususe parandamise poliitika on CO2-heite jätkuvaks vähendamiseks ülioluline; on seetõttu seisukohal, et siduvate eesmärkide kehtestamist ei tohiks välistada; rõhutab, et energiatõhususe meetmed loovad töökohti, soodustavad majanduslikku kokkuhoidu, parandavad energiavarustuse kindlust ja suurendavad konkurentsivõimet; väljendab sellega seoses heameelt energiatõhususe direktiivis kehtestatud prioriteetide üle suurendada energiatõhusust kõigis valdkondades ja eriti ehitiste puhul, renoveerides selleks olemasoleva elamufondi ja seades keskseks eesmärgiks avalike hoonete renoveerimise; nõuab vahendite suurendamist ja meetmeid uute rahastamisallikate kasutuselevõtmiseks ELi ja liikmesriikide tasandil, sealhulgas uute rahastamismehhanismide kasutuselevõttu; rõhutab erainvesteeringute tähtsust avaliku sektori praegustest eelarvepiirangutest ülesaamisel;

| 35. | peab taunitavaks, et ei ole meetmeid, mille abil saaks suunata negatiivsete kuludega kasvuhoonegaasi heite vähendamise potentsiaali energiatõhususse ja loodusvarade mõistlikku kasutusse, ning nõuab ökodisaini direktiivi (2009/125/EÜ) raames tehtava töö kiirendamist, vähim kuluka elutsükli põhimõtte ranget rakendamist või rakendusmeetmete kehtestamist parimate tulemuste tasemele ning miinimumnõuete kehtestamist ka mitte-elektrilistele toodetele; |
| --- | --- |

35.

peab taunitavaks, et ei ole meetmeid, mille abil saaks suunata negatiivsete kuludega kasvuhoonegaasi heite vähendamise potentsiaali energiatõhususse ja loodusvarade mõistlikku kasutusse, ning nõuab ökodisaini direktiivi (2009/125/EÜ) raames tehtava töö kiirendamist, vähim kuluka elutsükli põhimõtte ranget rakendamist või rakendusmeetmete kehtestamist parimate tulemuste tasemele ning miinimumnõuete kehtestamist ka mitte-elektrilistele toodetele;

| 36. | nõuab, et ökodisaini direktiivi raames tehtav töö hõlmaks kütteseadmeid, katlaid ja isolatsioonimaterjale, mille abil on võimalik soodustada ringlussevõttu ja vähendada energia- ja ressursikasutust, ning laiendataks ja arendataks märgistusnõudeid, mis aitavad tarbijatel teha teadlikumaid otsuseid; |
| --- | --- |

36.

nõuab, et ökodisaini direktiivi raames tehtav töö hõlmaks kütteseadmeid, katlaid ja isolatsioonimaterjale, mille abil on võimalik soodustada ringlussevõttu ja vähendada energia- ja ressursikasutust, ning laiendataks ja arendataks märgistusnõudeid, mis aitavad tarbijatel teha teadlikumaid otsuseid;

| 37. | rõhutab energiatõhususe tegevuskava ajakohastamise vajadust, lisades sinna siduvad eesmärgid, mis hõlmavad kõiki tegelikke kvantifitseeritavaid meetmeid energia tarneahela lõikes; |
| --- | --- |

37.

rõhutab energiatõhususe tegevuskava ajakohastamise vajadust, lisades sinna siduvad eesmärgid, mis hõlmavad kõiki tegelikke kvantifitseeritavaid meetmeid energia tarneahela lõikes;

| 38. | on arvamusel, et energiatõhusus on kõige tõhusam vahend tööstuse tehnoloogilise uuendustegevuse kiirendamiseks ja heite üldkoguse vähendamisele kaasaaitamiseks majanduslikult tõhusal viisil, ergutades samal ajal töökohtade loomist; kutsub komisjoni seetõttu üles toetama liikmesriikide energiatõhususe edendamise jõupingutusi ning kehtestama selleks stabiilsed pikaajalised stiimulite süsteemid, et edendada kulude-tulude seisukohast tõhusaimaid tehnoloogiaid; on veendunud, et energiatõhususe 2020. aasta eesmärgi saavutamiseks tuleks tagada Euroopa tõhususstandardite piisaval tasemel ühtlustamine; |
| --- | --- |

38.

on arvamusel, et energiatõhusus on kõige tõhusam vahend tööstuse tehnoloogilise uuendustegevuse kiirendamiseks ja heite üldkoguse vähendamisele kaasaaitamiseks majanduslikult tõhusal viisil, ergutades samal ajal töökohtade loomist; kutsub komisjoni seetõttu üles toetama liikmesriikide energiatõhususe edendamise jõupingutusi ning kehtestama selleks stabiilsed pikaajalised stiimulite süsteemid, et edendada kulude-tulude seisukohast tõhusaimaid tehnoloogiaid; on veendunud, et energiatõhususe 2020. aasta eesmärgi saavutamiseks tuleks tagada Euroopa tõhususstandardite piisaval tasemel ühtlustamine;

| 39. | kordab, et oluline on tagada stiimulid avaliku ja erasektori investeeringuteks, mille eesmärk on kergesti ülevõetavate tehnoloogiate kavandamine ja väljatöötamine, et parandada energiasäästu ja energiatõhususe kvaliteeti; |
| --- | --- |

39.

kordab, et oluline on tagada stiimulid avaliku ja erasektori investeeringuteks, mille eesmärk on kergesti ülevõetavate tehnoloogiate kavandamine ja väljatöötamine, et parandada energiasäästu ja energiatõhususe kvaliteeti;

| 40. | kutsub komisjoni üles kehtestama energiatõhususe edendamiseks konkreetsed meetmed, et tegeleda tarbijate ja energiatarnijate vahel tekkivate vastakate stiimulitega; |
| --- | --- |

40.

kutsub komisjoni üles kehtestama energiatõhususe edendamiseks konkreetsed meetmed, et tegeleda tarbijate ja energiatarnijate vahel tekkivate vastakate stiimulitega;

| 41. | kutsub komisjoni üles kehtestama pikaajalist eesmärki ELi hoonete energiatarbimise vähendamiseks 2050. aastaks; |
| --- | --- |

41.

kutsub komisjoni üles kehtestama pikaajalist eesmärki ELi hoonete energiatarbimise vähendamiseks 2050. aastaks;

| 42. | juhib tähelepanu asjaolule, et EL ja liikmesriigid ei ole piisavalt investeerinud CO2-heite vähendamise ning ehitiste ja transpordi valdkonnas energiatõhususe suurendamise meetmetesse; palub komisjonil ja liikmesriikidel eraldada rohkem vahendeid ehitiste ja linnapiirkondade keskkütte- ja jahutusvõrkude energiatõhususe parandamise meetmete rahastamiseks seoses nii praeguse finantsperspektiivi läbivaatamise kui ka tulevaste mitmeaastaste finantsraamistikega; |
| --- | --- |

42.

juhib tähelepanu asjaolule, et EL ja liikmesriigid ei ole piisavalt investeerinud CO2-heite vähendamise ning ehitiste ja transpordi valdkonnas energiatõhususe suurendamise meetmetesse; palub komisjonil ja liikmesriikidel eraldada rohkem vahendeid ehitiste ja linnapiirkondade keskkütte- ja jahutusvõrkude energiatõhususe parandamise meetmete rahastamiseks seoses nii praeguse finantsperspektiivi läbivaatamise kui ka tulevaste mitmeaastaste finantsraamistikega;

Taastuvenergia

| 43. | kutsub komisjoni üles välja töötama biomassi varustuspoliitikat, et soodustada säästvat biomassi tootmist ja kasutamist; rõhutab, et see peaks hõlmama säästvuse kriteeriume erinevate biomassi liikide kohta, milles võetakse arvesse eri allikate CO2-heidet elutsükli jooksul, ning et tähtsaimale kohale seataks biomassi tooraine esmaväärtus, mitte aga biomassi kasutamine energia saamiseks; rõhutab tungivalt, et ELi biomassiga seotud eesmärgi saavutamine ei tohi mõjuda kahjulikult toidu ja sööda tootmisele ega viia bioloogilise mitmekesisuse vähenemisele; |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni üles välja töötama biomassi varustuspoliitikat, et soodustada säästvat biomassi tootmist ja kasutamist; rõhutab, et see peaks hõlmama säästvuse kriteeriume erinevate biomassi liikide kohta, milles võetakse arvesse eri allikate CO2-heidet elutsükli jooksul, ning et tähtsaimale kohale seataks biomassi tooraine esmaväärtus, mitte aga biomassi kasutamine energia saamiseks; rõhutab tungivalt, et ELi biomassiga seotud eesmärgi saavutamine ei tohi mõjuda kahjulikult toidu ja sööda tootmisele ega viia bioloogilise mitmekesisuse vähenemisele;

| 44. | kutsub komisjoni seetõttu üles käsitlema maakasutuse kaudset muutumist laiemalt ning tagama maakasutuse muutumisest mõjutatud kolmandate riikide keskkonna piisava kaitse kahepoolselt ja mitmepoolselt, et võtta arvesse biokütuste tootmisest põhjustatud maakasutuse muutumisele omistatavat kasvuhoonegaaside heidet; selle eesmärgi võiks saavutada täiendavate säästvusnõuete kehtestamisega kolmandatest riikidest imporditavatele teatavat liiki biokütustele; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni seetõttu üles käsitlema maakasutuse kaudset muutumist laiemalt ning tagama maakasutuse muutumisest mõjutatud kolmandate riikide keskkonna piisava kaitse kahepoolselt ja mitmepoolselt, et võtta arvesse biokütuste tootmisest põhjustatud maakasutuse muutumisele omistatavat kasvuhoonegaaside heidet; selle eesmärgi võiks saavutada täiendavate säästvusnõuete kehtestamisega kolmandatest riikidest imporditavatele teatavat liiki biokütustele;

| 45. | rõhutab uute tehnoloogiate tähtsust taastuvenergia tootmise arendamises ja bioenergia tootmises ning juhib tähelepanu sellele, et EL peaks oma CO2-heite vähendamise eesmärkide saavutamiseks ära kasutama kõik olemasolevad innovaatilised lahendused; |
| --- | --- |

45.

rõhutab uute tehnoloogiate tähtsust taastuvenergia tootmise arendamises ja bioenergia tootmises ning juhib tähelepanu sellele, et EL peaks oma CO2-heite vähendamise eesmärkide saavutamiseks ära kasutama kõik olemasolevad innovaatilised lahendused;

| 46. | rõhutab taastuvate, sealhulgas innovaatiliste energiaallikate tähtsust ning asjaolu, et vaja on kiiresti leida paremad lahendused energia salvestamiseks, energiatõhususe parandamiseks ja tõhusaks energia ülekandeks, sealhulgas asjakohase infrastruktuuri meetmed; tunnustab liikmesriikide märkimisväärseid edusamme taastuvate energiaallikate arendamisel alates siduvate eesmärkide kehtestamisest 2020. aastaks; peab oluliseks sellise lähenemisviisi jätkamist ning taastuvate energiaallikatega seotud uute eesmärkide kehtestamist 2030. aastaks, võttes arvesse selle võimalikkust ja makromajanduslikku mõju; märgib, et selline tegevus aitab saavutada 2050. aastaks seatud eesmärgid, tagab tööstusele vajaliku investeerimiskindluse, vähendab oluliselt kasvuhoonegaaside heidet, loob töökohti, edendab ELi energiasõltumatust ning soodustab juhtpositsiooni tehnoloogia valdkonnas ja tööstusinnovatsiooni; rõhutab, et riiklikes taastuvenergia alastes tegevuskavades seatud eesmärkide saavutamine on otsustavalt tähtis 2050. aastaks seatud ELi üldiste eesmärkideni jõudmiseks; on seisukohal, et komisjon peaks meetmeid võtma, kui riiklikud eesmärgid täitmata jäetakse; |
| --- | --- |

46.

rõhutab taastuvate, sealhulgas innovaatiliste energiaallikate tähtsust ning asjaolu, et vaja on kiiresti leida paremad lahendused energia salvestamiseks, energiatõhususe parandamiseks ja tõhusaks energia ülekandeks, sealhulgas asjakohase infrastruktuuri meetmed; tunnustab liikmesriikide märkimisväärseid edusamme taastuvate energiaallikate arendamisel alates siduvate eesmärkide kehtestamisest 2020. aastaks; peab oluliseks sellise lähenemisviisi jätkamist ning taastuvate energiaallikatega seotud uute eesmärkide kehtestamist 2030. aastaks, võttes arvesse selle võimalikkust ja makromajanduslikku mõju; märgib, et selline tegevus aitab saavutada 2050. aastaks seatud eesmärgid, tagab tööstusele vajaliku investeerimiskindluse, vähendab oluliselt kasvuhoonegaaside heidet, loob töökohti, edendab ELi energiasõltumatust ning soodustab juhtpositsiooni tehnoloogia valdkonnas ja tööstusinnovatsiooni; rõhutab, et riiklikes taastuvenergia alastes tegevuskavades seatud eesmärkide saavutamine on otsustavalt tähtis 2050. aastaks seatud ELi üldiste eesmärkideni jõudmiseks; on seisukohal, et komisjon peaks meetmeid võtma, kui riiklikud eesmärgid täitmata jäetakse;

| 47. | rõhutab, et komisjon peab tagama, et kõnealuste eesmärkide vastuvõtmisega ei vähendataks teistesse vähese CO2-heitega elektrienergia tootmise vormidesse investeerimise stiimuleid; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et komisjon peab tagama, et kõnealuste eesmärkide vastuvõtmisega ei vähendataks teistesse vähese CO2-heitega elektrienergia tootmise vormidesse investeerimise stiimuleid;

| 48. | palub komisjonil, kui ta avaldab 2012. aasta lõpuks aruande kõikide liikmesriikide edusammude kohta taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise seadusjärgse kohustuse täitmisel ning hinnangu 2020. aasta eesmärkide täitmise kohta, esitada meetmete kava, mida hakatakse rakendama, et ergutada nõudeid täitma liikmesriike, kes seda praegu ei tee; |
| --- | --- |

48.

palub komisjonil, kui ta avaldab 2012. aasta lõpuks aruande kõikide liikmesriikide edusammude kohta taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise seadusjärgse kohustuse täitmisel ning hinnangu 2020. aasta eesmärkide täitmise kohta, esitada meetmete kava, mida hakatakse rakendama, et ergutada nõudeid täitma liikmesriike, kes seda praegu ei tee;

| 49. | tuletab meelde, et elektrivõrke on vaja ajakohastada ja arendada, eeskätt selleks, et transportida suure potentsiaaliga piirkondades toodetud taastuvenergiat, näiteks Põhjamere avamere tuuleenergiat ja Lõuna-Euroopa päikeseenergiat, ning teha võimalikuks detsentraliseeritult toodetud taastuvenergia vastuvõtmine; |
| --- | --- |

49.

tuletab meelde, et elektrivõrke on vaja ajakohastada ja arendada, eeskätt selleks, et transportida suure potentsiaaliga piirkondades toodetud taastuvenergiat, näiteks Põhjamere avamere tuuleenergiat ja Lõuna-Euroopa päikeseenergiat, ning teha võimalikuks detsentraliseeritult toodetud taastuvenergia vastuvõtmine;

| 50. | rõhutab, et ressursitõhususe suurendamisel näiteks jäätmete ringlussevõtu, parema jäätmekäitluse ning käitumismustrite muutmise kaudu on väga oluline roll ELi CO2-heite vähendamise strateegiliste eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et ressursitõhususe suurendamisel näiteks jäätmete ringlussevõtu, parema jäätmekäitluse ning käitumismustrite muutmise kaudu on väga oluline roll ELi CO2-heite vähendamise strateegiliste eesmärkide saavutamisel;

| 51. | märgib, et olemasolevate teadmiste ja tehnoloogiate abil saaksid põllumajandusettevõtjad ennast ise energiaga varustada ning suurendada orgaanilistest jäätmetest kohalikku bioenergiat tootes nii oma tulusid kui ka tuua kasu keskkonnale; |
| --- | --- |

51.

märgib, et olemasolevate teadmiste ja tehnoloogiate abil saaksid põllumajandusettevõtjad ennast ise energiaga varustada ning suurendada orgaanilistest jäätmetest kohalikku bioenergiat tootes nii oma tulusid kui ka tuua kasu keskkonnale;

| 52. | märgib, et põllumajandusettevõtjaid tuleks seoses ressursitõhususega innustada väetiste asemel paremini ära kasutama biogaasi ja biogaasi kõrvalsaadusi; |
| --- | --- |

52.

märgib, et põllumajandusettevõtjaid tuleks seoses ressursitõhususega innustada väetiste asemel paremini ära kasutama biogaasi ja biogaasi kõrvalsaadusi;

| 53. | rõhutab lisaks sellele sõnniku töötlemise tähtsust, sest see ei ole mitte ainult taastuvenergia allikas, vaid vähendab ka keskkonnasurvet ning on mineraalainete kontsentreeritud sisaldusega asendus kunstväetistele; rõhutab sellega seoses, et kui sõnnikut käsitletakse energiaallikana, on oluline, et töödeldud sõnnikut tunnustataks nitraadidirektiivis kunstväetise asendajana; |
| --- | --- |

53.

rõhutab lisaks sellele sõnniku töötlemise tähtsust, sest see ei ole mitte ainult taastuvenergia allikas, vaid vähendab ka keskkonnasurvet ning on mineraalainete kontsentreeritud sisaldusega asendus kunstväetistele; rõhutab sellega seoses, et kui sõnnikut käsitletakse energiaallikana, on oluline, et töödeldud sõnnikut tunnustataks nitraadidirektiivis kunstväetise asendajana;

| 54. | rõhutab vajadust parandada põllumajandustootjate endi energiasõltumatust, ergutades selleks kohapeal toodetava taastuvenergia tootmist näiteks tuuleturbiinide, päikesepaneelide ja biomassi fermentatsiooni tehnoloogia abil, et vähendada tootmiskulusid ja suurendada põllumajandusettevõtjate majanduslikku elujõulisust neile täiendava sissetulekuallika andmise teel; |
| --- | --- |

54.

rõhutab vajadust parandada põllumajandustootjate endi energiasõltumatust, ergutades selleks kohapeal toodetava taastuvenergia tootmist näiteks tuuleturbiinide, päikesepaneelide ja biomassi fermentatsiooni tehnoloogia abil, et vähendada tootmiskulusid ja suurendada põllumajandusettevõtjate majanduslikku elujõulisust neile täiendava sissetulekuallika andmise teel;

Teadusuuringud

| 55. | kutsub komisjoni üles tagama, et programmis „Horisont 2020” ja juhtalgatuse „Innovatiivne liit” raames toimivates Euroopa innovatsioonipartnerlustes antaks prioriteet vajadusele arendada välja igat liiki vähese CO2-heitega säästvaid tehnoloogiaid, et ergutada ELi konkurentsivõimet, edendada roheliste töökohtade loomist ja muuta tarbijate käitumist; |
| --- | --- |

55.

kutsub komisjoni üles tagama, et programmis „Horisont 2020” ja juhtalgatuse „Innovatiivne liit” raames toimivates Euroopa innovatsioonipartnerlustes antaks prioriteet vajadusele arendada välja igat liiki vähese CO2-heitega säästvaid tehnoloogiaid, et ergutada ELi konkurentsivõimet, edendada roheliste töökohtade loomist ja muuta tarbijate käitumist;

| 56. | rõhutab, et vähem energiamahukate ja väiksema saastega põllumajandusmeetodite väljatöötamiseks ja rakendamiseks ning tõhusamaks energiatootmiseks tuleb teadusuuringute valdkonnas vältimatult teha suuremaid jõupingutusi ja parandada rahastamist; märgib ka, et väikese saastega ja energiatõhusad alternatiivid on juba olemas; on seisukohal, et teadusuuringud ja arendustegevus selles valdkonnas on energiatehnoloogia strateegilise kava täieulatusliku rakendamise jaoks väga olulised ning selleks tuleb teha täiendavaid investeeringuid; rõhutab, et sellega seoses tuleb tagada, et teadusuuringute tulemusi rakendataks ka ettevõtluse tasandil; kiidab heaks komisjoni ettepaneku luua uus teadusuuringute raamprogramm „Horisont 2020”; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et vähem energiamahukate ja väiksema saastega põllumajandusmeetodite väljatöötamiseks ja rakendamiseks ning tõhusamaks energiatootmiseks tuleb teadusuuringute valdkonnas vältimatult teha suuremaid jõupingutusi ja parandada rahastamist; märgib ka, et väikese saastega ja energiatõhusad alternatiivid on juba olemas; on seisukohal, et teadusuuringud ja arendustegevus selles valdkonnas on energiatehnoloogia strateegilise kava täieulatusliku rakendamise jaoks väga olulised ning selleks tuleb teha täiendavaid investeeringuid; rõhutab, et sellega seoses tuleb tagada, et teadusuuringute tulemusi rakendataks ka ettevõtluse tasandil; kiidab heaks komisjoni ettepaneku luua uus teadusuuringute raamprogramm „Horisont 2020”;

| 57. | nõuab, et eelarvetoetus oleks kooskõlas 50 miljardi euroga, mida vajatakse avalikest ja eraallikatest energiatehnoloogia strateegilise kava täielikuks täitmiseks; |
| --- | --- |

57.

nõuab, et eelarvetoetus oleks kooskõlas 50 miljardi euroga, mida vajatakse avalikest ja eraallikatest energiatehnoloogia strateegilise kava täielikuks täitmiseks;

| 58. | rõhutab, kui oluline on teadus- ja arendustegevus vähesaastavate ja energiatõhusate tehnoloogiate arendamiseks; kutsub ELi üles võtma juhtrolli kliimahoidliku ja energiatõhusa tehnoloogia alastes teadusuuringutes ning arendama selles valdkonnas tihedat teaduskoostööd rahvusvaheliste partneritega, pöörates erilist tähelepanu puhastele ja säästvatele tehnoloogiatele, mis aitaksid kaasa 2020. aastaks seatud eesmärkide saavutamisele Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava (ELi juhtalgatus vähese CO2-heitega tehnoloogiate valdkonnas) raames; rõhutab, et programmi „Horisont 2020” raames tehtavate igat liiki energiaalaste teadusuuringute rahastamisvahendeid tuleb suurendada, eriti taastuvate energiaallikate valdkonnas; tuletab meelde, et praegused rahaeraldised energiavaldkonnas moodustavad ainult 0,5% ELi 2007–2013 eelarvest ning et see ei ole kooskõlas ELi poliitiliste prioriteetidega; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, kui oluline on teadus- ja arendustegevus vähesaastavate ja energiatõhusate tehnoloogiate arendamiseks; kutsub ELi üles võtma juhtrolli kliimahoidliku ja energiatõhusa tehnoloogia alastes teadusuuringutes ning arendama selles valdkonnas tihedat teaduskoostööd rahvusvaheliste partneritega, pöörates erilist tähelepanu puhastele ja säästvatele tehnoloogiatele, mis aitaksid kaasa 2020. aastaks seatud eesmärkide saavutamisele Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava (ELi juhtalgatus vähese CO2-heitega tehnoloogiate valdkonnas) raames; rõhutab, et programmi „Horisont 2020” raames tehtavate igat liiki energiaalaste teadusuuringute rahastamisvahendeid tuleb suurendada, eriti taastuvate energiaallikate valdkonnas; tuletab meelde, et praegused rahaeraldised energiavaldkonnas moodustavad ainult 0,5% ELi 2007–2013 eelarvest ning et see ei ole kooskõlas ELi poliitiliste prioriteetidega;

Süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine

| 59. | mõistab süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia rakendamise olulisust seal, kus see on teostatav, juhul kui süsinikdioksiidi heite vähendamise eesmärgid soovitakse saavutada võimalikult väikeste kuludega, ning tunnistab, et menetluslikud viivitused, rahalised puudujäägid ja mõne liikmesriigi vähene pühendumus ei luba tõenäoliselt õigeaegselt saavutada Euroopa Ülemkogu ambitsioonikat eesmärki, et 2015. aastaks oleks töös kuni 12 süsiniku kogumise ja säilitamise näidisprojekti; kutsub komisjoni üles avaldama süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tegevuskava; tunnistab, et süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine ei ole asjakohane kõikidel tingimustel isegi 2050. aastaks, vaid võib piirduda suurte rajatistega ja heite vältimisega tööstusprotsessidest; nõuab murranguliste tehnoloogiate toetamist teistes valdkondades, et suurendada energiatõhusust ja vähendada energiatarbimist ning leida lisaks süsinikdioksiidi kogumisele ja säilitamisele muid lahendusi; |
| --- | --- |

59.

mõistab süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia rakendamise olulisust seal, kus see on teostatav, juhul kui süsinikdioksiidi heite vähendamise eesmärgid soovitakse saavutada võimalikult väikeste kuludega, ning tunnistab, et menetluslikud viivitused, rahalised puudujäägid ja mõne liikmesriigi vähene pühendumus ei luba tõenäoliselt õigeaegselt saavutada Euroopa Ülemkogu ambitsioonikat eesmärki, et 2015. aastaks oleks töös kuni 12 süsiniku kogumise ja säilitamise näidisprojekti; kutsub komisjoni üles avaldama süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tegevuskava; tunnistab, et süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine ei ole asjakohane kõikidel tingimustel isegi 2050. aastaks, vaid võib piirduda suurte rajatistega ja heite vältimisega tööstusprotsessidest; nõuab murranguliste tehnoloogiate toetamist teistes valdkondades, et suurendada energiatõhusust ja vähendada energiatarbimist ning leida lisaks süsinikdioksiidi kogumisele ja säilitamisele muid lahendusi;

| 60. | palub komisjonil esitada ettepanek jaotada süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektide kasutamata vahendid Euroopa majanduse taastamise kava raames ümber alternatiivsetele süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise näidisprojektidele; |
| --- | --- |

60.

palub komisjonil esitada ettepanek jaotada süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektide kasutamata vahendid Euroopa majanduse taastamise kava raames ümber alternatiivsetele süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise näidisprojektidele;

Siseriiklikud ja sektorispetsiifilised edenemiskavad

| 61. | märgib, et Cancúni lepingus on ette nähtud vähese CO2-heite strateegiate väljatöötamine kõikides arenenud riikides; |
| --- | --- |

61.

märgib, et Cancúni lepingus on ette nähtud vähese CO2-heite strateegiate väljatöötamine kõikides arenenud riikides;

| 62. | tunneb heameelt, et mõned ELi liikmesriigid koostavad vähese CO2-heite strateegiaid, kuid kutsub kõiki liikmesriike üles koostama need hiljemalt 2013. aasta juuliks; nõuab, et komisjon esitaks nende koostamist nõudvad õigusaktide ettepanekud, kui 2012. aasta lõpuks ei ole kõik liikmesriigid sellist kohustust võtnud; |
| --- | --- |

62.

tunneb heameelt, et mõned ELi liikmesriigid koostavad vähese CO2-heite strateegiaid, kuid kutsub kõiki liikmesriike üles koostama need hiljemalt 2013. aasta juuliks; nõuab, et komisjon esitaks nende koostamist nõudvad õigusaktide ettepanekud, kui 2012. aasta lõpuks ei ole kõik liikmesriigid sellist kohustust võtnud;

| 63. | kutsub komisjoni üles hindama kõnealuste kavade asjakohasust seoses Cancúni eesmärgi täitmisega, milleks on hoida maailmas temperatuuri tõus alla 2 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega; |
| --- | --- |

63.

kutsub komisjoni üles hindama kõnealuste kavade asjakohasust seoses Cancúni eesmärgi täitmisega, milleks on hoida maailmas temperatuuri tõus alla 2 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega;

| 64. | kutsub komisjoni üles tagama, et siseriiklikud ja sektorispetsiifilised edenemiskavad allutataks sõltumatule kontrollile, mille eesmärgiks on hinnata, kas parima kättesaadava tehnoloogia võimalikku kasutamist on täielikult arvesse võetud, ning et esitatud kulud oleksid kooskõlas asjaomaste tavadega; |
| --- | --- |

64.

kutsub komisjoni üles tagama, et siseriiklikud ja sektorispetsiifilised edenemiskavad allutataks sõltumatule kontrollile, mille eesmärgiks on hinnata, kas parima kättesaadava tehnoloogia võimalikku kasutamist on täielikult arvesse võetud, ning et esitatud kulud oleksid kooskõlas asjaomaste tavadega;

| 65. | ootab, et komisjon võtaks poliitikaalgatuste ettevalmistamisel edenemiskavasid igakülgselt arvesse ja tõstaks esile juhtumid, kus tööstussektorites ei ole selliseid kavasid koostatud; |
| --- | --- |

65.

ootab, et komisjon võtaks poliitikaalgatuste ettevalmistamisel edenemiskavasid igakülgselt arvesse ja tõstaks esile juhtumid, kus tööstussektorites ei ole selliseid kavasid koostatud;

| 66. | kutsub asjaomaseid tööstusharude ühendusi üles koostama sektorispetsiifilisi edenemiskavu, milles määratletakse, kuidas saaks ELi vähese CO2-heite eesmärke kõige paremini realiseerida, k.a vajalike investeeringute tasemed ja kasutatavad rahastamisallikad; |
| --- | --- |

66.

kutsub asjaomaseid tööstusharude ühendusi üles koostama sektorispetsiifilisi edenemiskavu, milles määratletakse, kuidas saaks ELi vähese CO2-heite eesmärke kõige paremini realiseerida, k.a vajalike investeeringute tasemed ja kasutatavad rahastamisallikad;

| 67. | ootab, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid edenemiskavad koostanud sektoreid kõnealustest edenemiskavadest tulenevate algatuste ja partnerluste edasiarendamisel, et murranguliste tehnoloogiate arengu käigus energiamahukad tööstusharud täielikult CO2-vabaks muuta; |
| --- | --- |

67.

ootab, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid edenemiskavad koostanud sektoreid kõnealustest edenemiskavadest tulenevate algatuste ja partnerluste edasiarendamisel, et murranguliste tehnoloogiate arengu käigus energiamahukad tööstusharud täielikult CO2-vabaks muuta;

| 68. | kutsub komisjoni üles ajakohastama 2050. aasta edenemiskava ja prognoose iga 3–5 aasta järel ning integreerima sektorispetsiifilisi, piirkondlikke ja liikmesriikide edenemiskavasid komisjoni enda ajakohastatud versiooni, ning on arvamusel, et sel eesmärgil kasutatavad mudelid ja meetodid peaksid olema igati läbipaistvad; |
| --- | --- |

68.

kutsub komisjoni üles ajakohastama 2050. aasta edenemiskava ja prognoose iga 3–5 aasta järel ning integreerima sektorispetsiifilisi, piirkondlikke ja liikmesriikide edenemiskavasid komisjoni enda ajakohastatud versiooni, ning on arvamusel, et sel eesmärgil kasutatavad mudelid ja meetodid peaksid olema igati läbipaistvad;

| 69. | rõhutab, et vähese CO2-heitega majanduse saavutamine eeldab ressursside palju tõhusamat kasutamist; nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriigid töötaksid välja uue või täiendaksid olemasolevat riiklikku ressursitõhususe strateegiat ning lülitaksid selle 2013. aastaks kasvu ja töökohtade loomise riiklikku poliitikasse; |
| --- | --- |

69.

rõhutab, et vähese CO2-heitega majanduse saavutamine eeldab ressursside palju tõhusamat kasutamist; nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriigid töötaksid välja uue või täiendaksid olemasolevat riiklikku ressursitõhususe strateegiat ning lülitaksid selle 2013. aastaks kasvu ja töökohtade loomise riiklikku poliitikasse;

Elektrienergia tootmine

| 70. | tuletab meelde, et 2035. aastaks kasvab maailma primaarenergianõudlus enam kui 30%, mistõttu suureneb ülemaailmne konkurents energiaallikate pärast; |
| --- | --- |

70.

tuletab meelde, et 2035. aastaks kasvab maailma primaarenergianõudlus enam kui 30%, mistõttu suureneb ülemaailmne konkurents energiaallikate pärast;

| 71. | on arvamusel, et liikmesriikidel peaksid olema võimalikult laialdased vahendid vähese CO2-heitega elektrienergia tootmise saavutamiseks (sealhulgas taastuvad energiaallikad, tuumaenergia, süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia ja jätkusuutlikult toodetud biomass) ning ühtegi neist ei tohiks nõuete täitmiseks kasutada olevate võimaluste seast välja arvata; |
| --- | --- |

71.

on arvamusel, et liikmesriikidel peaksid olema võimalikult laialdased vahendid vähese CO2-heitega elektrienergia tootmise saavutamiseks (sealhulgas taastuvad energiaallikad, tuumaenergia, süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia ja jätkusuutlikult toodetud biomass) ning ühtegi neist ei tohiks nõuete täitmiseks kasutada olevate võimaluste seast välja arvata;

| 72. | nõuab, et komisjon oleks eriti valvas energiatootmise mis tahes lekke suhtes väljapoole ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ning pööraks tähelepanu liikmesriikidele, kellel on ühendused riikidega väljaspool ELi; |
| --- | --- |

72.

nõuab, et komisjon oleks eriti valvas energiatootmise mis tahes lekke suhtes väljapoole ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ning pööraks tähelepanu liikmesriikidele, kellel on ühendused riikidega väljaspool ELi;

| 73. | kutsub komisjoni üles hindama nende mehhanismide tõhusust, mis võimaldavad elektriturgu vähese CO2-heitega majanduses usaldusväärselt juhtida, ja esitama vajaduse korral õigusaktide ettepanekud piiriüleste elektriturgude tihedamaks integreerimiseks ja teiste meetmete võtmiseks, mille abil tegeleda tootmisvõimsuse tasakaalu ja kättesaadavuse kindlaksmääramise vajadusega; |
| --- | --- |

73.

kutsub komisjoni üles hindama nende mehhanismide tõhusust, mis võimaldavad elektriturgu vähese CO2-heitega majanduses usaldusväärselt juhtida, ja esitama vajaduse korral õigusaktide ettepanekud piiriüleste elektriturgude tihedamaks integreerimiseks ja teiste meetmete võtmiseks, mille abil tegeleda tootmisvõimsuse tasakaalu ja kättesaadavuse kindlaksmääramise vajadusega;

| 74. | kutsub ELi üles võtma kohustust muuta energiasektor 2050. aastaks CO2-vabaks; |
| --- | --- |

74.

kutsub ELi üles võtma kohustust muuta energiasektor 2050. aastaks CO2-vabaks;

| 75. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles investeerima rohkem jätkusuutlikule majandusele üleminekuks vajalikku energiainfrastruktuuri; rõhutab, et Euroopa peaks olema esirinnas standardite, koostalitlusvõimeliste energeetika-alaste internetitehnoloogiate ja energiatõhusate info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakenduste arendamises, eelkõige selles, mis puudutab arukaid võrke, arukate kodusüsteemide, nagu näiteks tarbijale kasulike arukate arvestite täielikku ja õigeaegset kasutuselevõttu, Euroopa ühendatud superelektrivõrgu ajakohastamist ja arendamist ning veeldatud maagaasi infrastruktuuri; rõhutab piirkondadevaheliste ühendustega seoses vajadust käivitada Euroopa energiainfrastruktuuri paketil põhinev investeerimiskava, et tagada energiatarneallikate mitmekesistamine; palub komisjonil esitada praktilised lahendused suurte taastuvenergia koguste tõhusaks integreerimiseks, edendades turueeskirju, mis võimaldavad tõhusat ja läbipaistvat rahvusvahelist elektrivahetust; nõuab seetõttu piiriüleste elektriturgude kiiret integreerimist ja kasutuselevõttu; tunnistab, et kiiresti oleks vaja pikaajalist nägemust, sest pika elueaga energiainfrastruktuuri rajamiseks kulub aastaid; kiidab heaks energiainfrastruktuurile keskendumise Euroopa Ühendamise Rahastu ettepanekus; |
| --- | --- |

75.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles investeerima rohkem jätkusuutlikule majandusele üleminekuks vajalikku energiainfrastruktuuri; rõhutab, et Euroopa peaks olema esirinnas standardite, koostalitlusvõimeliste energeetika-alaste internetitehnoloogiate ja energiatõhusate info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakenduste arendamises, eelkõige selles, mis puudutab arukaid võrke, arukate kodusüsteemide, nagu näiteks tarbijale kasulike arukate arvestite täielikku ja õigeaegset kasutuselevõttu, Euroopa ühendatud superelektrivõrgu ajakohastamist ja arendamist ning veeldatud maagaasi infrastruktuuri; rõhutab piirkondadevaheliste ühendustega seoses vajadust käivitada Euroopa energiainfrastruktuuri paketil põhinev investeerimiskava, et tagada energiatarneallikate mitmekesistamine; palub komisjonil esitada praktilised lahendused suurte taastuvenergia koguste tõhusaks integreerimiseks, edendades turueeskirju, mis võimaldavad tõhusat ja läbipaistvat rahvusvahelist elektrivahetust; nõuab seetõttu piiriüleste elektriturgude kiiret integreerimist ja kasutuselevõttu; tunnistab, et kiiresti oleks vaja pikaajalist nägemust, sest pika elueaga energiainfrastruktuuri rajamiseks kulub aastaid; kiidab heaks energiainfrastruktuurile keskendumise Euroopa Ühendamise Rahastu ettepanekus;

| 76. | juhib tähelepanu asjaolule, et praegune 20% eesmärk põhineb energiaallikate kogumil, mis sisaldab paljudes liikmesriikides tuumaenergiat; märgib, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri aruanne „World Energy Outlook 2011” sisaldab tuumaenergia kasutamise vähendamise stsenaariumi, mille kohaselt suureneb keskpika perioodi vältel kõikjal maailmas oluliselt elektrisektori prognoositav CO2-heide, sest fossiilkütuseid kasutatakse laialdasemalt; kordab uuesti, et mõnede liikmesriikide otsus osa olemasolevaid tuumareaktoreid sulgeda ei tohi olla õigustuseks nende kliimapoliitika eesmärkide vähendamisele; märgib, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri hinnangul nõuaks 2 °C eesmärgi saavutamine süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogiate kiiremat arendamist ja kasutuselevõttu nii söe- kui ka gaasiküttel töötavates elektrijaamades; märgib siiski, et süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia on endiselt alles katsetamisel ja kommertskasutusele eelnevas staadiumis, seetõttu tuleb kaaluda ka alternatiivseid võimalusi, mille keskmes on taastuvate energiaallikate ulatuslik kasutamine ja energiatõhusus; nõuab seepärast suuremat toetust murranguliste tehnoloogiate arendamisele ja kasutamisele, et suurendada energiatõhusust ning hoida majanduskasv ja energiatarbimine lahus; |
| --- | --- |

76.

juhib tähelepanu asjaolule, et praegune 20% eesmärk põhineb energiaallikate kogumil, mis sisaldab paljudes liikmesriikides tuumaenergiat; märgib, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri aruanne „World Energy Outlook 2011” sisaldab tuumaenergia kasutamise vähendamise stsenaariumi, mille kohaselt suureneb keskpika perioodi vältel kõikjal maailmas oluliselt elektrisektori prognoositav CO2-heide, sest fossiilkütuseid kasutatakse laialdasemalt; kordab uuesti, et mõnede liikmesriikide otsus osa olemasolevaid tuumareaktoreid sulgeda ei tohi olla õigustuseks nende kliimapoliitika eesmärkide vähendamisele; märgib, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri hinnangul nõuaks 2 °C eesmärgi saavutamine süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogiate kiiremat arendamist ja kasutuselevõttu nii söe- kui ka gaasiküttel töötavates elektrijaamades; märgib siiski, et süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia on endiselt alles katsetamisel ja kommertskasutusele eelnevas staadiumis, seetõttu tuleb kaaluda ka alternatiivseid võimalusi, mille keskmes on taastuvate energiaallikate ulatuslik kasutamine ja energiatõhusus; nõuab seepärast suuremat toetust murranguliste tehnoloogiate arendamisele ja kasutamisele, et suurendada energiatõhusust ning hoida majanduskasv ja energiatarbimine lahus;

| 77. | on seisukohal, et nende eesmärkide saavutamine 2050. aastaks, ilma liikmesriikide endi energiavalikut piiramata, võib vähendada tarbimist, suurendada energiavarustuse kindlust ja usaldusväärsust ning võimaldada energiahindade kõikumise ohjamist, mis omakorda pakub tarbijatele ja ettevõtjatele õiglasi ja konkurentsivõimelisi energiahindu ning suurendab ELi konkurentsivõimelisust ja töökohtade arvu; |
| --- | --- |

77.

on seisukohal, et nende eesmärkide saavutamine 2050. aastaks, ilma liikmesriikide endi energiavalikut piiramata, võib vähendada tarbimist, suurendada energiavarustuse kindlust ja usaldusväärsust ning võimaldada energiahindade kõikumise ohjamist, mis omakorda pakub tarbijatele ja ettevõtjatele õiglasi ja konkurentsivõimelisi energiahindu ning suurendab ELi konkurentsivõimelisust ja töökohtade arvu;

Tööstus

| 78. | nõuab, et ELi toetuses rohelisele majandusele tuleks võtta arvesse rolli, mis on olemasolevate ettevõtjate investeeringutel, mida tehakse ressursikasutuse märkimisväärseks tõhustamiseks ja CO2-heite oluliseks vähendamiseks ning ELi 2020. aasta strateegia roheliste töökohtade loomisega seotud eesmärkide saavutamiseks; toonitab, et rohelisem majandus peaks toetama konkurentsivõimet ja innovatsiooni kõikides sektorites ja keskenduma valdkondadele, kus arendustegevus on majanduse ja keskkonna seisukohast tõhusam; |
| --- | --- |

78.

nõuab, et ELi toetuses rohelisele majandusele tuleks võtta arvesse rolli, mis on olemasolevate ettevõtjate investeeringutel, mida tehakse ressursikasutuse märkimisväärseks tõhustamiseks ja CO2-heite oluliseks vähendamiseks ning ELi 2020. aasta strateegia roheliste töökohtade loomisega seotud eesmärkide saavutamiseks; toonitab, et rohelisem majandus peaks toetama konkurentsivõimet ja innovatsiooni kõikides sektorites ja keskenduma valdkondadele, kus arendustegevus on majanduse ja keskkonna seisukohast tõhusam;

| 79. | kutsub komisjoni üles uurima uuenduslikke finantsvahendeid vähese CO2-heitega majandusse investeerimiseks; |
| --- | --- |

79.

kutsub komisjoni üles uurima uuenduslikke finantsvahendeid vähese CO2-heitega majandusse investeerimiseks;

| 80. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles toetama innovatsiooniklastrite loomist piirkondlike ja riiklike lahenduste väljatöötamise eesmärgil; |
| --- | --- |

80.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles toetama innovatsiooniklastrite loomist piirkondlike ja riiklike lahenduste väljatöötamise eesmärgil;

Transport

| 81. | toetab komisjoni tegevuskavas esitatud nõuet, et Euroopa ühtses transpordipiirkonnas tuleb ELi transpordisektori kasvuhoonegaaside heidet 2050. aastaks 1990. aasta tasemega võrreldes 60% vähendada; palub komisjonil ühtlasi esitada kõnealuse sektori heite vähendamise vahe-eesmärgid, et tagada varajane piisavate meetmete võtmine; |
| --- | --- |

81.

toetab komisjoni tegevuskavas esitatud nõuet, et Euroopa ühtses transpordipiirkonnas tuleb ELi transpordisektori kasvuhoonegaaside heidet 2050. aastaks 1990. aasta tasemega võrreldes 60% vähendada; palub komisjonil ühtlasi esitada kõnealuse sektori heite vähendamise vahe-eesmärgid, et tagada varajane piisavate meetmete võtmine;

| 82. | tunneb heameelt edusammude üle, mida autotootjad on alates 2007. aastast teinud sõiduautode CO2-heite vähendamisel, ning toonitab, et oluline on kiirendada edasist kütusetõhususe parandamist; kinnitab, et oma tulevase läbivaatamise ettevalmistamise raames peaks komisjon tegema ettepanekuid selle kohta, kuidas tagada, et uute autode keskmine CO2-heide ei ületaks 2020. aastaks 95 g/km, mis ongi selleks ajaks kokku lepitud eesmärk; kutsub komisjoni üles süvendama dialoogi ja koostööd Rahvusvahelise Mereorganisatsiooniga, et tagada laevandussektori kaasamine CO2-heite vähendamise kohustuste täitmisse; |
| --- | --- |

82.

tunneb heameelt edusammude üle, mida autotootjad on alates 2007. aastast teinud sõiduautode CO2-heite vähendamisel, ning toonitab, et oluline on kiirendada edasist kütusetõhususe parandamist; kinnitab, et oma tulevase läbivaatamise ettevalmistamise raames peaks komisjon tegema ettepanekuid selle kohta, kuidas tagada, et uute autode keskmine CO2-heide ei ületaks 2020. aastaks 95 g/km, mis ongi selleks ajaks kokku lepitud eesmärk; kutsub komisjoni üles süvendama dialoogi ja koostööd Rahvusvahelise Mereorganisatsiooniga, et tagada laevandussektori kaasamine CO2-heite vähendamise kohustuste täitmisse;

| 83. | tuletab meelde, et komisjon peab 31. detsembriks 2011 vastavalt direktiivile 2009/29/EÜ hindama Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) edusamme laevandussektori heite vähendamisel; palub komisjonil lisada meretransport oma edenemiskavasse, ning arvestades, et puudub rahvusvaheline leping laevandussektori heite piiramiseks, esitada ettepanekud selle heite kaasamise kohta ühenduse heite vähendamise kohustusse, et see õigusakt jõustuks 2013. aastal; |
| --- | --- |

83.

tuletab meelde, et komisjon peab 31. detsembriks 2011 vastavalt direktiivile 2009/29/EÜ hindama Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) edusamme laevandussektori heite vähendamisel; palub komisjonil lisada meretransport oma edenemiskavasse, ning arvestades, et puudub rahvusvaheline leping laevandussektori heite piiramiseks, esitada ettepanekud selle heite kaasamise kohta ühenduse heite vähendamise kohustusse, et see õigusakt jõustuks 2013. aastal;

| 84. | kutsub komisjoni üles esitama ettepanekud raskete kaubaveokite kütusetõhususe parandamiseks ja võtma 2013. aastaks kavandatud väikeste tarbesõidukitega seotud heidet käsitlevate õigusaktide läbivaatamise käigus enam arvesse kütusetõhususe parandamise vajadust, et vähendada kütusehindade tõusu tagajärjel ettevõtetele tekkivaid kulusid; |
| --- | --- |

84.

kutsub komisjoni üles esitama ettepanekud raskete kaubaveokite kütusetõhususe parandamiseks ja võtma 2013. aastaks kavandatud väikeste tarbesõidukitega seotud heidet käsitlevate õigusaktide läbivaatamise käigus enam arvesse kütusetõhususe parandamise vajadust, et vähendada kütusehindade tõusu tagajärjel ettevõtetele tekkivaid kulusid;

| 85. | kutsub komisjoni üles tagama mis tahes liiki sõidu- ja kaubaveokite ostjatele suurema selguse nende kütusetõhususe kohta ning esitama kaua viibinud ettepanekud märgistamise direktiivi reformimiseks, mis peaks hõlmama kõiki müügiedenduse vorme; |
| --- | --- |

85.

kutsub komisjoni üles tagama mis tahes liiki sõidu- ja kaubaveokite ostjatele suurema selguse nende kütusetõhususe kohta ning esitama kaua viibinud ettepanekud märgistamise direktiivi reformimiseks, mis peaks hõlmama kõiki müügiedenduse vorme;

| 86. | kutsub komisjoni üles astuma viivitamata samme selle tagamiseks, et uute autode heite hindamiseks kasutatavad katsetsüklid kajastaksid täpselt kõnealuste sõidukite reaalset kasutamist tegelikes sõidutingimustes; |
| --- | --- |

86.

kutsub komisjoni üles astuma viivitamata samme selle tagamiseks, et uute autode heite hindamiseks kasutatavad katsetsüklid kajastaksid täpselt kõnealuste sõidukite reaalset kasutamist tegelikes sõidutingimustes;

| 87. | tunnustab mõningates liikmesriikides tehtavaid jõupingutusi elektrisõidukite ja üliväikese CO2-heitega sõidukite kasutamist soodustava laadimise/tankimise infrastruktuuri rajamiseks ning kutsub komisjoni üles esitama ettepanekud, et kehtestada kõikides liikmesriikides miinimumnõuded kogu Euroopat katva võrgu rajamiseks; |
| --- | --- |

87.

tunnustab mõningates liikmesriikides tehtavaid jõupingutusi elektrisõidukite ja üliväikese CO2-heitega sõidukite kasutamist soodustava laadimise/tankimise infrastruktuuri rajamiseks ning kutsub komisjoni üles esitama ettepanekud, et kehtestada kõikides liikmesriikides miinimumnõuded kogu Euroopat katva võrgu rajamiseks;

| 88. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles käsitama transpordisektori põhjustatud heite vähendamiseks prioriteedina investeeringuid üleeuroopalise aruka energiavõrgu arendamisse, mis rakendab kohalikul ja regionaalsel tasandil toodetud, sealhulgas taastuvallikatest toodetud energiat, ning aitab arendada elektrisõidukite kasutamiseks vajalikku infrastruktuuri; |
| --- | --- |

88.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles käsitama transpordisektori põhjustatud heite vähendamiseks prioriteedina investeeringuid üleeuroopalise aruka energiavõrgu arendamisse, mis rakendab kohalikul ja regionaalsel tasandil toodetud, sealhulgas taastuvallikatest toodetud energiat, ning aitab arendada elektrisõidukite kasutamiseks vajalikku infrastruktuuri;

| 89. | on seisukohal, et vaja on kultuurilist nihet, et võtta kasutusele säästlikumad transpordiliigid; palub seetõttu komisjonil ja liikmesriikidel ergutada uusi investeeringute vorme, et lihtsustada üleminekut keskkonnahoidlikumatele transpordiliikidele ning vähendada transpordivajadust muu hulgas IT kasutamise ja ruumilise planeerimise kaudu; |
| --- | --- |

89.

on seisukohal, et vaja on kultuurilist nihet, et võtta kasutusele säästlikumad transpordiliigid; palub seetõttu komisjonil ja liikmesriikidel ergutada uusi investeeringute vorme, et lihtsustada üleminekut keskkonnahoidlikumatele transpordiliikidele ning vähendada transpordivajadust muu hulgas IT kasutamise ja ruumilise planeerimise kaudu;

| 90. | rõhutab, et transpordi väliskulude transpordihindadesse sisestamine vastavalt reostuse tasemele on peamine probleem energiasäästu ja energiatõhususe stimuleerimisel ning suurem tõhusus viib keskkonnasõbralike transpordiliikide valimiseni; |
| --- | --- |

90.

rõhutab, et transpordi väliskulude transpordihindadesse sisestamine vastavalt reostuse tasemele on peamine probleem energiasäästu ja energiatõhususe stimuleerimisel ning suurem tõhusus viib keskkonnasõbralike transpordiliikide valimiseni;

| 91. | nõuab, et tagataks transpordi infrastruktuuri kavandatavate uute investeeringute kooskõla edenemiskava prioriteetidega, kuna on oht, et komisjoni poolt järgmiseks kaheks kümnendiks, aastateks 2010–2030 taotletud 1,5 triljonit eurot ei suunata asjakohaste vähese CO2-heite prioriteetide saavutamiseks; rõhutab seetõttu vajadust ELi „rohelise” infrastruktuurieelarve järele, eelkõige seoses struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondiga; |
| --- | --- |

91.

nõuab, et tagataks transpordi infrastruktuuri kavandatavate uute investeeringute kooskõla edenemiskava prioriteetidega, kuna on oht, et komisjoni poolt järgmiseks kaheks kümnendiks, aastateks 2010–2030 taotletud 1,5 triljonit eurot ei suunata asjakohaste vähese CO2-heite prioriteetide saavutamiseks; rõhutab seetõttu vajadust ELi „rohelise” infrastruktuurieelarve järele, eelkõige seoses struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondiga;

| 92. | kiidab heaks üleeuroopalise transpordivõrgu kohta esitatud uued suunised ning reisijate- ja kaubaveo jaoks ette nähtud raudteekoridoride arendamisele omistatud tähtsuse; kutsub komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti alternatiivkütuste ja uute tehnoloogiate kasutamise strateegiat transpordivaldkonnas; ergutab liikmesriike rakendama kiiresti ühtse Euroopa taeva meetmed ja parandama sel viisil lennuliikluse ja liikluskorralduse tõhusust; |
| --- | --- |

92.

kiidab heaks üleeuroopalise transpordivõrgu kohta esitatud uued suunised ning reisijate- ja kaubaveo jaoks ette nähtud raudteekoridoride arendamisele omistatud tähtsuse; kutsub komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti alternatiivkütuste ja uute tehnoloogiate kasutamise strateegiat transpordivaldkonnas; ergutab liikmesriike rakendama kiiresti ühtse Euroopa taeva meetmed ja parandama sel viisil lennuliikluse ja liikluskorralduse tõhusust;

| 93. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama täielikult ELi HKSiga seotud lennundusalaseid õigusakte; |
| --- | --- |

93.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama täielikult ELi HKSiga seotud lennundusalaseid õigusakte;

Põllumajandus

| 94. | kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid konkreetsete meetmete kohta kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks ja põllumajandusmaa tõhusast kasutamisest saadava kasu edendamiseks ning vähendama fossiilkütustel põhinevate väetiste kasutamist, võttes seejuures eelkõige arvesse põllumajanduse osa toidutootjana (mitte kütusetootjana); on ka arvamusel, et väikesed põllumajandusettevõtjad võivad selles valdkonnas vajada väljaõpet ja tehnilist abi; kutsub komisjoni ka üles viima läbi rohkem teadusuuringuid põllumajanduse eri liikide toimimise ja põllumajanduse tõhusate keskkonnatavade kohta, arvestades nõuetekohaselt klimaatilisi tingimusi; |
| --- | --- |

94.

kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid konkreetsete meetmete kohta kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks ja põllumajandusmaa tõhusast kasutamisest saadava kasu edendamiseks ning vähendama fossiilkütustel põhinevate väetiste kasutamist, võttes seejuures eelkõige arvesse põllumajanduse osa toidutootjana (mitte kütusetootjana); on ka arvamusel, et väikesed põllumajandusettevõtjad võivad selles valdkonnas vajada väljaõpet ja tehnilist abi; kutsub komisjoni ka üles viima läbi rohkem teadusuuringuid põllumajanduse eri liikide toimimise ja põllumajanduse tõhusate keskkonnatavade kohta, arvestades nõuetekohaselt klimaatilisi tingimusi;

| 95. | usub, et põllumajandusel on head võimalused edendada oluliselt kliimamuutuse vastu võitlemist ja rohelise majanduskasvu abil uute töökohtade loomist; märgib, et põllumajandussektoris saavad kasvuhoonegaaside heite vähendamisest kasu kõik osapooled, kuna suureneb põllumajandustootjate pikaajaline majanduslik ja põllumajanduslik elujõulisus; nõuab, et ühisesse põllumajanduspoliitikasse kuuluksid säästva energia eesmärgid; |
| --- | --- |

95.

usub, et põllumajandusel on head võimalused edendada oluliselt kliimamuutuse vastu võitlemist ja rohelise majanduskasvu abil uute töökohtade loomist; märgib, et põllumajandussektoris saavad kasvuhoonegaaside heite vähendamisest kasu kõik osapooled, kuna suureneb põllumajandustootjate pikaajaline majanduslik ja põllumajanduslik elujõulisus; nõuab, et ühisesse põllumajanduspoliitikasse kuuluksid säästva energia eesmärgid;

| 96. | rõhutab, et seda panust aitab eeldatavasti suurendada ÜPP aastateks pärast 2013. aastat; tunnistab, et põllumajanduses on tootmistõhususe parandamise abil heidet juba olulisel määral vähendatud; märgib siiski, et pikemas perspektiivis on põllumajandusliku heite vähendamise võimalused küll olulised (põllumajandussektoris on võrreldes 1990. aastate tasemega võimalik vähendada muude kasvuhoonegaaside kui CO2-heidet 2050. aastaks 42% kuni 49% võrra), kuid muude sektoritega võrreldes siiski pigem piiratud; rõhutab, et kõik peamised põllumajanduslikku heidet tootvad riigid peavad võtma asjakohaseid meetmeid; |
| --- | --- |

96.

rõhutab, et seda panust aitab eeldatavasti suurendada ÜPP aastateks pärast 2013. aastat; tunnistab, et põllumajanduses on tootmistõhususe parandamise abil heidet juba olulisel määral vähendatud; märgib siiski, et pikemas perspektiivis on põllumajandusliku heite vähendamise võimalused küll olulised (põllumajandussektoris on võrreldes 1990. aastate tasemega võimalik vähendada muude kasvuhoonegaaside kui CO2-heidet 2050. aastaks 42% kuni 49% võrra), kuid muude sektoritega võrreldes siiski pigem piiratud; rõhutab, et kõik peamised põllumajanduslikku heidet tootvad riigid peavad võtma asjakohaseid meetmeid;

| 97. | pooldab ühise põllumajanduspoliitika keskkonnasõbralikkuse komponendi kasutamist kogu ELi hõlmava stiimulisüsteemi loomiseks, mille eesmärk on toitainete, energia ja kliimatõhususe suurendamine, keskendudes eelkõige süsiniku mullas sidumise suurendamisele, kasvuhoonegaaside heite edasisele vähendamisele ja toitainete kasutamise parandamisele; selle süsteemi eesmärk oleks tagada põllumajandustootjate konkurentsivõime ja pikaajaline toiduga kindlustatus piiratud loodusvarade tõhusama haldamise teel; |
| --- | --- |

97.

pooldab ühise põllumajanduspoliitika keskkonnasõbralikkuse komponendi kasutamist kogu ELi hõlmava stiimulisüsteemi loomiseks, mille eesmärk on toitainete, energia ja kliimatõhususe suurendamine, keskendudes eelkõige süsiniku mullas sidumise suurendamisele, kasvuhoonegaaside heite edasisele vähendamisele ja toitainete kasutamise parandamisele; selle süsteemi eesmärk oleks tagada põllumajandustootjate konkurentsivõime ja pikaajaline toiduga kindlustatus piiratud loodusvarade tõhusama haldamise teel;

| 98. | nõuab vajalike meetmete võtmist ühise põllumajanduspoliitika raames, sh teadusuuringute rahastamist, jõupingutusi hariduse valdkonnas, investeerimisabi ning muid ergutavaid algatusi, mis toetaksid ja võimaldaksid põllumajanduses ja metsanduses tekkivate jäätmete kasutamist säästva energia tootmiseks; |
| --- | --- |

98.

nõuab vajalike meetmete võtmist ühise põllumajanduspoliitika raames, sh teadusuuringute rahastamist, jõupingutusi hariduse valdkonnas, investeerimisabi ning muid ergutavaid algatusi, mis toetaksid ja võimaldaksid põllumajanduses ja metsanduses tekkivate jäätmete kasutamist säästva energia tootmiseks;

| 99. | tuletab meelde, et parem põllumajandus- ja metsandusalane tegevus võiks suurendada selle sektori suutlikkust siduda ja säilitada süsinikdioksiidi pinnases ja metsades; rõhutab samal ajal, et enamik metsaomanikke on ühtlasi põllumajandustootjad; rõhutab ka, kui tähtsad on ELi eesmärgid piirata ülemaailmset metsade raadamist, seda iseäranis arenguriikides, ning peatada metsade hävitamine hiljemalt aastaks 2030; |
| --- | --- |

99.

tuletab meelde, et parem põllumajandus- ja metsandusalane tegevus võiks suurendada selle sektori suutlikkust siduda ja säilitada süsinikdioksiidi pinnases ja metsades; rõhutab samal ajal, et enamik metsaomanikke on ühtlasi põllumajandustootjad; rõhutab ka, kui tähtsad on ELi eesmärgid piirata ülemaailmset metsade raadamist, seda iseäranis arenguriikides, ning peatada metsade hävitamine hiljemalt aastaks 2030;

| 100. | rõhutab, kui oluline on töötada välja sobivad meetmed ja/või mehhanismid selleks, et põllumajanduse ja metsanduse rolli süsihappegaasi säilitamisel majanduslikult tõeliselt tunnustada; |
| --- | --- |

100.

rõhutab, kui oluline on töötada välja sobivad meetmed ja/või mehhanismid selleks, et põllumajanduse ja metsanduse rolli süsihappegaasi säilitamisel majanduslikult tõeliselt tunnustada;

| 101. | rõhutab, et metsade säästev kasutamine aitab kaasa CO2-heite vähendamisele ning seetõttu tuleb põllumajanduspoliitika teise samba raames võtta vajalikke meetmeid selleks, et metsi oleks võimalik majandada ka keerulisemates olukordades; |
| --- | --- |

101.

rõhutab, et metsade säästev kasutamine aitab kaasa CO2-heite vähendamisele ning seetõttu tuleb põllumajanduspoliitika teise samba raames võtta vajalikke meetmeid selleks, et metsi oleks võimalik majandada ka keerulisemates olukordades;

| 102. | rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata metsastamisele, mis on ainuke vahend CO2 sidumise looduslikuks suurendamiseks ja bioenergia tootmiseks vajaliku metsa allikas; |
| --- | --- |

102.

rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata metsastamisele, mis on ainuke vahend CO2 sidumise looduslikuks suurendamiseks ja bioenergia tootmiseks vajaliku metsa allikas;

| 103. | nõuab ELi maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse (LULUCF) strateegia loomist, millega tagatakse sektori poolt heitkoguste vähendamisse antava panuse püsivus ja keskkonnaalane terviklikkus; julgustab liikmesriike välja töötama oma riikliku poliitika, et kasutada ära oma vastavate maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektorite leevenduspotentsiaal, võttes arvesse subsidiaarsuse põhimõtet, sest see võib aidata saada väärtuslikke kogemusi; rõhutab vajadust investeerida säilitamisvõimsuse ning maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega seotud tegevustest tuleneva heite teaduslikku uurimisse; |
| --- | --- |

103.

nõuab ELi maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse (LULUCF) strateegia loomist, millega tagatakse sektori poolt heitkoguste vähendamisse antava panuse püsivus ja keskkonnaalane terviklikkus; julgustab liikmesriike välja töötama oma riikliku poliitika, et kasutada ära oma vastavate maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektorite leevenduspotentsiaal, võttes arvesse subsidiaarsuse põhimõtet, sest see võib aidata saada väärtuslikke kogemusi; rõhutab vajadust investeerida säilitamisvõimsuse ning maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega seotud tegevustest tuleneva heite teaduslikku uurimisse;

| 104. | on arvamusel, et pikaajaline konkurentsivõime on saavutatav üksnes kliimamuutusele vastupanuvõimeliste tervete ja bioloogiliselt mitmekesiste agro-ökosüsteemide kaudu ning piiratud loodusvarade, nagu mullastik, vesi ja maa, säästva kasutamise kaudu; |
| --- | --- |

104.

on arvamusel, et pikaajaline konkurentsivõime on saavutatav üksnes kliimamuutusele vastupanuvõimeliste tervete ja bioloogiliselt mitmekesiste agro-ökosüsteemide kaudu ning piiratud loodusvarade, nagu mullastik, vesi ja maa, säästva kasutamise kaudu;

| 105. | rõhutab, et bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste kaitse, väärtustamine ja taastamine on vähese CO2-heitega majanduse saavutamisel keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

105.

rõhutab, et bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste kaitse, väärtustamine ja taastamine on vähese CO2-heitega majanduse saavutamisel keskse tähtsusega;

| 106. | rõhutab, et komisjon peaks kliimaküsimustele iseäranis suurt tähelepanu pöörama, et luua ühtsus selliste poliitikavaldkondade vahel nagu tööstus, teadusuuringud, energeetika, bioloogiline mitmekesisus, kaubandus, arendustegevus, põllumajandus, innovatsioon, transport, loomade heaolu ja Euroopa 2020. aasta strateegia; on veendunud, et põllumajandussektori potentsiaali usaldusväärne ja strateegiline juhtimine aitab oluliselt kaasa sellele, et Euroopast saaks tulevikus konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega maailmamajanduse osaline; |
| --- | --- |

106.

rõhutab, et komisjon peaks kliimaküsimustele iseäranis suurt tähelepanu pöörama, et luua ühtsus selliste poliitikavaldkondade vahel nagu tööstus, teadusuuringud, energeetika, bioloogiline mitmekesisus, kaubandus, arendustegevus, põllumajandus, innovatsioon, transport, loomade heaolu ja Euroopa 2020. aasta strateegia; on veendunud, et põllumajandussektori potentsiaali usaldusväärne ja strateegiline juhtimine aitab oluliselt kaasa sellele, et Euroopast saaks tulevikus konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega maailmamajanduse osaline;

| 107. | rõhutab, et toiduahelat tuleks lühendada ja läbipaistvamaks muuta ning soodustada kohalikult toodetud toidu tarbimist, sh kohalike ja piirkondlike turgude toetamist, et vähendada põllumajandustoodangu veol tekkivat heidet; märgib, et Euroopa multifunktsionaalse tootmise ja töötlemise ümberpaigutamine väljapoole ELi mõjutaks negatiivselt Euroopa lisandväärtust ja kliimaeesmärke; |
| --- | --- |

107.

rõhutab, et toiduahelat tuleks lühendada ja läbipaistvamaks muuta ning soodustada kohalikult toodetud toidu tarbimist, sh kohalike ja piirkondlike turgude toetamist, et vähendada põllumajandustoodangu veol tekkivat heidet; märgib, et Euroopa multifunktsionaalse tootmise ja töötlemise ümberpaigutamine väljapoole ELi mõjutaks negatiivselt Euroopa lisandväärtust ja kliimaeesmärke;

| 108. | on arvamusel, et loomasööda kasvatuse parem korraldus, sh viljelusmaal valgurikaste põllukultuuride kasvatamine külvikorra rotatsiooni alusel ja valgurikaste põllukultuuride mitmekesisuse suurendamine erinevatel püsikarjamaadel, et kasvatada rohkem loomasööta ise, aitaks vähendada sõltuvust loomasööda impordist, millega kaasneb suur süsinikdioksiidi heide; usub, et samuti aitaks see vähendada loomasööda hinda põllumajandustootjate jaoks ning selle tulemusel paraneks pinnasekaitse, kuna seeläbi suureneks pinnase vee looduslik kinnipidamine ning väheneks vastuvõtlikkus kahjuritele; |
| --- | --- |

108.

on arvamusel, et loomasööda kasvatuse parem korraldus, sh viljelusmaal valgurikaste põllukultuuride kasvatamine külvikorra rotatsiooni alusel ja valgurikaste põllukultuuride mitmekesisuse suurendamine erinevatel püsikarjamaadel, et kasvatada rohkem loomasööta ise, aitaks vähendada sõltuvust loomasööda impordist, millega kaasneb suur süsinikdioksiidi heide; usub, et samuti aitaks see vähendada loomasööda hinda põllumajandustootjate jaoks ning selle tulemusel paraneks pinnasekaitse, kuna seeläbi suureneks pinnase vee looduslik kinnipidamine ning väheneks vastuvõtlikkus kahjuritele;

Rahastamine

| 109. | toetab 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku jaoks komisjoni tehtud ettepanekuid, mille kohaselt sihtrahastataks vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse tehtavate investeeringute suurendamist ning nende väljatöötamise ja rakendamise edendamist; toetab kavatsust ühtlustada kogu mitmeaastase finantsraamistiku kliimaga seotud rahastamine ja suunata 20% Euroopa Regionaalarengu Fondi vahenditest taastuvenergiasse ja energiatõhususse tehtavatesse investeeringutesse, ning nõuab selle üle tõhusat järelevalvet; soovitab komisjonil tagada, et kõnealuseid vahendeid kasutataks eelkõige nende liikmesriikide abistamiseks, kellel on suur potentsiaal heite vähendamiseks tublisti allapoole praeguseid eesmärke, kuid kellel puudub suutlikkus vajalike investeeringute tegemiseks; |
| --- | --- |

109.

toetab 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku jaoks komisjoni tehtud ettepanekuid, mille kohaselt sihtrahastataks vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse tehtavate investeeringute suurendamist ning nende väljatöötamise ja rakendamise edendamist; toetab kavatsust ühtlustada kogu mitmeaastase finantsraamistiku kliimaga seotud rahastamine ja suunata 20% Euroopa Regionaalarengu Fondi vahenditest taastuvenergiasse ja energiatõhususse tehtavatesse investeeringutesse, ning nõuab selle üle tõhusat järelevalvet; soovitab komisjonil tagada, et kõnealuseid vahendeid kasutataks eelkõige nende liikmesriikide abistamiseks, kellel on suur potentsiaal heite vähendamiseks tublisti allapoole praeguseid eesmärke, kuid kellel puudub suutlikkus vajalike investeeringute tegemiseks;

| 110. | juhib tähelepanu sellele, et praegust majandus- ja finantskriisi tuleb arvesse võtta poliitika kavandamisel, mis peaks tagama ja toetama alginvesteeringuid, mis aitavad kaasa taastuvate energiaallikate laialdasemale kasutamisele, et vähendada pikas perspektiivis energiakulusid ning parandada energiatõhusust energiaga varustamise ja transpordi valdkonnas; |
| --- | --- |

110.

juhib tähelepanu sellele, et praegust majandus- ja finantskriisi tuleb arvesse võtta poliitika kavandamisel, mis peaks tagama ja toetama alginvesteeringuid, mis aitavad kaasa taastuvate energiaallikate laialdasemale kasutamisele, et vähendada pikas perspektiivis energiakulusid ning parandada energiatõhusust energiaga varustamise ja transpordi valdkonnas;

| 111. | tuletab meelde, et kui kliimamuutuse tõkestamiseks midagi ette ei võeta, siis ületavad sellest põhjustatud pikaajalised majanduskulud märkimisväärselt koheste jõuliste ja otsustavate meetmetega kaasnevaid lühiajalisi kulusid; |
| --- | --- |

111.

tuletab meelde, et kui kliimamuutuse tõkestamiseks midagi ette ei võeta, siis ületavad sellest põhjustatud pikaajalised majanduskulud märkimisväärselt koheste jõuliste ja otsustavate meetmetega kaasnevaid lühiajalisi kulusid;

| 112. | loodab, et erainvestorite julgustamiseks ning nendevahelise usalduse ja koostöö innustamiseks ning Euroopa fondide paremaks kasutamiseks määratakse viivitamata kindlaks konkreetsed ja mõõdetavad valdkondlikud eesmärgid; rõhutab, et taastuvad energiaallikad, innovatsioon ja murrangulise tehnoloogia väljatöötamine ja kasutuselevõtt aitavad võidelda kliimamuutuse vastu ning samal ajal võib see veenda ELi partnereid kogu maailmas, et heite vähendamine on võimalik ilma konkurentsivõimet ja töökohti kaotamata; peab ülioluliseks, et EL ja liikmesriigid näitaksid eeskuju ja looksid uutesse, energiatõhusatesse ja vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse investeerimise süsteemi; nõuab edenemiskava eesmärkide saavutamiseks olemasolevate rahastamisskeemide tõhustamist, viivitamata arutelu algatamist rahastamisvahendite üle, mis tuleks kasutusele võtta, ning suurema koostoime soodustamist riiklike ja ELi rahastamisskeemide vahel; on arvamusel, et mitmel allikal põhinevad rahastamisskeemid võivad olla tõhusaks vahendiks; tõstab esile regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika rahastamise olulisust, sest see on põhiline vahend, mille abil kaasrahastatakse piirkondlikke meetmeid üleminekuks vähese CO2-heitega majandusele; on seisukohal, et programmiperioodil 2014–2020 tuleks märkimisväärne osa rahastamisvahenditest eraldada edenemiskava 2050 eesmärkide täitmiseks; |
| --- | --- |

112.

loodab, et erainvestorite julgustamiseks ning nendevahelise usalduse ja koostöö innustamiseks ning Euroopa fondide paremaks kasutamiseks määratakse viivitamata kindlaks konkreetsed ja mõõdetavad valdkondlikud eesmärgid; rõhutab, et taastuvad energiaallikad, innovatsioon ja murrangulise tehnoloogia väljatöötamine ja kasutuselevõtt aitavad võidelda kliimamuutuse vastu ning samal ajal võib see veenda ELi partnereid kogu maailmas, et heite vähendamine on võimalik ilma konkurentsivõimet ja töökohti kaotamata; peab ülioluliseks, et EL ja liikmesriigid näitaksid eeskuju ja looksid uutesse, energiatõhusatesse ja vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse investeerimise süsteemi; nõuab edenemiskava eesmärkide saavutamiseks olemasolevate rahastamisskeemide tõhustamist, viivitamata arutelu algatamist rahastamisvahendite üle, mis tuleks kasutusele võtta, ning suurema koostoime soodustamist riiklike ja ELi rahastamisskeemide vahel; on arvamusel, et mitmel allikal põhinevad rahastamisskeemid võivad olla tõhusaks vahendiks; tõstab esile regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika rahastamise olulisust, sest see on põhiline vahend, mille abil kaasrahastatakse piirkondlikke meetmeid üleminekuks vähese CO2-heitega majandusele; on seisukohal, et programmiperioodil 2014–2020 tuleks märkimisväärne osa rahastamisvahenditest eraldada edenemiskava 2050 eesmärkide täitmiseks;

| 113. | märgib, et süsinikdioksiidi madala hinna tõttu ei mobiliseeri saastekvootide müük enampakkumisel ressursse kliimamuutuse vastase võitluse rahastamiseks, nagu loodeti; tuletab meelde, et vähemalt 50% enampakkumistel saadavast tulust tuleb reinvesteerida kliimameetmete valdkonda nii ELis kui ka arenguriikides, ning nõuab tungivalt, et komisjon teostaks aktiivset järelevalvet liikmesriikide kõnealuste tulude kasutamise üle ja esitaks parlamendile selle kohta igal aastal aruande; palub, et liikmesriigid kasutaksid enampakkumistel saadud tulu tõhusalt teadus-, arendus- ja uuendustegevuse edendamiseks, et saavutada CO2-heite pikaajaline vähenemine; |
| --- | --- |

113.

märgib, et süsinikdioksiidi madala hinna tõttu ei mobiliseeri saastekvootide müük enampakkumisel ressursse kliimamuutuse vastase võitluse rahastamiseks, nagu loodeti; tuletab meelde, et vähemalt 50% enampakkumistel saadavast tulust tuleb reinvesteerida kliimameetmete valdkonda nii ELis kui ka arenguriikides, ning nõuab tungivalt, et komisjon teostaks aktiivset järelevalvet liikmesriikide kõnealuste tulude kasutamise üle ja esitaks parlamendile selle kohta igal aastal aruande; palub, et liikmesriigid kasutaksid enampakkumistel saadud tulu tõhusalt teadus-, arendus- ja uuendustegevuse edendamiseks, et saavutada CO2-heite pikaajaline vähenemine;

| 114. | kutsub komisjoni üles koondama alates 2013. aastast saastekvootide enampakkumisel saadud vahendite kasutamisega seotud teavet ja avaldama igal aastal aruande, milles võrreldakse, kui suures ulatuses kasutavad liikmesriigid kõnealust raha selleks, et edendada vähese CO2-heitega tehnoloogiate ja muude kasvuhoonegaaside heite kärpimise vahendite arendamist; |
| --- | --- |

114.

kutsub komisjoni üles koondama alates 2013. aastast saastekvootide enampakkumisel saadud vahendite kasutamisega seotud teavet ja avaldama igal aastal aruande, milles võrreldakse, kui suures ulatuses kasutavad liikmesriigid kõnealust raha selleks, et edendada vähese CO2-heitega tehnoloogiate ja muude kasvuhoonegaaside heite kärpimise vahendite arendamist;

| 115. | kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut, et liikmesriigid eraldaksid osa enampakkumisel saadud vahenditest selleks, et pakkuda täiendavaid ELi vahendeid innovatsiooni toetamiseks energiatehnoloogia strateegilise kava või samaväärsete algatuste kaudu; |
| --- | --- |

115.

kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut, et liikmesriigid eraldaksid osa enampakkumisel saadud vahenditest selleks, et pakkuda täiendavaid ELi vahendeid innovatsiooni toetamiseks energiatehnoloogia strateegilise kava või samaväärsete algatuste kaudu;

| 116. | kutsub komisjoni üles uurima ja kaaluma täiendavaid ja uuenduslikke rahastamisallikaid, sealhulgas regionaalarenguks ettenähtud vahendite võimalikku kasutamist, et veelgi edendada vähese CO2-heitega tehnoloogia arendamist ja kasutamist; |
| --- | --- |

116.

kutsub komisjoni üles uurima ja kaaluma täiendavaid ja uuenduslikke rahastamisallikaid, sealhulgas regionaalarenguks ettenähtud vahendite võimalikku kasutamist, et veelgi edendada vähese CO2-heitega tehnoloogia arendamist ja kasutamist;

| 117. | rõhutab kiireloomulist vajadust tegeleda edenemiskava raames keskkonda kahjustavate toetustega; nõuab koordineeritud tegutsemist eesmärgiga teha kindlaks ja lõpetada 2020. aastaks järk-järgult kõikide keskkonda kahjustavate toetuste andmine, et toetada eelarve konsolideerimist ja üleminekut säästvale majandusele; kutsub komisjoni üles avaldama 2013. aasta lõpuks teatise, milles on ära toodud kõik juhtumid, mille puhul on õigustatud kasutada ELi eelarvevahendeid otse või liikmesriikide kaudu rahalise toetuse andmiseks vähese CO2-heitega majanduse edenemiskava eesmärkidega vastuolus olevatele tegevustele; |
| --- | --- |

117.

rõhutab kiireloomulist vajadust tegeleda edenemiskava raames keskkonda kahjustavate toetustega; nõuab koordineeritud tegutsemist eesmärgiga teha kindlaks ja lõpetada 2020. aastaks järk-järgult kõikide keskkonda kahjustavate toetuste andmine, et toetada eelarve konsolideerimist ja üleminekut säästvale majandusele; kutsub komisjoni üles avaldama 2013. aasta lõpuks teatise, milles on ära toodud kõik juhtumid, mille puhul on õigustatud kasutada ELi eelarvevahendeid otse või liikmesriikide kaudu rahalise toetuse andmiseks vähese CO2-heitega majanduse edenemiskava eesmärkidega vastuolus olevatele tegevustele;

| 118. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama G-20 sõlmitud fossiilkütuste subsideerimise lõpetamise lepingu kiirema elluviimise nimel; rõhutab, et soovitud mõju saavutamiseks peab elluviimine olema rahvusvaheliselt koordineeritud; |
| --- | --- |

118.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama G-20 sõlmitud fossiilkütuste subsideerimise lõpetamise lepingu kiirema elluviimise nimel; rõhutab, et soovitud mõju saavutamiseks peab elluviimine olema rahvusvaheliselt koordineeritud;

Lisameetmed

| 119. | kutsub komisjoni üles esitama enne 2012. aasta lõppu ambitsioonikaid ettepanekuid metaani, musta süsiniku ja F-gaaside heite vähendamiseks; |
| --- | --- |

119.

kutsub komisjoni üles esitama enne 2012. aasta lõppu ambitsioonikaid ettepanekuid metaani, musta süsiniku ja F-gaaside heite vähendamiseks;

| 120. | tuletab meelde, et puit võiks asendada väga suurt CO2-heidet põhjustavaid materjale, sealhulgas ehitussektoris, ja nõuab jätkusuutlikult varutud puidu kasutamise selge hierarhia kehtestamist, et tagada kooskõla nii kliima- kui ka ressursitõhususe eesmärkidega; on seisukohal, et jätkusuutliku bioenergia allikaks võivad olla jäätmed, teatavad jäägid ja tööstuse kõrvalsaadused, tingimusel, et on kehtestatud piisavad tagatised mullas sisalduva süsiniku ja bioloogilise mitmekesisuse kadumise ärahoidmiseks ning sama materjali teiste kasutusviiside tõrjumisest põhjustatud kaudse heite tõkestamiseks; |
| --- | --- |

120.

tuletab meelde, et puit võiks asendada väga suurt CO2-heidet põhjustavaid materjale, sealhulgas ehitussektoris, ja nõuab jätkusuutlikult varutud puidu kasutamise selge hierarhia kehtestamist, et tagada kooskõla nii kliima- kui ka ressursitõhususe eesmärkidega; on seisukohal, et jätkusuutliku bioenergia allikaks võivad olla jäätmed, teatavad jäägid ja tööstuse kõrvalsaadused, tingimusel, et on kehtestatud piisavad tagatised mullas sisalduva süsiniku ja bioloogilise mitmekesisuse kadumise ärahoidmiseks ning sama materjali teiste kasutusviiside tõrjumisest põhjustatud kaudse heite tõkestamiseks;

| 121. | tuletab meelde, et ehitussektoril on suur ökoloogiline jalajälg, kuna seal kasutatakse suurel hulgal mittetaastuvaid loodusvarasid ja energiat ning seal tekkiva CO2-heite kogus on märkimisväärne; tuletab meelde, et taastuvate ehitusmaterjalide kasutamine vähendab loodusvarade tarbimist ja keskkonnakahju; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon võtaks rohkem arvesse ehitusmaterjalide vähesaastavaid omadusi ja energiatõhusust kogu nende olelusringi jooksul ning edendaks ehitussektoris keskkonnahoidlike, taastuvate ja vähesaastavate materjalide, näiteks puidu kasutamist; tuletab meelde, et puud seovad kasvades süsinikku, mistõttu puit on CO2-neutraalne materjal; |
| --- | --- |

121.

tuletab meelde, et ehitussektoril on suur ökoloogiline jalajälg, kuna seal kasutatakse suurel hulgal mittetaastuvaid loodusvarasid ja energiat ning seal tekkiva CO2-heite kogus on märkimisväärne; tuletab meelde, et taastuvate ehitusmaterjalide kasutamine vähendab loodusvarade tarbimist ja keskkonnakahju; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon võtaks rohkem arvesse ehitusmaterjalide vähesaastavaid omadusi ja energiatõhusust kogu nende olelusringi jooksul ning edendaks ehitussektoris keskkonnahoidlike, taastuvate ja vähesaastavate materjalide, näiteks puidu kasutamist; tuletab meelde, et puud seovad kasvades süsinikku, mistõttu puit on CO2-neutraalne materjal;

*

* *

| 122. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

122.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/88 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/88

---

Neljapäev, 15. märts 2012Diskrimineerivad veebisaidid ja valitsuste tegutsemine

P7_TA(2012)0087

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsioon diskrimineerivate veebisaitide ja valitsuse reaktsiooni kohta (2012/2554(RSP))

2013/C 251 E/14

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 4 ja 6, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 2, 3, 4, 9, 10, 18, 19, 20, 21, 26, 45, 49, 56, 67, 83 ja 258, Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ja Euroopa inimõiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 4 ja 6, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 2, 3, 4, 9, 10, 18, 19, 20, 21, 26, 45, 49, 56, 67, 83 ja 258, Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ja Euroopa inimõiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/913/JSK teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/913/JSK teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (3),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi Viviane Redingi 11. veebruari 2012. aasta avaldust PVV veebisaidi kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi Viviane Redingi 11. veebruari 2012. aasta avaldust PVV veebisaidi kohta (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 2012. aasta veebruari algul avas Hollandi Vabaduspartei (PVV) internetis vihjeliini „Meldpunt Midden en Oost Europeanen”, milles kutsutakse inimesi üles esitama kaebusi, mis on põhjustatud Kesk- ja Ida-Euroopast, eriti Poolast, Rumeeniast ja Bulgaariast pärit tööjõu massilisest sisserändest; arvestades, et inimestelt küsitakse eelkõige, kas neil on tekkinud probleeme seoses antisotsiaalse käitumisega ja kas nad on kaotanud oma töökoha mõnele mainitud riigi kodanikule; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2012. aasta veebruari algul avas Hollandi Vabaduspartei (PVV) internetis vihjeliini „Meldpunt Midden en Oost Europeanen”, milles kutsutakse inimesi üles esitama kaebusi, mis on põhjustatud Kesk- ja Ida-Euroopast, eriti Poolast, Rumeeniast ja Bulgaariast pärit tööjõu massilisest sisserändest; arvestades, et inimestelt küsitakse eelkõige, kas neil on tekkinud probleeme seoses antisotsiaalse käitumisega ja kas nad on kaotanud oma töökoha mõnele mainitud riigi kodanikule;

| B. | arvestades, et kodanike liikumisvabadus Euroopa Liidus on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 21 ning töötajate liikumisvabadus liidu piires Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 45; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kodanike liikumisvabadus Euroopa Liidus on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 21 ning töötajate liikumisvabadus liidu piires Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 45;

| C. | arvestades, et õigus kaitsele diskrimineerimise eest kodakondsuse alusel on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 18 ja kaitse diskrimineerimise eest rassilise või etnilise päritolu alusel Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 10; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et õigus kaitsele diskrimineerimise eest kodakondsuse alusel on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 18 ja kaitse diskrimineerimise eest rassilise või etnilise päritolu alusel Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 10;

| D. | arvestades, et õigus mõttevabadusele on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 10 ning õigus sõnavabadusele selle artiklis 11; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et õigus mõttevabadusele on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 10 ning õigus sõnavabadusele selle artiklis 11;

| E. | arvestades, et Euroopa Liidu aluseks on Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud demokraatia ja õigusriigi põhimõtted ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis sätestatud põhiõiguste ja -vabaduste kindel kaitse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liidu aluseks on Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud demokraatia ja õigusriigi põhimõtted ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis sätestatud põhiõiguste ja -vabaduste kindel kaitse;

| F. | arvestades, et liikmesriikidel on kohustus tagada kõigile ELi kodanikele, et neid ei diskrimineeritaks ega häbimärgistataks, ükskõik millises ELi liikmesriigis nad elavad või töötavad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et liikmesriikidel on kohustus tagada kõigile ELi kodanikele, et neid ei diskrimineeritaks ega häbimärgistataks, ükskõik millises ELi liikmesriigis nad elavad või töötavad;

| G. | arvestades, et PVV vihjeliin kutsub avalikult üles Kesk- ja Ida-Euroopa riikidest pärit Euroopa Liidu töötajate diskrimineerimisele ning tekitab lõhesid Hollandi ühiskonna eri kogukondade vahel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et PVV vihjeliin kutsub avalikult üles Kesk- ja Ida-Euroopa riikidest pärit Euroopa Liidu töötajate diskrimineerimisele ning tekitab lõhesid Hollandi ühiskonna eri kogukondade vahel;

| H. | arvestades, et PVV veebisait kahjustab isikute vaba liikumise põhimõtet ja õigust mittediskrimineerimisele, mis põhinevad direktiivil 2004/38/EÜ ja vastavatel aluslepingute artiklitel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et PVV veebisait kahjustab isikute vaba liikumise põhimõtet ja õigust mittediskrimineerimisele, mis põhinevad direktiivil 2004/38/EÜ ja vastavatel aluslepingute artiklitel;

| I. | arvestades, et Madalmaade valitsus on Hollandi Vabadusparteiga allkirjastanud parlamendisisese toetuse lepingu, mis lubab tal arvestada enamusega Madalmaade parlamendis; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Madalmaade valitsus on Hollandi Vabadusparteiga allkirjastanud parlamendisisese toetuse lepingu, mis lubab tal arvestada enamusega Madalmaade parlamendis;

| J. | arvestades, et Madalmaade valitsus ei ole senini PVV vihjeliini ametlikult hukka mõistnud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Madalmaade valitsus ei ole senini PVV vihjeliini ametlikult hukka mõistnud;

| K. | arvestades, et selle vihjeliini avamine vallandas Madalmaades ägeda mõttevahetuse ning mitmed erakonnad, meediakanalid, VKEde ja teiste ettevõtete juhid, kodanikuühiskonna liidrid ja üksikisikud on PVV algatuse hukka mõistnud; arvestades, et tehtud on palju vastualgatusi, nagu näiteks veebisait, kus kirjeldatakse poolakatega seotud positiivseid kogemusi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et selle vihjeliini avamine vallandas Madalmaades ägeda mõttevahetuse ning mitmed erakonnad, meediakanalid, VKEde ja teiste ettevõtete juhid, kodanikuühiskonna liidrid ja üksikisikud on PVV algatuse hukka mõistnud; arvestades, et tehtud on palju vastualgatusi, nagu näiteks veebisait, kus kirjeldatakse poolakatega seotud positiivseid kogemusi;

| L. | arvestades, et kümne Kesk- ja Ida-Euroopa riigi suursaadikud Madalmaades on avaldanud selle veebisaidi suhtes tugevat vastuseisu, öeldes, et „see loob Hollandi ühiskonnas teatavast ELi kodanike rühmast negatiivse pildi”; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kümne Kesk- ja Ida-Euroopa riigi suursaadikud Madalmaades on avaldanud selle veebisaidi suhtes tugevat vastuseisu, öeldes, et „see loob Hollandi ühiskonnas teatavast ELi kodanike rühmast negatiivse pildi”;

| M. | arvestades, et Rotterdami Erasmuse ülikooli hiljutiste uuringute (5) järgi annavad Kesk- ja Ida-Euroopa riikidest pärit võõrtöötajad märkimisväärse panuse Madalmaade majandusse ja tööturgu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Rotterdami Erasmuse ülikooli hiljutiste uuringute (5) järgi annavad Kesk- ja Ida-Euroopa riikidest pärit võõrtöötajad märkimisväärse panuse Madalmaade majandusse ja tööturgu;

| N. | arvestades, et Madalmaade valitsuse poliitika pühendumine Euroopa integratsioonile on viimastel aastatel tunduvalt vähenenud, mida näitab Madalmaade praeguse valitsuse seisukoht sellistes küsimustes nagu Schengeni ala laienemine ja tööjõu vaba liikumine; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Madalmaade valitsuse poliitika pühendumine Euroopa integratsioonile on viimastel aastatel tunduvalt vähenenud, mida näitab Madalmaade praeguse valitsuse seisukoht sellistes küsimustes nagu Schengeni ala laienemine ja tööjõu vaba liikumine;

| O. | arvestades, et eksisteerib reaalne oht, et samasugused vihjeliinid avatakse ka teistes liikmesriikides; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et eksisteerib reaalne oht, et samasugused vihjeliinid avatakse ka teistes liikmesriikides;

| 1. | mõistab teravalt hukka PVV loodud veebisaidi, kuna see on vastuolus selliste Euroopa põhiväärtustega nagu inimväärikus, vabadus, võrdõiguslikkus, õigusriigi põhimõtted ja inimõiguste austamine, ning ähvardab hävitada liidu olemasolu alused, milleks on pluralism, mittediskrimineerimine, tolerantsus, õiglus, solidaarsus ja liikumisvabadus; |
| --- | --- |

1.

mõistab teravalt hukka PVV loodud veebisaidi, kuna see on vastuolus selliste Euroopa põhiväärtustega nagu inimväärikus, vabadus, võrdõiguslikkus, õigusriigi põhimõtted ja inimõiguste austamine, ning ähvardab hävitada liidu olemasolu alused, milleks on pluralism, mittediskrimineerimine, tolerantsus, õiglus, solidaarsus ja liikumisvabadus;

| 2. | käsitleb PVV vihjeliini kui pahatahtlikku algatust, mille eesmärk on lõhestada ühiskond ning lõigata Kesk- ja Ida-Euroopast pärit töötajate arvel poliitilist kasu; |
| --- | --- |

2.

käsitleb PVV vihjeliini kui pahatahtlikku algatust, mille eesmärk on lõhestada ühiskond ning lõigata Kesk- ja Ida-Euroopast pärit töötajate arvel poliitilist kasu;

| 3. | kutsub peaminister Mark Ruttet tungivalt üles seda taunitavat algatust Madalmaade valitsuse nimel hukka mõistma ning sellest distantseeruma; rõhutab lisaks, et kõigil Euroopa Liidu liikmesriikide valitsustel on kohustus tagada õigus vabale liikumisele ja mittediskrimineerimisele, ning seetõttu kutsub Euroopa Ülemkogu üles PVV vihjeliini ametlikult hukka mõistma, sest see kahjustab eelnimetatud õigusi ning on vastuolus Euroopa väärtuste ja põhimõtetega; |
| --- | --- |

3.

kutsub peaminister Mark Ruttet tungivalt üles seda taunitavat algatust Madalmaade valitsuse nimel hukka mõistma ning sellest distantseeruma; rõhutab lisaks, et kõigil Euroopa Liidu liikmesriikide valitsustel on kohustus tagada õigus vabale liikumisele ja mittediskrimineerimisele, ning seetõttu kutsub Euroopa Ülemkogu üles PVV vihjeliini ametlikult hukka mõistma, sest see kahjustab eelnimetatud õigusi ning on vastuolus Euroopa väärtuste ja põhimõtetega;

| 4. | nõuab tungivalt, et Madalmaade valitsus Vabaduspartei ELi põhiväärtustega vastuolus oleva poliitika suhtes silma kinni ei pigistaks; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et Madalmaade valitsus Vabaduspartei ELi põhiväärtustega vastuolus oleva poliitika suhtes silma kinni ei pigistaks;

| 5. | kutsub Madalmaade ametivõime üles selgitama välja, kas nimetatud algatus on põhjustanud vihkamisele ja diskrimineerimisele õhutamist; |
| --- | --- |

5.

kutsub Madalmaade ametivõime üles selgitama välja, kas nimetatud algatus on põhjustanud vihkamisele ja diskrimineerimisele õhutamist;

| 6. | rõhutab, et ELiga 2004. ja 2007. aastal ühinenud riikidest pärit töötajad on liikmesriikide majandust positiivselt mõjutanud ega ole nende tööturgudel tõsiseid häireid põhjustanud, kuid on andnud märkimisväärse panuse ELi püsivasse majanduskasvu; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et ELiga 2004. ja 2007. aastal ühinenud riikidest pärit töötajad on liikmesriikide majandust positiivselt mõjutanud ega ole nende tööturgudel tõsiseid häireid põhjustanud, kuid on andnud märkimisväärse panuse ELi püsivasse majanduskasvu;

| 7. | kutsub Madalmaade valitsust üles kiiresti vastama komisjoni kirjadele kavandatavate õigusaktide kohta, mis võivad olla vastuolus direktiiviga 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil, ning võtma järelmeetmeid Euroopa Parlamendi resolutsioonides esitatud nõudmistele; |
| --- | --- |

7.

kutsub Madalmaade valitsust üles kiiresti vastama komisjoni kirjadele kavandatavate õigusaktide kohta, mis võivad olla vastuolus direktiiviga 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil, ning võtma järelmeetmeid Euroopa Parlamendi resolutsioonides esitatud nõudmistele;

| 8. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles tegema kõik võimaliku, et peatada selliste ksenofoobsete hoiakute levik, nagu on väljendatud sellel veebisaidil, ning tagada rassismi ja ksenofoobiat käsitleva raamotsuse tulemuslik rakendamine kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles tegema kõik võimaliku, et peatada selliste ksenofoobsete hoiakute levik, nagu on väljendatud sellel veebisaidil, ning tagada rassismi ja ksenofoobiat käsitleva raamotsuse tulemuslik rakendamine kõigis liikmesriikides;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 328, 6.12.2008, lk 55.

(2)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 77.

(3)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(4)  http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/reding/multimedia/news/2012/02/20120211_en.htm

(5)  Arbeidsmigranten uit Polen, Roemenie en Bulgarije in Den Haag. Sociale leefsituatie, arbeidpositie en toekomstperspectief, Prof. Godfried Engbersen, Afdeling Sociologie Universiteit Rotterdam.

---

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/91 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/91

---

Neljapäev, 15. märts 2012Venemaa presidendivalimiste tulemused

P7_TA(2012)0088

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsioon Venemaa presidendivalimiste tulemuse kohta (2012/2573(RSP))

2013/C 251 E/15

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelist partnerlus- ja koostöölepingut, mis jõustus 1997. aastal ja mida on pikendatud kuni selle asendamiseni uue lepinguga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelist partnerlus- ja koostöölepingut, mis jõustus 1997. aastal ja mida on pikendatud kuni selle asendamiseni uue lepinguga,

| — | võttes arvesse käimasolevaid läbirääkimisi uue lepingu üle, mis annab uue tervikraamistiku ELi ja Venemaa suhetele, ja 2010. aastal algatatud moderniseerimispartnerlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse käimasolevaid läbirääkimisi uue lepingu üle, mis annab uue tervikraamistiku ELi ja Venemaa suhetele, ja 2010. aastal algatatud moderniseerimispartnerlust,

| — | võttes arvesse oma varasemaid raporteid ja resolutsioone Venemaa kohta, eelkõige 16. veebruari 2012. aasta resolutsiooni (1) eelseisvate presidendivalimiste kohta Venemaal, 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni (2) riigiduuma valimiste kohta, eriti selles sisalduvat kriitikat riigiduuma valimiste läbiviimise kohta, ning 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni (3) detsembris 2011 toimuvate Venemaa riigiduuma valimiste ettevalmistuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid raporteid ja resolutsioone Venemaa kohta, eelkõige 16. veebruari 2012. aasta resolutsiooni (1) eelseisvate presidendivalimiste kohta Venemaal, 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni (2) riigiduuma valimiste kohta, eriti selles sisalduvat kriitikat riigiduuma valimiste läbiviimise kohta, ning 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni (3) detsembris 2011 toimuvate Venemaa riigiduuma valimiste ettevalmistuste kohta,

| — | võttes arvesse OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo, OSCE parlamentaarse assamblee ning Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 5. märtsi 2012. aasta ühisavaldust esialgsete tähelepanekute ja järelduste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo, OSCE parlamentaarse assamblee ning Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 5. märtsi 2012. aasta ühisavaldust esialgsete tähelepanekute ja järelduste kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 4. märtsi 2012. aasta avaldust Venemaa 4. märtsi 2012. aasta presidendivalimiste kohta ning tema kõnesid 14. detsembril 2011. aastal Strasbourgis ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta ja 1. veebruaril 2012. Brüsselis Venemaa poliitilise olukorra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 4. märtsi 2012. aasta avaldust Venemaa 4. märtsi 2012. aasta presidendivalimiste kohta ning tema kõnesid 14. detsembril 2011. aastal Strasbourgis ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta ja 1. veebruaril 2012. Brüsselis Venemaa poliitilise olukorra kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et EL on Venemaa strateegilise partneri ja vahetu naabrina jälginud erilise huviga valimiste käiku ning avalikku arutelu ja jätkuvaid laiaulatuslikke proteste Venemaal, mis on seotud detsembris 2011 toimunud riigiduuma valimistega ja 4. märtsil 2012 toimunud presidendivalimistega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL on Venemaa strateegilise partneri ja vahetu naabrina jälginud erilise huviga valimiste käiku ning avalikku arutelu ja jätkuvaid laiaulatuslikke proteste Venemaal, mis on seotud detsembris 2011 toimunud riigiduuma valimistega ja 4. märtsil 2012 toimunud presidendivalimistega;

| B. | arvestades, et Venemaa Föderatsioonis toimuv tekitab endiselt tõsist muret, kui pidada silmas inimõiguste austamist ja kaitset ning ühiselt kokkulepitud demokraatlike põhimõtete, valimiseeskirjade ja -menetluste järgimist; arvestades, et Venemaa Föderatsioon on Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni täisliige ning on sellega kohustunud järgima demokraatia põhimõtteid ja austama inimõigusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Venemaa Föderatsioonis toimuv tekitab endiselt tõsist muret, kui pidada silmas inimõiguste austamist ja kaitset ning ühiselt kokkulepitud demokraatlike põhimõtete, valimiseeskirjade ja -menetluste järgimist; arvestades, et Venemaa Föderatsioon on Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni täisliige ning on sellega kohustunud järgima demokraatia põhimõtteid ja austama inimõigusi;

| C. | arvestades, et 12. aprillil 2011 mõisteti Euroopa Inimõiguste Kohtu otsusega hukka Venemaa keerukas poliitiliste erakondade registreerimise kord, mis ei ole kooskõlas Euroopa Nõukogu ja OSCE kehtestatud valimisstandarditega; arvestades, et erakondade ja kandidaatide registreerimise piiramine takistab poliitilist konkurentsi ja pluralismi Venemaal; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 12. aprillil 2011 mõisteti Euroopa Inimõiguste Kohtu otsusega hukka Venemaa keerukas poliitiliste erakondade registreerimise kord, mis ei ole kooskõlas Euroopa Nõukogu ja OSCE kehtestatud valimisstandarditega; arvestades, et erakondade ja kandidaatide registreerimise piiramine takistab poliitilist konkurentsi ja pluralismi Venemaal;

| D. | arvestades, et hoolimata hiljutistest piiratud algatustest valmisseaduste täiustamiseks on üldeeskirjad jäänud liialt keerukateks ja kohati ebaselgeteks, mistõttu õigusliku aluse kohaldamine ei ole järjekindel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et hoolimata hiljutistest piiratud algatustest valmisseaduste täiustamiseks on üldeeskirjad jäänud liialt keerukateks ja kohati ebaselgeteks, mistõttu õigusliku aluse kohaldamine ei ole järjekindel;

| E. | arvestades, et Venemaa ametivõimud üritasid diskrediteerida valimiste vaatlemises osalenud VVOsid ja eriti ühendust Golos, mis tõsteti välja tema Moskva peakorterist, mille maine kahjustamiseks korraldati meediakampaania ning mille piirkondlike büroode suhtes käivitati maksupettuste uurimised; arvestades, et ka sõltumatu meedia seati tugeva surve alla; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Venemaa ametivõimud üritasid diskrediteerida valimiste vaatlemises osalenud VVOsid ja eriti ühendust Golos, mis tõsteti välja tema Moskva peakorterist, mille maine kahjustamiseks korraldati meediakampaania ning mille piirkondlike büroode suhtes käivitati maksupettuste uurimised; arvestades, et ka sõltumatu meedia seati tugeva surve alla;

| F. | arvestades, et OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo, OSCE parlamentaarse assamblee ja Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 5. märtsi 2012. aasta ühisavalduses esialgsete tähelepanekute ja järelduste kohta on öeldud, et valimiste protsess ei olnud vaba ega õiglane, sest see oli „selgelt ühe kandidaadi kasuks kaldu” ning seda iseloomustasid võimalike konkureerivate kandidaatide tõrjumine registreerimisprotsessi ajal, ebavõrdne ja kallutatud meediakajastus ning riigi vahendite kasutamine ühe kandidaadi huvides; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo, OSCE parlamentaarse assamblee ja Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 5. märtsi 2012. aasta ühisavalduses esialgsete tähelepanekute ja järelduste kohta on öeldud, et valimiste protsess ei olnud vaba ega õiglane, sest see oli „selgelt ühe kandidaadi kasuks kaldu” ning seda iseloomustasid võimalike konkureerivate kandidaatide tõrjumine registreerimisprotsessi ajal, ebavõrdne ja kallutatud meediakajastus ning riigi vahendite kasutamine ühe kandidaadi huvides;

| G. | arvestades, et pärast 4. detsembril 2011. aastal toimunud riigiduuma valimisi on Venemaa kodanikud, eriti nn valge lindi kandjad, väljendanud arvukatel meeleavaldustel oma soovi suurema demokraatia ja valimissüsteemi põhjaliku reformimise järele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et pärast 4. detsembril 2011. aastal toimunud riigiduuma valimisi on Venemaa kodanikud, eriti nn valge lindi kandjad, väljendanud arvukatel meeleavaldustel oma soovi suurema demokraatia ja valimissüsteemi põhjaliku reformimise järele;

| 1. | võtab presidendivalimiste tulemused OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo, samuti kohalike vaatlusorganisatsioonide (nt Golos, Grazhdanin Nabludatel ja Hääletajate Liit) ja poliitiliste erakondade esindajate esialgsete järelduste valguses teadmiseks; |
| --- | --- |

1.

võtab presidendivalimiste tulemused OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo, samuti kohalike vaatlusorganisatsioonide (nt Golos, Grazhdanin Nabludatel ja Hääletajate Liit) ja poliitiliste erakondade esindajate esialgsete järelduste valguses teadmiseks;

| 2. | rõhutab vajadust kriitilise koostöö järele Venemaaga ning toetab täielikult ajakohastamiskava, mis hõlmab nii majanduslikke kui ka poliitilisi reforme käsitlevat dialoogi, et viia ellu reforme olemasolevate puuduste kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

2.

rõhutab vajadust kriitilise koostöö järele Venemaaga ning toetab täielikult ajakohastamiskava, mis hõlmab nii majanduslikke kui ka poliitilisi reforme käsitlevat dialoogi, et viia ellu reforme olemasolevate puuduste kõrvaldamiseks;

| 3. | kritiseerib teravalt valimiste ettevalmistamisel ja läbiviimisel esinenud puudusi ja eeskirjade rikkumisi ning asjaolu, et hääletajate valikuvõimalused olid piiratud; rõhutab, et Venemaa tele- ja raadiokanalid ei võimaldanud valimiskampaania ajal kõigile kandidaatidele tasakaalustatud meediakajastust, mis on vastuolus õigusnormidega; väljendab heameelt kodanikuühiskonna märkimisväärse osalemise üle kampaanias ning nõuab kõikide rikkumiste põhjalikku ja läbipaistvat analüüsi ning demokraatlike eeskirjade kehtestamist, tugevdamist ja rakendamist tulevaste valimiste jaoks; mõistab hukka kümnete meeleavaldajate kinnipidamise meeleavalduste ajal kõikjal Venemaal; |
| --- | --- |

3.

kritiseerib teravalt valimiste ettevalmistamisel ja läbiviimisel esinenud puudusi ja eeskirjade rikkumisi ning asjaolu, et hääletajate valikuvõimalused olid piiratud; rõhutab, et Venemaa tele- ja raadiokanalid ei võimaldanud valimiskampaania ajal kõigile kandidaatidele tasakaalustatud meediakajastust, mis on vastuolus õigusnormidega; väljendab heameelt kodanikuühiskonna märkimisväärse osalemise üle kampaanias ning nõuab kõikide rikkumiste põhjalikku ja läbipaistvat analüüsi ning demokraatlike eeskirjade kehtestamist, tugevdamist ja rakendamist tulevaste valimiste jaoks; mõistab hukka kümnete meeleavaldajate kinnipidamise meeleavalduste ajal kõikjal Venemaal;

| 4. | palub president Medvedevil minna sõnade juurest tegude juurde ja tagada poliitilise süsteemi vajalike reformide vastuvõtmine ning loodab, et uus Venemaa president on valmis reformid – muu hulgas poliitiliste erakondade registreerimise eeskirjade hädavajaliku lihtsustamise – ellu viima; nõuab, et täie tõsidusega tegeletaks ka ajakirjandusvabaduse ning sõna- ja kogunemisvabaduse küsimusega; kordab, et EL on valmis tegema Venemaaga koostööd, sh moderniseerimispartnerluse raamistikus, et parandada Venemaal inimõiguste ja põhiõiguste järgimist, millega seotud võtmeküsimus on poliitvangide vabastamine, ning sõltumatu õigusriikluse toimimist; |
| --- | --- |

4.

palub president Medvedevil minna sõnade juurest tegude juurde ja tagada poliitilise süsteemi vajalike reformide vastuvõtmine ning loodab, et uus Venemaa president on valmis reformid – muu hulgas poliitiliste erakondade registreerimise eeskirjade hädavajaliku lihtsustamise – ellu viima; nõuab, et täie tõsidusega tegeletaks ka ajakirjandusvabaduse ning sõna- ja kogunemisvabaduse küsimusega; kordab, et EL on valmis tegema Venemaaga koostööd, sh moderniseerimispartnerluse raamistikus, et parandada Venemaal inimõiguste ja põhiõiguste järgimist, millega seotud võtmeküsimus on poliitvangide vabastamine, ning sõltumatu õigusriikluse toimimist;

| 5. | ergutab Venemaa ametivõime ja riigiduumas esindatud poliitilisi erakondi asuma sisulisse dialoogi demokraatiameelsete meeleavaldajate ja opositsiooniga põhjalike reformide, läbipaistvuse ja demokraatia edendamiseks; palub presidendiks valitud Vladimir Putinil talitseda meeleavaldajate vastu suunatud retoorikat ning asuda nendega siirasse dialoogi riigi tuleviku teemal; |
| --- | --- |

5.

ergutab Venemaa ametivõime ja riigiduumas esindatud poliitilisi erakondi asuma sisulisse dialoogi demokraatiameelsete meeleavaldajate ja opositsiooniga põhjalike reformide, läbipaistvuse ja demokraatia edendamiseks; palub presidendiks valitud Vladimir Putinil talitseda meeleavaldajate vastu suunatud retoorikat ning asuda nendega siirasse dialoogi riigi tuleviku teemal;

| 6. | ergutab Venemaa erinevaid demokraatlikke opositsioonijõude tegema tihedamat koostööd poliitiliste reformide positiivse programmi ümber ja pakkuma seeläbi Venemaa kodanikele arvestatavat alternatiivi; |
| --- | --- |

6.

ergutab Venemaa erinevaid demokraatlikke opositsioonijõude tegema tihedamat koostööd poliitiliste reformide positiivse programmi ümber ja pakkuma seeläbi Venemaa kodanikele arvestatavat alternatiivi;

| 7. | väljendab heameelt president Dmitri Medvedevi otsuse üle, millega ta tegi peaprokurörile ülesandeks uurida 32 kriminaalasja, sh Mihhail Hodorkovski vangistamise seaduslikkust; nõuab, et presidendiks valitud Vladimir Putin annaks korralduse Sergei Magnitski juhtumi läbivaatamiseks; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt president Dmitri Medvedevi otsuse üle, millega ta tegi peaprokurörile ülesandeks uurida 32 kriminaalasja, sh Mihhail Hodorkovski vangistamise seaduslikkust; nõuab, et presidendiks valitud Vladimir Putin annaks korralduse Sergei Magnitski juhtumi läbivaatamiseks;

| 8. | märgib, et riigiduuma on esialgselt heaks kiitnud presidendi seaduste eelnõud, mille eesmärk on muuta põhjalikult poliitilist süsteemi, sh lihtsustada poliitiliste erakondade registreerimist ja nende valimistel osalemist käsitlevaid eeskirju; nõuab tungivalt, et riigiduuma võtaks vajalike seaduste vastuvõtmisel arvesse registreerimata erakondade ühiselt esitatud muudatusettepanekuid; eeldab, et kõik pooled kasutavad võimalust otsustada enne valitud presidendi ametisse seadmist tervikliku reformipaketi üle, mis sisaldab ka valimisseaduse muudatusi; soovib väga, et kõik Medvedevi töörühmas arutamisel olevad reformiettepanekud kiidetakse heaks ja viiakse täielikult ellu; on veendunud, et uus valimisseadus ja opositsiooni kuuluvate poliitiliste erakondade registreerimine peaksid looma aluse vabadeks ja õiglasteks riigiduuma valimisteks; |
| --- | --- |

8.

märgib, et riigiduuma on esialgselt heaks kiitnud presidendi seaduste eelnõud, mille eesmärk on muuta põhjalikult poliitilist süsteemi, sh lihtsustada poliitiliste erakondade registreerimist ja nende valimistel osalemist käsitlevaid eeskirju; nõuab tungivalt, et riigiduuma võtaks vajalike seaduste vastuvõtmisel arvesse registreerimata erakondade ühiselt esitatud muudatusettepanekuid; eeldab, et kõik pooled kasutavad võimalust otsustada enne valitud presidendi ametisse seadmist tervikliku reformipaketi üle, mis sisaldab ka valimisseaduse muudatusi; soovib väga, et kõik Medvedevi töörühmas arutamisel olevad reformiettepanekud kiidetakse heaks ja viiakse täielikult ellu; on veendunud, et uus valimisseadus ja opositsiooni kuuluvate poliitiliste erakondade registreerimine peaksid looma aluse vabadeks ja õiglasteks riigiduuma valimisteks;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile, Euroopa Nõukogule ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile, Euroopa Nõukogule ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0054.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0575.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0335.

---

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/93 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/93

---

Neljapäev, 15. märts 2012Kasahstan

P7_TA(2012)0089

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsioon Kasahstani kohta (2012/2553(RSP))

2013/C 251 E/16

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ELi lepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse üldsätteid ja ELi toimimise lepingu artiklis 218 sätestatud rahvusvaheliste lepingute sõlmimise menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse üldsätteid ja ELi toimimise lepingu artiklis 218 sätestatud rahvusvaheliste lepingute sõlmimise menetlust,

| — | võttes arvesse ELi Kesk-Aasia piirkonna strateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi Kesk-Aasia piirkonna strateegiat,

| — | võttes arvesse EÜ ja Kasahstani vahelist partnerlus- ja koostöölepingut, mis jõustus 1999. aastal, eelkõige selle artiklit 2 (üldpõhimõtete osa), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ ja Kasahstani vahelist partnerlus- ja koostöölepingut, mis jõustus 1999. aastal, eelkõige selle artiklit 2 (üldpõhimõtete osa),

| — | võttes arvesse 21.–22. juunil 2007. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogul vastu võetud ELi strateegiat Kesk-Aasiaga loodava uue partnerluse kohta ning 24. juuni 2008. aasta ja 28. juuni 2010. aasta eduaruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21.–22. juunil 2007. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogul vastu võetud ELi strateegiat Kesk-Aasiaga loodava uue partnerluse kohta ning 24. juuni 2008. aasta ja 28. juuni 2010. aasta eduaruandeid,

| — | võttes arvesse nõukogu 24. mai 2011. aasta avaldust Kasahstani kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 24. mai 2011. aasta avaldust Kasahstani kohta,

| — | võttes arvesse ELi poolt OSCE alalises nõukogus 3. novembril ja 22. detsembril 2011. aastal ning 19. jaanuaril, 26. jaanuaril ja 9. veebruaril 2012. aastal tehtud avaldusi Kasahstani kohta ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Catherine Ashtoni 17. detsembri 2011. aasta avaldust Žangaözenis toimunud sündmuste kohta ja 17. jaanuari 2012. aasta avaldust 15. jaanuaril 2012. aastal toimunud Kasahstani parlamendivalimiste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi poolt OSCE alalises nõukogus 3. novembril ja 22. detsembril 2011. aastal ning 19. jaanuaril, 26. jaanuaril ja 9. veebruaril 2012. aastal tehtud avaldusi Kasahstani kohta ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Catherine Ashtoni 17. detsembri 2011. aasta avaldust Žangaözenis toimunud sündmuste kohta ja 17. jaanuari 2012. aasta avaldust 15. jaanuaril 2012. aastal toimunud Kasahstani parlamendivalimiste kohta,

| — | võttes arvesse OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE/ODIHR) juhitud 15. jaanuari 2012. aasta parlamendivalimiste vaatlusmissiooni avaldust esialgsete leidude kohta ja järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE/ODIHR) juhitud 15. jaanuari 2012. aasta parlamendivalimiste vaatlusmissiooni avaldust esialgsete leidude kohta ja järeldusi,

| — | võttes arvesse OSCE meediavabaduse valdkonna esindaja 25. jaanuari 2012. aasta avaldust meedia olukorra kohta Kasahstanis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE meediavabaduse valdkonna esindaja 25. jaanuari 2012. aasta avaldust meedia olukorra kohta Kasahstanis,

| — | võttes arvesse OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo direktori 1. veebruari 2012. aasta avaldust Kasahstani opositsiooni mahasurumise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo direktori 1. veebruari 2012. aasta avaldust Kasahstani opositsiooni mahasurumise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni ELi Kesk-Aasiat käsitleva strateegia kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni ELi Kesk-Aasiat käsitleva strateegia kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 16. veebruari 2012. aasta resolutsiooni (ÜRO inimõiguste nõukogu kohta) lõiget 23 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. veebruari 2012. aasta resolutsiooni (ÜRO inimõiguste nõukogu kohta) lõiget 23 (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et nii EL kui ka Kasahstan võiksid saada tihedamast koostööst olulist kasu ja et Euroopa Parlament toetab seda eesmärki, rõhutades, et majanduskoostöö peab käima käsikäes poliitilise koostööga ja põhinema poliitilisel tahtel rakendada ja hoida au sees ühiseid väärtusi, arvestades, et Kasahstanil on Kesk-Aasia majandusarengus ja piirkonna stabiilsuse ja julgeoleku saavutamises ülioluline roll; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et nii EL kui ka Kasahstan võiksid saada tihedamast koostööst olulist kasu ja et Euroopa Parlament toetab seda eesmärki, rõhutades, et majanduskoostöö peab käima käsikäes poliitilise koostööga ja põhinema poliitilisel tahtel rakendada ja hoida au sees ühiseid väärtusi, arvestades, et Kasahstanil on Kesk-Aasia majandusarengus ja piirkonna stabiilsuse ja julgeoleku saavutamises ülioluline roll;

| B. | arvestades, et läbirääkimisi uue täiendatud ELi ja Kasahstani lepingu üle, mis peaks asendama praegu kehtiva partnerlus- ja koostöölepingu, alustati 2011. aasta juunis; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et läbirääkimisi uue täiendatud ELi ja Kasahstani lepingu üle, mis peaks asendama praegu kehtiva partnerlus- ja koostöölepingu, alustati 2011. aasta juunis;

| C. | arvestades, et Kasahstani president allkirjastas 17. veebruaril 2012 mitu õigusakti, mille eesmärgiks on töösuhete, töötajate õiguste ja sotsiaaldialoogi õigusliku aluse parandamine ja kohtusüsteemi sõltumatuse suurendamine; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Kasahstani president allkirjastas 17. veebruaril 2012 mitu õigusakti, mille eesmärgiks on töösuhete, töötajate õiguste ja sotsiaaldialoogi õigusliku aluse parandamine ja kohtusüsteemi sõltumatuse suurendamine;

| D. | arvestades, et 16. detsembril 2011. aastal tapeti suur hulk inimesi ning veelgi rohkem sai vigastada rahutustes Lääne-Kasahstanis Žangaözeni linnas, kus linna peaväljakul toimus meeleavaldus, millest võttis osa üle 3 000 inimese, et avaldada toetust naftatöölistele, kes streikisid alates maikuust kõrgema palga ja paremate töötingimuste nimel ning õiguse eest valida oma esindajad ametiühingus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 16. detsembril 2011. aastal tapeti suur hulk inimesi ning veelgi rohkem sai vigastada rahutustes Lääne-Kasahstanis Žangaözeni linnas, kus linna peaväljakul toimus meeleavaldus, millest võttis osa üle 3 000 inimese, et avaldada toetust naftatöölistele, kes streikisid alates maikuust kõrgema palga ja paremate töötingimuste nimel ning õiguse eest valida oma esindajad ametiühingus;

| E. | arvestades, et ametivõimude teatel hukkus 17 inimest, sest nagu sõltumatud allikad ja pealtnägijad kinnitavad, ründas märulipolitsei meeleavaldajaid, avades tsiviilelanike ning relvastamata streikijate ja nende pereliikmete pihta tule; arvestades, et pärast kokkupõrkeid kuulutasid Kasahhi ametivõimud välja erakorralise seisukorra ning keelasid ajakirjanikel ja sõltumatutel vaatlejatel Žangaözeni linna siseneda; arvestades, et erakorraline seisukord tühistati lõpuks 31. jaanuaril 2012, kuid tunnistajate ütluste kohaselt võis surma saanuid olla palju rohkem; arvestades, et piirkondlikud ametiasutused on lubanud sündmuste käigus surma saanute peredele rahalist toetust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ametivõimude teatel hukkus 17 inimest, sest nagu sõltumatud allikad ja pealtnägijad kinnitavad, ründas märulipolitsei meeleavaldajaid, avades tsiviilelanike ning relvastamata streikijate ja nende pereliikmete pihta tule; arvestades, et pärast kokkupõrkeid kuulutasid Kasahhi ametivõimud välja erakorralise seisukorra ning keelasid ajakirjanikel ja sõltumatutel vaatlejatel Žangaözeni linna siseneda; arvestades, et erakorraline seisukord tühistati lõpuks 31. jaanuaril 2012, kuid tunnistajate ütluste kohaselt võis surma saanuid olla palju rohkem; arvestades, et piirkondlikud ametiasutused on lubanud sündmuste käigus surma saanute peredele rahalist toetust;

| F. | arvestades, et on veel ebaselge, mis täpselt Žangaözenis 16. detsembril 2011 juhtus; arvestades, et võimud katkestasid kõigepealt sideühenduse ja seejärel piirati juurdepääsu linnale erakorralise seisukorraga, mis kestis 31. jaanuarini 2012; arvestades, et sõltumatu ajakirjanduse hirmutamine ja tema vastu toimunud ägedad rünnakud koos hirmuõhkkonnaga elanike hulgas takistavad suurema selguse saamist; arvestades, et Žangaözenis toimunu järel suurendasid Kasahstani ametivõimud 2011. aasta detsembris interneti tsenseerimist riigis ning kohaldavad praegu kogu interneti andmevahetuse suhtes andmepakettide süvaseiret; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et on veel ebaselge, mis täpselt Žangaözenis 16. detsembril 2011 juhtus; arvestades, et võimud katkestasid kõigepealt sideühenduse ja seejärel piirati juurdepääsu linnale erakorralise seisukorraga, mis kestis 31. jaanuarini 2012; arvestades, et sõltumatu ajakirjanduse hirmutamine ja tema vastu toimunud ägedad rünnakud koos hirmuõhkkonnaga elanike hulgas takistavad suurema selguse saamist; arvestades, et Žangaözenis toimunu järel suurendasid Kasahstani ametivõimud 2011. aasta detsembris interneti tsenseerimist riigis ning kohaldavad praegu kogu interneti andmevahetuse suhtes andmepakettide süvaseiret;

| G. | arvestades, et 2011. aasta detsembrikuust saadik on arreteeritud ligikaudu 43 inimest, nende hulgas naftatööliste streigi silmapaistvad juhid ja aktivistid Talat Saktaganov, Roza Tuletajeva ja Natalja Ažigalijeva, keda võib süüdimõistmisel ees oodata kuni kuueaastane vanglakaristus; arvestades, et Uralski linnas peeti 3. veebruaril 2012. aastal kinni mitu islamismis süüdistatud noort, keda kahtlustati Žangaözeni massirahutuste korraldamises; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2011. aasta detsembrikuust saadik on arreteeritud ligikaudu 43 inimest, nende hulgas naftatööliste streigi silmapaistvad juhid ja aktivistid Talat Saktaganov, Roza Tuletajeva ja Natalja Ažigalijeva, keda võib süüdimõistmisel ees oodata kuni kuueaastane vanglakaristus; arvestades, et Uralski linnas peeti 3. veebruaril 2012. aastal kinni mitu islamismis süüdistatud noort, keda kahtlustati Žangaözeni massirahutuste korraldamises;

| H. | arvestades, et Kasahstani president nõudis nende sündmuste täieulatuslikku uurimist, asutas selleks valitsuskomisjoni, mida juhib esimene asepeaminister ning kutsus uurimises osalema ka rahvusvahelisi eksperte, muu hulgas ÜROst; arvestades, et mitmed politseiametnikud on tulirelva mittekohase kasutamise eest uurimise all, kuigi ühelegi neist ei ole veel süüdistust esitatud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Kasahstani president nõudis nende sündmuste täieulatuslikku uurimist, asutas selleks valitsuskomisjoni, mida juhib esimene asepeaminister ning kutsus uurimises osalema ka rahvusvahelisi eksperte, muu hulgas ÜROst; arvestades, et mitmed politseiametnikud on tulirelva mittekohase kasutamise eest uurimise all, kuigi ühelegi neist ei ole veel süüdistust esitatud;

| I. | arvestades, et on mitmeid teateid selle kohta, et kinnipeetuid on piinatud ja halvasti koheldud; arvestades, et ka sellega seoses on vaja viia läbi usaldusväärne uurimine, millele peab järgnema nõuetekohane kohtuprotsess; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et on mitmeid teateid selle kohta, et kinnipeetuid on piinatud ja halvasti koheldud; arvestades, et ka sellega seoses on vaja viia läbi usaldusväärne uurimine, millele peab järgnema nõuetekohane kohtuprotsess;

| J. | arvestades, et OSCE ei pidanud 15. jaanuaril 2012. aastal toimunud üldvalimisi OSCE standarditele vastavaks, kuna hääletamisel rikuti mitmeid eeskirju ning valitsev partei kasutas oma populaarsuse suurendamiseks riigi varasid ja loosungeid, mistõttu puudusid vajalikud tingimused tõeliselt pluralistlike valimiste korraldamiseks, kuigi seekord oli valimiste tehniline külg hästi korraldatud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et OSCE ei pidanud 15. jaanuaril 2012. aastal toimunud üldvalimisi OSCE standarditele vastavaks, kuna hääletamisel rikuti mitmeid eeskirju ning valitsev partei kasutas oma populaarsuse suurendamiseks riigi varasid ja loosungeid, mistõttu puudusid vajalikud tingimused tõeliselt pluralistlike valimiste korraldamiseks, kuigi seekord oli valimiste tehniline külg hästi korraldatud;

| K. | arvestades, et 6. jaanuaril 2012. aastal kirjutas Kasahstani president alla riigi julgeoleku seadusele, millega tugevdatakse julgeolekuteenistuse volitusi ja kinnitatakse, et isikuid, kes kahjustavad riigi mainet rahvusvahelisel areenil, võidakse lugeda „destruktiivseteks” ning nad peavad arvestama sellest tulenevate tagajärgedega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 6. jaanuaril 2012. aastal kirjutas Kasahstani president alla riigi julgeoleku seadusele, millega tugevdatakse julgeolekuteenistuse volitusi ja kinnitatakse, et isikuid, kes kahjustavad riigi mainet rahvusvahelisel areenil, võidakse lugeda „destruktiivseteks” ning nad peavad arvestama sellest tulenevate tagajärgedega;

| L. | arvestades, et inimõiguste olukord on Kasahstanis viimaste kuude jooksul halvenenud, nagu märgitakse ka OSCE alalises nõukogus tehtud ELi avaldustes ning OSCE meediavabaduse valdkonna esindaja ja OSCE/ODIHRi direktori hiljutistes avaldustes; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et inimõiguste olukord on Kasahstanis viimaste kuude jooksul halvenenud, nagu märgitakse ka OSCE alalises nõukogus tehtud ELi avaldustes ning OSCE meediavabaduse valdkonna esindaja ja OSCE/ODIHRi direktori hiljutistes avaldustes;

| M. | arvestades, et 2011. aasta septembris võtsid ametivõimud vastu religiooniseaduse, milles kohustatakse kõiki usundirühmi ennast uuesti registreerima ning milles sisalduvad sätted, mis võivad keelata Kasahstani kodanikel vabalt oma usku praktiseerida; arvestades, et hiljuti vastu võetud seadused usu, massimeedia ja riigi julgeoleku kohta sisaldavad kõik sätteid, millega tugevdatakse Kasahstani poliitilise süsteemi ebaliberaalseid tunnuseid ja mis on vastuolus väljakuulutatud demokratiseerimise eesmärkidega; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 2011. aasta septembris võtsid ametivõimud vastu religiooniseaduse, milles kohustatakse kõiki usundirühmi ennast uuesti registreerima ning milles sisalduvad sätted, mis võivad keelata Kasahstani kodanikel vabalt oma usku praktiseerida; arvestades, et hiljuti vastu võetud seadused usu, massimeedia ja riigi julgeoleku kohta sisaldavad kõik sätteid, millega tugevdatakse Kasahstani poliitilise süsteemi ebaliberaalseid tunnuseid ja mis on vastuolus väljakuulutatud demokratiseerimise eesmärkidega;

| N. | arvestades, et Aktau linnakohus mõistis 8. augustil 2011. aastal naftasektori töötajate advokaadi Natalja Sokolova süüdi „sotsiaalsete ebakõlade õhutamises” ja „aktiivses ebaseaduslikes kogunemistes osalemises” ning määras talle 6 aastat vangistust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Aktau linnakohus mõistis 8. augustil 2011. aastal naftasektori töötajate advokaadi Natalja Sokolova süüdi „sotsiaalsete ebakõlade õhutamises” ja „aktiivses ebaseaduslikes kogunemistes osalemises” ning määras talle 6 aastat vangistust;

| O. | arvestades, et Kasahstan, lootes suurendada oma tõsiseltvõetavust rahvusvahelisel tasandil, oli 2010. aastal OSCE eesistujariik ning kohustus teostama mitmeid demokraatlikke reforme ja järgima selle organisatsiooni põhimõtteid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Kasahstan, lootes suurendada oma tõsiseltvõetavust rahvusvahelisel tasandil, oli 2010. aastal OSCE eesistujariik ning kohustus teostama mitmeid demokraatlikke reforme ja järgima selle organisatsiooni põhimõtteid;

| P. | arvestades, et viimase kahe kuu jooksul on opositsiooniparteid ja organisatsioonid Alga, Azat ja Kasahstani Sotsialistlik Liikumine ning sõltumatu meedia, sealhulgas ajalehed Vzgljad, Golos Respubliki ja Respublika ning satelliittelevisioonikanal Stan TV, ning sõltumatud ametiühingud, sealhulgas ametiühing Žanartu ja muud kodanikuühiskonna organisatsioonid, sattunud üha suurema surve alla ning kinni on peetud Alga partei esimees Vladimir Kozlov ja Vzgljadi peatoimetaja Igor Vinjavski; arvestades, et 28. jaanuaril 2012. aastal osales Almatõs repressioonide vastasel loata meeleavaldusel umbes 1 000 inimest, et nõuda ametivõimudelt poliitilise tagakiusamise lõpetamist; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et viimase kahe kuu jooksul on opositsiooniparteid ja organisatsioonid Alga, Azat ja Kasahstani Sotsialistlik Liikumine ning sõltumatu meedia, sealhulgas ajalehed Vzgljad, Golos Respubliki ja Respublika ning satelliittelevisioonikanal Stan TV, ning sõltumatud ametiühingud, sealhulgas ametiühing Žanartu ja muud kodanikuühiskonna organisatsioonid, sattunud üha suurema surve alla ning kinni on peetud Alga partei esimees Vladimir Kozlov ja Vzgljadi peatoimetaja Igor Vinjavski; arvestades, et 28. jaanuaril 2012. aastal osales Almatõs repressioonide vastasel loata meeleavaldusel umbes 1 000 inimest, et nõuda ametivõimudelt poliitilise tagakiusamise lõpetamist;

| Q. | arvestades, et opositsiooniparteid on teatanud kavatsusest korraldada 24. märtsil 2012. aastal Almatõs protestikoosolek, et tähistada 100 päeva möödumist Žangaözeni tapmistest; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et opositsiooniparteid on teatanud kavatsusest korraldada 24. märtsil 2012. aastal Almatõs protestikoosolek, et tähistada 100 päeva möödumist Žangaözeni tapmistest;

| R. | arvestades, et Vladimir Kozlovi vahistamine ja eraldatuses hoidmine vahetult pärast kohtumisi Euroopa Parlamendis ja Euroopa välisteenistuses on ELi jaoks veel üheks muretsemise põhjuseks ja osutab sellele, kui tähtis on kaitsta meie institutsioonide suutlikkust pidada dialoogi paljude osalejatega ELi partnerriikides, ilma et sellega kaasneksid negatiivsed tagajärjed dialoogipartneritele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Vladimir Kozlovi vahistamine ja eraldatuses hoidmine vahetult pärast kohtumisi Euroopa Parlamendis ja Euroopa välisteenistuses on ELi jaoks veel üheks muretsemise põhjuseks ja osutab sellele, kui tähtis on kaitsta meie institutsioonide suutlikkust pidada dialoogi paljude osalejatega ELi partnerriikides, ilma et sellega kaasneksid negatiivsed tagajärjed dialoogipartneritele;

| 1. | rõhutab ELi ja Kasahstani vaheliste suhete olulisust ja vajadust tugevdada poliitilist ja majanduslikku koostööd, muu hulgas sellistes strateegilistes valdkondades nagu demokraatia, inimõigused, keskkond, energeetika, kaubandus ja transport, millele lisandub võitlus terrorismi, organiseeritud kuritegevuse ja ebaseadusliku uimastikaubanduse vastu; toonitab, et möödunud aastal tihenes koostöö, toimusid sagedased kõrgetasemelised kohtumised ja alustati läbirääkimistega uue partnerlus- ja koostöölepingu üle; |
| --- | --- |

1.

rõhutab ELi ja Kasahstani vaheliste suhete olulisust ja vajadust tugevdada poliitilist ja majanduslikku koostööd, muu hulgas sellistes strateegilistes valdkondades nagu demokraatia, inimõigused, keskkond, energeetika, kaubandus ja transport, millele lisandub võitlus terrorismi, organiseeritud kuritegevuse ja ebaseadusliku uimastikaubanduse vastu; toonitab, et möödunud aastal tihenes koostöö, toimusid sagedased kõrgetasemelised kohtumised ja alustati läbirääkimistega uue partnerlus- ja koostöölepingu üle;

| 2. | peab väga murettekitavaks 16. detsembril 2011 Kasahstani Žangaözeni piirkonnas aset leidnud sündmusi, mille käigus sai surma 17 ja vigastada 110 inimest, ning avaldab sel puhul sügavat kaastunnet; |
| --- | --- |

2.

peab väga murettekitavaks 16. detsembril 2011 Kasahstani Žangaözeni piirkonnas aset leidnud sündmusi, mille käigus sai surma 17 ja vigastada 110 inimest, ning avaldab sel puhul sügavat kaastunnet;

| 3. | mõistab teravalt hukka meeleavalduste vägivaldse mahasurumise politseivägede poolt Žangaözenis ning nõuab, et nende sündmuste asjus korraldataks sõltumatu ja usaldusväärne uurimine rahvusvahelise osalusega; |
| --- | --- |

3.

mõistab teravalt hukka meeleavalduste vägivaldse mahasurumise politseivägede poolt Žangaözenis ning nõuab, et nende sündmuste asjus korraldataks sõltumatu ja usaldusväärne uurimine rahvusvahelise osalusega;

| 4. | teatab kavatsusest jätkata oma suhetes Kasahstaniga dialoogi kodanikuühiskonna esindajatega, nii nagu on tavaks suhetes muude kolmandate riikidega; eeldab lugupidamise ülesnäitamist nende dialoogide suhtes ja dialoogi osaliste head kohtlemist; |
| --- | --- |

4.

teatab kavatsusest jätkata oma suhetes Kasahstaniga dialoogi kodanikuühiskonna esindajatega, nii nagu on tavaks suhetes muude kolmandate riikidega; eeldab lugupidamise ülesnäitamist nende dialoogide suhtes ja dialoogi osaliste head kohtlemist;

| 5. | on veendunud, et Lääne-Kasahstani naftasektori töövaidluse ebaõnnestunud lahendamine oli 2011. aasta detsembri keskel toimunud sündmustele eelnenud rahva süveneva rahulolematuse peapõhjuseks; on veendunud, et töötajate organiseerumisõiguse tunnustamine sõnades ja tegudes, vastastikust lugupidamist väljendav dialoog ametiühingute esindajate, tööandjate ja ametivõimude vahel, vallandatud töötajate uuesti töölevõtmine või neile uute töökohtade leidmine, hiljutiste sündmuste tagajärjel kannatanud perede toetamine ja usalduse loomine õiguskaitseorganite vastu on esmatähtsad sotsiaalse rahu ja püsiva stabiilsuse saavutamisel; |
| --- | --- |

5.

on veendunud, et Lääne-Kasahstani naftasektori töövaidluse ebaõnnestunud lahendamine oli 2011. aasta detsembri keskel toimunud sündmustele eelnenud rahva süveneva rahulolematuse peapõhjuseks; on veendunud, et töötajate organiseerumisõiguse tunnustamine sõnades ja tegudes, vastastikust lugupidamist väljendav dialoog ametiühingute esindajate, tööandjate ja ametivõimude vahel, vallandatud töötajate uuesti töölevõtmine või neile uute töökohtade leidmine, hiljutiste sündmuste tagajärjel kannatanud perede toetamine ja usalduse loomine õiguskaitseorganite vastu on esmatähtsad sotsiaalse rahu ja püsiva stabiilsuse saavutamisel;

| 6. | kutsub Euroopa välisteenistust üles tähelepanelikult jälgima demonstratsioonide korraldamises süüdistatavate kohtumenetlusi ning edastama sellekohast teavet Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

6.

kutsub Euroopa välisteenistust üles tähelepanelikult jälgima demonstratsioonide korraldamises süüdistatavate kohtumenetlusi ning edastama sellekohast teavet Euroopa Parlamendile;

| 7. | tunneb heameelt inimõiguste kaitsja, Kasahstani inimõiguste ja õigusriigi rahvusvahelise büroo direktori Jevgeni Žovtise ja Vremja ajakirjaniku Tohnijaz Kutšukovi hiljutise vabastamise üle, kuna neile anti 2. veebruari 2012. aasta kohtuotsusega amnestia pärast seda, kui 2009. aasta septembris oli neile mõistetud karistuseks neli aastat parandusliku töö laagris; |
| --- | --- |

7.

tunneb heameelt inimõiguste kaitsja, Kasahstani inimõiguste ja õigusriigi rahvusvahelise büroo direktori Jevgeni Žovtise ja Vremja ajakirjaniku Tohnijaz Kutšukovi hiljutise vabastamise üle, kuna neile anti 2. veebruari 2012. aasta kohtuotsusega amnestia pärast seda, kui 2009. aasta septembris oli neile mõistetud karistuseks neli aastat parandusliku töö laagris;

| 8. | tunneb kahetsust, et peale väheste erandite on üldine inimõiguste olukord Kasahstanis muutunud juba pikemat aega halvemaks ning teravnenud eriti viimasel ajal; nõuab tungivalt, et Kasahstani ametivõimud tagaksid vahistatud aktivistide perede turvalisuse; |
| --- | --- |

8.

tunneb kahetsust, et peale väheste erandite on üldine inimõiguste olukord Kasahstanis muutunud juba pikemat aega halvemaks ning teravnenud eriti viimasel ajal; nõuab tungivalt, et Kasahstani ametivõimud tagaksid vahistatud aktivistide perede turvalisuse;

| 9. | nõuab tungivalt, et Kasahstani ametivõimud teeksid kõik võimaliku inimõiguste olukorra parandamiseks riigis; rõhutab, et edasiminek ELi ja Kasahstani vahelise uue ja täiendatud partnerlus- ja koostöölepingu läbirääkimistes peab sõltuma poliitiliste reformide edenemisest; ergutab Kasahstani täitma endale võetud kohustust jätkata reformidega, et ehitada üles avatud ja demokraatlik ühiskond, mis hõlmaks sõltumatut kodanikuühiskonda ja opositsiooni ning kus austataks põhiõigusi ja õigusriiki; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et Kasahstani ametivõimud teeksid kõik võimaliku inimõiguste olukorra parandamiseks riigis; rõhutab, et edasiminek ELi ja Kasahstani vahelise uue ja täiendatud partnerlus- ja koostöölepingu läbirääkimistes peab sõltuma poliitiliste reformide edenemisest; ergutab Kasahstani täitma endale võetud kohustust jätkata reformidega, et ehitada üles avatud ja demokraatlik ühiskond, mis hõlmaks sõltumatut kodanikuühiskonda ja opositsiooni ning kus austataks põhiõigusi ja õigusriiki;

| 10. | rõhutab, et piiramatu juurdepääs teabele ja teabe edastamisele ning tsenseerimata juurdepääs internetile (interneti-vabadus) on üldkehtivad õigused ning vältimatult vajalikud selleks, et tagada inimõigused, nagu sõnavabadus ja juurdepääs teabele, ning teisalt läbipaistvus ja vastutuse võtmine avalikus elus; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et piiramatu juurdepääs teabele ja teabe edastamisele ning tsenseerimata juurdepääs internetile (interneti-vabadus) on üldkehtivad õigused ning vältimatult vajalikud selleks, et tagada inimõigused, nagu sõnavabadus ja juurdepääs teabele, ning teisalt läbipaistvus ja vastutuse võtmine avalikus elus;

| 11. | hindab positiivselt viimastel kuudel tehtud õigusalaseid muudatusi, mille eesmärk on võimaldada rohkematel parteidel parlamendivalimisteks kandidaate esitada; võtab teadmiseks, et pärast hiljutisi parlamendivalimisi on uues parlamendis esindatud kolm parteid; tunneb kahetsust selle pärast, et mitmel opositsiooniparteil ei lubatud registreeruda, ning ergutab Kasahstani ametivõime jätkama tõeliselt pluralistlike valimiste tagamiseks vajalikke reforme ja toetama sõltumatu meedia ja valitsusväliste organisatsioonide tegevust; |
| --- | --- |

11.

hindab positiivselt viimastel kuudel tehtud õigusalaseid muudatusi, mille eesmärk on võimaldada rohkematel parteidel parlamendivalimisteks kandidaate esitada; võtab teadmiseks, et pärast hiljutisi parlamendivalimisi on uues parlamendis esindatud kolm parteid; tunneb kahetsust selle pärast, et mitmel opositsiooniparteil ei lubatud registreeruda, ning ergutab Kasahstani ametivõime jätkama tõeliselt pluralistlike valimiste tagamiseks vajalikke reforme ja toetama sõltumatu meedia ja valitsusväliste organisatsioonide tegevust;

| 12. | kutsub Kasahstani ametivõime üles tegelema OSCE/ODHIRi tähelepanekutega võimalikult kiiresti, et võimaldada riigi opositsioonil täita talle kuuluvat osa demokraatlikus ühiskonnas, ning võtta kõik vajalikud meetmed, et viia valimised kooskõlla rahvusvaheliste valimisstandarditega; palub Euroopa välisteenistusel Kasahstani nende probleemide lahendamisel aidata; |
| --- | --- |

12.

kutsub Kasahstani ametivõime üles tegelema OSCE/ODHIRi tähelepanekutega võimalikult kiiresti, et võimaldada riigi opositsioonil täita talle kuuluvat osa demokraatlikus ühiskonnas, ning võtta kõik vajalikud meetmed, et viia valimised kooskõlla rahvusvaheliste valimisstandarditega; palub Euroopa välisteenistusel Kasahstani nende probleemide lahendamisel aidata;

| 13. | võtab teadmiseks tegevuskava, mille teemaks on Kasahstani ühinemine WTOga, mis aitaks luua võrdsemaid tingimusi mõlema poole äriringkondadele, hõlbustaks ja liberaliseeriks kaubandust ning annaks tunnistust koostööst ja avatusest; rõhutab, et ühinemisega tekib Kasahstanil juriidiline kohustus täita kõiki WTO eeskirju, sealhulgas loobumine protektsionistlikest meetmetest; |
| --- | --- |

13.

võtab teadmiseks tegevuskava, mille teemaks on Kasahstani ühinemine WTOga, mis aitaks luua võrdsemaid tingimusi mõlema poole äriringkondadele, hõlbustaks ja liberaliseeriks kaubandust ning annaks tunnistust koostööst ja avatusest; rõhutab, et ühinemisega tekib Kasahstanil juriidiline kohustus täita kõiki WTO eeskirju, sealhulgas loobumine protektsionistlikest meetmetest;

| 14. | väljendab hukkamõistu opositsiooniliidrite ja ajakirjanike 2012. aasta jaanuarist saadik kestva vangistuse üle ja kutsub Kasahstani ametivõime üles lõpetama riigi poliitilise opositsiooni ja sõltumatu meedia mahasurumist ning vabastama kõik isikud, keda hoitakse kinni poliitilistel põhjustel, kaasa arvatud partei Alga juht Vladimir Kozlov ja ajalehe Vzgljad peatoimetaja Igor Vinjavski ning kõik OSCE alalises nõukogus tehtud ELi avaldustes nimetatud isikud, kes on veel kinnipeetavad; nõuab, et Vladimir Kozlovile antaks oma lähimate pereliikmete, sealhulgas oma naisega suhtlemise võimalus, ja et korraldataks tema tervisliku seisundi sõltumatu hindamine; tunneb heameelt selle üle, et vabastati naftaettevõtte Karazhanbasmunai ametiühingute advokaat Natalja Sokolova, kellele oli eelnevalt mõistetud kuueaastane vanglakaristus, mida vähendati tingimisi karistuseks kolmeaastase katseajaga; väljendab sellegipoolest kahetsust selle pärast, et Natalja Sokoloval on ülemkohtu otsusega katseaja vältel endiselt keelatud osaleda ametiühingutegevuses; |
| --- | --- |

14.

väljendab hukkamõistu opositsiooniliidrite ja ajakirjanike 2012. aasta jaanuarist saadik kestva vangistuse üle ja kutsub Kasahstani ametivõime üles lõpetama riigi poliitilise opositsiooni ja sõltumatu meedia mahasurumist ning vabastama kõik isikud, keda hoitakse kinni poliitilistel põhjustel, kaasa arvatud partei Alga juht Vladimir Kozlov ja ajalehe Vzgljad peatoimetaja Igor Vinjavski ning kõik OSCE alalises nõukogus tehtud ELi avaldustes nimetatud isikud, kes on veel kinnipeetavad; nõuab, et Vladimir Kozlovile antaks oma lähimate pereliikmete, sealhulgas oma naisega suhtlemise võimalus, ja et korraldataks tema tervisliku seisundi sõltumatu hindamine; tunneb heameelt selle üle, et vabastati naftaettevõtte Karazhanbasmunai ametiühingute advokaat Natalja Sokolova, kellele oli eelnevalt mõistetud kuueaastane vanglakaristus, mida vähendati tingimisi karistuseks kolmeaastase katseajaga; väljendab sellegipoolest kahetsust selle pärast, et Natalja Sokoloval on ülemkohtu otsusega katseaja vältel endiselt keelatud osaleda ametiühingutegevuses;

| 15. | nõuab tungivalt, et Kasahstani ametivõimud austaksid viivitamata senisest enam ühinemis-, kogunemis-, sõna- ja usuvabadust, võttes arvesse OSCE esindajate ja organite soovitusi, ning pööraksid suurt tähelepanu rahvusvahelistele kohustustele, mida Kasahstan on võtnud, sealhulgas lubadustele, mis anti enne otsust nimetada Kasahstan 2010. aastal OSCE eesistujaks; juhib tähelepanu 2009. aastal vastuvõetud hästi ettevalmistatud riiklikule inimõiguste alasele tegevuskavale ja nõuab tungivalt, et Kasahstani ametivõimud seda täielikult rakendaksid; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et Kasahstani ametivõimud austaksid viivitamata senisest enam ühinemis-, kogunemis-, sõna- ja usuvabadust, võttes arvesse OSCE esindajate ja organite soovitusi, ning pööraksid suurt tähelepanu rahvusvahelistele kohustustele, mida Kasahstan on võtnud, sealhulgas lubadustele, mis anti enne otsust nimetada Kasahstan 2010. aastal OSCE eesistujaks; juhib tähelepanu 2009. aastal vastuvõetud hästi ettevalmistatud riiklikule inimõiguste alasele tegevuskavale ja nõuab tungivalt, et Kasahstani ametivõimud seda täielikult rakendaksid;

| 16. | on veendunud, et Kasahstani ametivõimud ja ühiskond saaksid sellistest meetmetest suurt kasu, eelkõige pidades silmas stabiilsust, turvalisust ja riigi kindlat tagasijõudmist endisele rahvusvahelisele positsioonile; |
| --- | --- |

16.

on veendunud, et Kasahstani ametivõimud ja ühiskond saaksid sellistest meetmetest suurt kasu, eelkõige pidades silmas stabiilsust, turvalisust ja riigi kindlat tagasijõudmist endisele rahvusvahelisele positsioonile;

| 17. | toonitab, et Kasahstani ametlikud esindajad on osalenud 2012. aasta jaanuarist alates Euroopa Parlamendis toimunud avatud ja konstruktiivsetel kohtumistel Euroopa Parlamendi liikmetega, kus osalesid ka kodanikuühiskonna ja vabaühenduste esindajad ja kus Kasahstani esindajad olid avatud ideele korraldada sündmuste rahvusvaheline uurimine ning lubasid anda teavet viimaste kuude jooksul toimunud kinnipidamiste kohta; eeldab, et nendele avaldustele järgnevad konkreetsed teod; |
| --- | --- |

17.

toonitab, et Kasahstani ametlikud esindajad on osalenud 2012. aasta jaanuarist alates Euroopa Parlamendis toimunud avatud ja konstruktiivsetel kohtumistel Euroopa Parlamendi liikmetega, kus osalesid ka kodanikuühiskonna ja vabaühenduste esindajad ja kus Kasahstani esindajad olid avatud ideele korraldada sündmuste rahvusvaheline uurimine ning lubasid anda teavet viimaste kuude jooksul toimunud kinnipidamiste kohta; eeldab, et nendele avaldustele järgnevad konkreetsed teod;

| 18. | rõhutab, kui oluline on ELi ja Kasahstani ametivõimude vaheline inimõiguste alane dialoog, mille raames saab kõiki probleeme vabalt arutada; nõuab dialoogi intensiivistamist, et muuta see tõhusamaks ja tulemustele orienteeritumaks ning kaasata kodanikuühiskonna esindajaid; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, kui oluline on ELi ja Kasahstani ametivõimude vaheline inimõiguste alane dialoog, mille raames saab kõiki probleeme vabalt arutada; nõuab dialoogi intensiivistamist, et muuta see tõhusamaks ja tulemustele orienteeritumaks ning kaasata kodanikuühiskonna esindajaid;

| 19. | kutsub ELi ja eelkõige liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat asjade arengut hoolikalt jälgima, arutama kõiki murettekitavaid küsimusi Kasahstani ametivõimudega, pakkuma abi ning andma regulaarselt aru Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

19.

kutsub ELi ja eelkõige liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat asjade arengut hoolikalt jälgima, arutama kõiki murettekitavaid küsimusi Kasahstani ametivõimudega, pakkuma abi ning andma regulaarselt aru Euroopa Parlamendile;

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon asepresidendile ja kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Kasahstani Vabariigi valitsusele ja parlamendile ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile. |
| --- | --- |

20.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon asepresidendile ja kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Kasahstani Vabariigi valitsusele ja parlamendile ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0588.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0058.

---

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/97 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/97

---

Neljapäev, 15. märts 2012Olukord Nigeerias

P7_TA(2012)0090

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsioon olukorra kohta Nigeerias (2012/2550(RSP))

2013/C 251 E/17

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse asepresidendi / kõrge esindaja Ashtoni 26. detsembri 2011. aasta avaldust jõulupühal toimunud pommirünnakute kohta ja 22. jaanuari 2012. aasta avaldust Nigeerias Kano linnas toimunud pommirünnakute kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asepresidendi / kõrge esindaja Ashtoni 26. detsembri 2011. aasta avaldust jõulupühal toimunud pommirünnakute kohta ja 22. jaanuari 2012. aasta avaldust Nigeerias Kano linnas toimunud pommirünnakute kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 27. detsembri 2011. aasta avaldust Nigeerias toimunud rünnakute kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 27. detsembri 2011. aasta avaldust Nigeerias toimunud rünnakute kohta,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodanike- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille Nigeeria ratifitseeris 29. oktoobril 1993, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodanike- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille Nigeeria ratifitseeris 29. oktoobril 1993,

| — | võttes arvesse Cotonou lepingu teist, ajavahemikku 2007–2013 hõlmavat muutmist, mille Nigeeria ratifitseeris 27. septembril 2010, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou lepingu teist, ajavahemikku 2007–2013 hõlmavat muutmist, mille Nigeeria ratifitseeris 27. septembril 2010,

| — | võttes arvesse 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Nigeeria ratifitseeris 22. juunil 1983, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Nigeeria ratifitseeris 22. juunil 1983,

| — | võttes arvesse 1981. aastal vastu võetud ÜRO deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aastal vastu võetud ÜRO deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta,

| — | võttes arvesse Nigeeria Liitvabariigi põhiseadust ja eriti selle IV peatüki (Mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadus) sätteid usuvabaduse kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Nigeeria Liitvabariigi põhiseadust ja eriti selle IV peatüki (Mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadus) sätteid usuvabaduse kaitse kohta,

| — | võttes arvesse 8. veebruaril 2012. aastal Abujas toimunud Nigeeria ja ELi ministrite kohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. veebruaril 2012. aastal Abujas toimunud Nigeeria ja ELi ministrite kohtumist,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste komisjoni resolutsiooni E/CN.4/RES/2005/69, milles nõutakse, et peasekretär määraks inimõiguste ning rahvusvaheliste korporatsioonide ja muude äriettevõtete eriesindaja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste komisjoni resolutsiooni E/CN.4/RES/2005/69, milles nõutakse, et peasekretär määraks inimõiguste ning rahvusvaheliste korporatsioonide ja muude äriettevõtete eriesindaja,

| — | võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi aruandes esitatud soovitusi luua Oguni osariigi keskkonna taastamise amet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi aruandes esitatud soovitusi luua Oguni osariigi keskkonna taastamise amet,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Nigeeria kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Nigeeria kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament on jahmunud hiljutistest peamiselt politseijaoskondade vastu suunatud relva- ja pommirünnakute lainetest, mille korraldas islamistlik terrorirühmitus Boko Haram ning mille käigus sai Kano linnas 20. jaanuaril 2012. aastal surma vähemalt 185 inimest; arvestades, et öösel linnas levitatud lendlehtedes hoiatas Boko Haram Kano elanikke, et nende rünnakud julgeolekuteenistuste vastu jätkuvad, ja nõudis kannatlikkust, kuni kestab rühmituse võitlus „islami režiimi” kehtestamise nimel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament on jahmunud hiljutistest peamiselt politseijaoskondade vastu suunatud relva- ja pommirünnakute lainetest, mille korraldas islamistlik terrorirühmitus Boko Haram ning mille käigus sai Kano linnas 20. jaanuaril 2012. aastal surma vähemalt 185 inimest; arvestades, et öösel linnas levitatud lendlehtedes hoiatas Boko Haram Kano elanikke, et nende rünnakud julgeolekuteenistuste vastu jätkuvad, ja nõudis kannatlikkust, kuni kestab rühmituse võitlus „islami režiimi” kehtestamise nimel;

| B. | arvestades, et inimõigusteorganisatsioonid on dokumenteerinud islamistliku rühmituse Boko Harami osaluse rünnakutes politseijaoskondadele, sõjaväerajatistele, kirikutele, pankadele, samuti enesetapupommirünnakus ÜRO peakorterile, mille käigus tapeti vähemalt 24 inimest ja vigastada sai rohkem kui 100 inimest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et inimõigusteorganisatsioonid on dokumenteerinud islamistliku rühmituse Boko Harami osaluse rünnakutes politseijaoskondadele, sõjaväerajatistele, kirikutele, pankadele, samuti enesetapupommirünnakus ÜRO peakorterile, mille käigus tapeti vähemalt 24 inimest ja vigastada sai rohkem kui 100 inimest;

| C. | arvestades, et vastusena Boko Harami vägivallale hukkasid Nigeeria politsei- ja sõjaväejõud kohtuväliselt arvukalt kahtlusaluseid rühmituse liikmeid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastusena Boko Harami vägivallale hukkasid Nigeeria politsei- ja sõjaväejõud kohtuväliselt arvukalt kahtlusaluseid rühmituse liikmeid;

| D. | arvestades, et Boko Haram on võtnud sihikule kristlased, kusjuures esimesel jõulupühal sai mitme pommirünnaku käigus surma kümneid inimesi ja kõige rängem rünnak nõudis pealinna Abuja lähistel asuva katoliku kiriku juures 44 inimelu; ning arvestades, et Boko Haram on pühendunud kristlaste vastu suunatud ususõjale ja otsustanud ajada nad välja riigi põhjaosast, kus moslemid on ülekaalus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Boko Haram on võtnud sihikule kristlased, kusjuures esimesel jõulupühal sai mitme pommirünnaku käigus surma kümneid inimesi ja kõige rängem rünnak nõudis pealinna Abuja lähistel asuva katoliku kiriku juures 44 inimelu; ning arvestades, et Boko Haram on pühendunud kristlaste vastu suunatud ususõjale ja otsustanud ajada nad välja riigi põhjaosast, kus moslemid on ülekaalus;

| E. | arvestades, et 3. jaanuaril 2012. aastal esitas Boko Haram ultimaatumi ja andis kristlastele Põhja-Nigeeriast lahkumiseks kolm päeva aega; arvestades, et 5. jaanuaril 2012. aastal tapeti Gombes vähemalt kaheksa palveteenistusel osalenud kristlast ja 6. jaanuaril 2012. aastal tapeti Mubis 20 kristlasest leinajat; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 3. jaanuaril 2012. aastal esitas Boko Haram ultimaatumi ja andis kristlastele Põhja-Nigeeriast lahkumiseks kolm päeva aega; arvestades, et 5. jaanuaril 2012. aastal tapeti Gombes vähemalt kaheksa palveteenistusel osalenud kristlast ja 6. jaanuaril 2012. aastal tapeti Mubis 20 kristlasest leinajat;

| F. | arvestades, et 26. veebruaril 2012. aastal õhkisid Josi linnas kaks Boko Harami enesetaputerroristi kiriku vahetus läheduses autopommi ning tapsid 3 inimest ja vigastasid 38 inimest; arvestades, et 21. veebruaril 2012. aastal õhkisid äärmuslased Suleja linnas kiriku vahetus läheduses pommi ning vigastasid viit inimest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 26. veebruaril 2012. aastal õhkisid Josi linnas kaks Boko Harami enesetaputerroristi kiriku vahetus läheduses autopommi ning tapsid 3 inimest ja vigastasid 38 inimest; arvestades, et 21. veebruaril 2012. aastal õhkisid äärmuslased Suleja linnas kiriku vahetus läheduses pommi ning vigastasid viit inimest;

| G. | arvestades, et 4. märtsil 2012. aastal teatas Boko Haram, et rühmitus algatab koordineeritud rünnakute seeria, mille eesmärk on hävitada kogu riigi põhjapoolsetes piirkondades elav kristlaste kogukond; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 4. märtsil 2012. aastal teatas Boko Haram, et rühmitus algatab koordineeritud rünnakute seeria, mille eesmärk on hävitada kogu riigi põhjapoolsetes piirkondades elav kristlaste kogukond;

| H. | arvestades, et usu-, veendumus-, südametunnistuse- ja mõttevabadus on põhilised ja üldised väärtused ning demokraatia olulised osad; arvestades, et Euroopa Liit on korduvalt kinnitanud, et austab usu-, veendumus-, südametunnistuse- ja mõttevabadust, ning on rõhutanud, et riikide valitsuste kohus on tagada need vabadused kogu maailmas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et usu-, veendumus-, südametunnistuse- ja mõttevabadus on põhilised ja üldised väärtused ning demokraatia olulised osad; arvestades, et Euroopa Liit on korduvalt kinnitanud, et austab usu-, veendumus-, südametunnistuse- ja mõttevabadust, ning on rõhutanud, et riikide valitsuste kohus on tagada need vabadused kogu maailmas;

| I. | arvestades, et rühmitust Boko Haram süüdistatakse enam kui 900 inimese tapmises ligikaudu 160 rünnakus alates 2009. aasta juulist; arvestades, et mitme hiljutise teate kohaselt võib Boko Harami ja AQMI (islamistliku Magribi Al-Qaida) vahel olla seos, mis võib tõsiselt ohustada Saheli piirkonna ning Lääne-Aafrika rahu ja julgeolekut; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et rühmitust Boko Haram süüdistatakse enam kui 900 inimese tapmises ligikaudu 160 rünnakus alates 2009. aasta juulist; arvestades, et mitme hiljutise teate kohaselt võib Boko Harami ja AQMI (islamistliku Magribi Al-Qaida) vahel olla seos, mis võib tõsiselt ohustada Saheli piirkonna ning Lääne-Aafrika rahu ja julgeolekut;

| J. | arvestades, et vägivallapuhangu tõttu kuulutas president Goodluck Jonathan 31. detsembril 2011. aastal paljudes osariikides välja erakorralise seisukorra ning sulges ajutiselt piirid Tšaadi, Kameruni ja Nigeriga; arvestades, et president on tunnistanud, et Boko Haram on sisse imbunud riigiasutustesse ja julgeolekujõududesse ning väidetavalt on korrumpeerunud ametnikud Boko Haramit relvadega varustanud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vägivallapuhangu tõttu kuulutas president Goodluck Jonathan 31. detsembril 2011. aastal paljudes osariikides välja erakorralise seisukorra ning sulges ajutiselt piirid Tšaadi, Kameruni ja Nigeriga; arvestades, et president on tunnistanud, et Boko Haram on sisse imbunud riigiasutustesse ja julgeolekujõududesse ning väidetavalt on korrumpeerunud ametnikud Boko Haramit relvadega varustanud;

| K. | arvestades, et Nigeeria probleemid on tingitud majanduse puudulikust arengust ja pinge allikaks on aastakümneid kestnud vimm kohalike elanikerühmade vahel, kes konkureerivad riigi hausakeelsest islamistlikust põhjaosast tulnud sisserändajate ja asunikega viljakate põllumaade pärast; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Nigeeria probleemid on tingitud majanduse puudulikust arengust ja pinge allikaks on aastakümneid kestnud vimm kohalike elanikerühmade vahel, kes konkureerivad riigi hausakeelsest islamistlikust põhjaosast tulnud sisserändajate ja asunikega viljakate põllumaade pärast;

| L. | arvestades, et konfliktide rahumeelne lahendamine nõuab inimõiguste austamist, õiguskaitse kättesaadavust ja karistamatuse kõrvaldamist, samuti õiglase juurdepääsu tagamist ressurssidele ja tulude õiglast ümberjaotamist niisuguses naftarikkas riigis nagu Nigeeria; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et konfliktide rahumeelne lahendamine nõuab inimõiguste austamist, õiguskaitse kättesaadavust ja karistamatuse kõrvaldamist, samuti õiglase juurdepääsu tagamist ressurssidele ja tulude õiglast ümberjaotamist niisuguses naftarikkas riigis nagu Nigeeria;

| M. | arvestades, et kuigi Nigeeria on naftatootjana maailma riikide seas kaheksandal kohal, elab enamik riigi 148 miljonist elanikust allpool vaesuspiiri; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kuigi Nigeeria on naftatootjana maailma riikide seas kaheksandal kohal, elab enamik riigi 148 miljonist elanikust allpool vaesuspiiri;

| N. | arvestades, et Nigeeria valitsus kulutab aastas kütuse subsideerimiseks umbes 8 miljardit USA dollarit; arvestades, et Nigeeria-sarnastes riikides, mis on ressursside poolest rikkad ja kus rikaste ja vaeste vahel valitseb suur lõhe, on subsideeritud kütus üks väheseid eeliseid, mida naftalt teenitud kasumit kuritarvitanud teadaolevalt korrumpeerunud valitsus pakub; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Nigeeria valitsus kulutab aastas kütuse subsideerimiseks umbes 8 miljardit USA dollarit; arvestades, et Nigeeria-sarnastes riikides, mis on ressursside poolest rikkad ja kus rikaste ja vaeste vahel valitseb suur lõhe, on subsideeritud kütus üks väheseid eeliseid, mida naftalt teenitud kasumit kuritarvitanud teadaolevalt korrumpeerunud valitsus pakub;

| O. | arvestades, et vägivaldsed avalikud protestid ja nädalapikkune üldstreik sundisid president Goodluck Jonathani käesoleva aasta alguses kütusesubsiidiumi osaliselt taastama; arvestades, et rahvusvahelised finantsasutused, nagu Rahvusvaheline Valuutafond, on seisukohal, et neid subsiidiume võiks pigem kasutada hariduse, tervishoiu- ja muude teenuste rahastamiseks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et vägivaldsed avalikud protestid ja nädalapikkune üldstreik sundisid president Goodluck Jonathani käesoleva aasta alguses kütusesubsiidiumi osaliselt taastama; arvestades, et rahvusvahelised finantsasutused, nagu Rahvusvaheline Valuutafond, on seisukohal, et neid subsiidiume võiks pigem kasutada hariduse, tervishoiu- ja muude teenuste rahastamiseks;

| P. | arvestades, et võimueliit jätkab endiselt riigi oluliste loodusvarade - eelkõige nafta - vastutustundetut haldamist ja kuritarvitamist; arvestades peale selle, et rahvusvaheliste naftakompaniide tegevuse käigus tekkinud naftalekked, torujuhtmete saboteerimine, toornafta vargus ja ulatuslik gaasipõletamine on Nigeri deltas suure reostuse tekitanud; arvestades, et ÜRO aruande kohaselt võib Nigeeria Oguni osariigi naftapiirkonna keskkonnaseisundi taastamisest saada maailma suurim ja pikaajalisim naftareostuse kõrvaldamise projekt, kui saastunud joogivesi, pinnas, veekogud ja muud ökosüsteemid soovitakse täielikult reostuseelses seisundis taastada; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et võimueliit jätkab endiselt riigi oluliste loodusvarade - eelkõige nafta - vastutustundetut haldamist ja kuritarvitamist; arvestades peale selle, et rahvusvaheliste naftakompaniide tegevuse käigus tekkinud naftalekked, torujuhtmete saboteerimine, toornafta vargus ja ulatuslik gaasipõletamine on Nigeri deltas suure reostuse tekitanud; arvestades, et ÜRO aruande kohaselt võib Nigeeria Oguni osariigi naftapiirkonna keskkonnaseisundi taastamisest saada maailma suurim ja pikaajalisim naftareostuse kõrvaldamise projekt, kui saastunud joogivesi, pinnas, veekogud ja muud ökosüsteemid soovitakse täielikult reostuseelses seisundis taastada;

| Q. | arvestades, et naisküsimuste ja sotsiaalse arengu minister Hajia Zainab Maina on riigis toimunud sagedased vägistamisjuhtumid ja muu naistevastase seksuaalvägivalla hukka mõistnud ning nentinud, et sellele murettekitavale suundumusele lõpu tegemiseks tuleb isikuvastase vägivalla seadus tingimata vastu võtta; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et naisküsimuste ja sotsiaalse arengu minister Hajia Zainab Maina on riigis toimunud sagedased vägistamisjuhtumid ja muu naistevastase seksuaalvägivalla hukka mõistnud ning nentinud, et sellele murettekitavale suundumusele lõpu tegemiseks tuleb isikuvastase vägivalla seadus tingimata vastu võtta;

| R. | arvestades, et Nigeeria föderaalse kriminaalkoodeksi kohaselt võidakse homoseksuaalse käitumise korral määrata kuni 14-aastane vanglakaristus; arvestades, et teatavates šariaati rakendavates osariikides määratakse meestevahelise vastastikusel nõusolekul põhineva homoseksuaalse suhte eest karistuseks surmanuhtlus ning naiste homoseksuaalse suhte eest piitsutamine ja 6-kuuline vanglakaristus; arvestades, et hiljuti tehti ettepanek võtta vastu üleriigiline seadus, mis kuulutaks samasooliste ühenduse kuriteoks ja karistaks seda kuni 14-aastase vangistusega; arvestades, et Nigeeria Rahvuskogu on püüdnud seda õigusakti vastu võtta kahel korral, kuid teiste riikide ja Nigeeria enda inimõiguste aktivistid ei lasknud seda teha; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Nigeeria föderaalse kriminaalkoodeksi kohaselt võidakse homoseksuaalse käitumise korral määrata kuni 14-aastane vanglakaristus; arvestades, et teatavates šariaati rakendavates osariikides määratakse meestevahelise vastastikusel nõusolekul põhineva homoseksuaalse suhte eest karistuseks surmanuhtlus ning naiste homoseksuaalse suhte eest piitsutamine ja 6-kuuline vanglakaristus; arvestades, et hiljuti tehti ettepanek võtta vastu üleriigiline seadus, mis kuulutaks samasooliste ühenduse kuriteoks ja karistaks seda kuni 14-aastase vangistusega; arvestades, et Nigeeria Rahvuskogu on püüdnud seda õigusakti vastu võtta kahel korral, kuid teiste riikide ja Nigeeria enda inimõiguste aktivistid ei lasknud seda teha;

| S. | arvestades, et pärast seda, kui nad 2011. aasta 24. oktoobril toimunud töötajate miitingul vahistati, on Nigeeria ametiühinguaktiviste ja inimõiguste kaitsjaid Osmond Ugwut ja Raphael Elobuiket kinni peetud Nigeeria kaguosas asuvas Enugu föderaalvanglas ja neid süüdistatakse politseiniku tapmise katses; arvestades, et Amnesty Internationali ja Human Rights Watchi andmetel puuduvad nende süü tõendamiseks tõendid; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et pärast seda, kui nad 2011. aasta 24. oktoobril toimunud töötajate miitingul vahistati, on Nigeeria ametiühinguaktiviste ja inimõiguste kaitsjaid Osmond Ugwut ja Raphael Elobuiket kinni peetud Nigeeria kaguosas asuvas Enugu föderaalvanglas ja neid süüdistatakse politseiniku tapmise katses; arvestades, et Amnesty Internationali ja Human Rights Watchi andmetel puuduvad nende süü tõendamiseks tõendid;

| T. | arvestades, et EL on Nigeeria peamine rahaline toetaja; arvestades, et komisjon ja Nigeeria föderaalvalitsus kirjutasid 12. novembril 2009. aastal alla Nigeeria-EÜ riigistrateegia dokumendile ja 2008.–2013. aasta riiklikule sihtprogrammile, mille alusel EL rahastab muu hulgas rahu, julgeoleku ja inimõiguste tagamisele suunatud projekte; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et EL on Nigeeria peamine rahaline toetaja; arvestades, et komisjon ja Nigeeria föderaalvalitsus kirjutasid 12. novembril 2009. aastal alla Nigeeria-EÜ riigistrateegia dokumendile ja 2008.–2013. aasta riiklikule sihtprogrammile, mille alusel EL rahastab muu hulgas rahu, julgeoleku ja inimõiguste tagamisele suunatud projekte;

| U. | arvestades, et muudetud Cotonou lepingu artikli 8 kohaselt peab EL Nigeeriaga regulaarset poliitilist dialoogi inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete teemal, mis hõlmab ka rahvusliku, usulise või rassilise diskrimineerimise küsimusi; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et muudetud Cotonou lepingu artikli 8 kohaselt peab EL Nigeeriaga regulaarset poliitilist dialoogi inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete teemal, mis hõlmab ka rahvusliku, usulise või rassilise diskrimineerimise küsimusi;

| 1. | mõistab kindlalt hukka äsjased vägivallaaktid, eelkõige islamistliku terrorirühmituse Boko Haram poolt toime pandud rünnakud ja traagilised surmajuhtumid nende rünnakute sihtmärgiks olnud Nigeeria piirkondades, ning avaldab kaastunnet hukkunute omastele ja kannatanuile; |
| --- | --- |

1.

mõistab kindlalt hukka äsjased vägivallaaktid, eelkõige islamistliku terrorirühmituse Boko Haram poolt toime pandud rünnakud ja traagilised surmajuhtumid nende rünnakute sihtmärgiks olnud Nigeeria piirkondades, ning avaldab kaastunnet hukkunute omastele ja kannatanuile;

| 2. | nõuab tungivalt, et kõik kogukonnad ilmutaksid vaoshoitust ja otsiksid rahumeelseid võimalusi Nigeeria usuliste ja etniliste rühmade erimeelsuste lahendamiseks; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et kõik kogukonnad ilmutaksid vaoshoitust ja otsiksid rahumeelseid võimalusi Nigeeria usuliste ja etniliste rühmade erimeelsuste lahendamiseks;

| 3. | nõuab tungivalt, et Nigeeria valitsus teeks vägivallatsemisele võimalikult kiiresti lõpu ja tagaks riigi elanikkonnale julgeoleku ja kaitse ning inimõiguste järgimise; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et Nigeeria valitsus teeks vägivallatsemisele võimalikult kiiresti lõpu ja tagaks riigi elanikkonnale julgeoleku ja kaitse ning inimõiguste järgimise;

| 4. | kutsub Nigeeria presidenti üles toetama eri religioonide ja veendumuste tunnistajate vahelist dialoogi ning edendama mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadust; |
| --- | --- |

4.

kutsub Nigeeria presidenti üles toetama eri religioonide ja veendumuste tunnistajate vahelist dialoogi ning edendama mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadust;

| 5. | rõhutab sõltumatu, erapooletu ja kõigile kättesaadava kohtusüsteemi olulisust, et teha lõpp karistamatusele, edendada õigusriiki ja elanikkonna põhiõigusi; |
| --- | --- |

5.

rõhutab sõltumatu, erapooletu ja kõigile kättesaadava kohtusüsteemi olulisust, et teha lõpp karistamatusele, edendada õigusriiki ja elanikkonna põhiõigusi;

| 6. | palub, et föderaalvalitsus viiks läbi uurimise hiljutise vägivalla põhjuste väljaselgitamiseks ning tagaks, et vägivallategude toimepanejad antakse kohtu alla; kutsub föderaalvalitsust üles eelkõige astuma vastu Boko Haramile, kes oma positsiooni tugevdamiseks kasutab ära Nigeeria põliseid usulisi pingeid; |
| --- | --- |

6.

palub, et föderaalvalitsus viiks läbi uurimise hiljutise vägivalla põhjuste väljaselgitamiseks ning tagaks, et vägivallategude toimepanejad antakse kohtu alla; kutsub föderaalvalitsust üles eelkõige astuma vastu Boko Haramile, kes oma positsiooni tugevdamiseks kasutab ära Nigeeria põliseid usulisi pingeid;

| 7. | rõhutab piirkondliku koostöö olulisust Boko Harami ja AQMI võimalikust seotusest tuleneva ohu vähendamisel; ergutab kõnealuse piirkonna riike koostööd süvendama, muu hulgas asjaomaste piirkondlike organisatsioonide kaudu, et takistada Boko Harami ja AQMI koostööd; palub ELi institutsioonidel ja liikmesriikidel neid piirkondlikke jõupingutusi toetada; |
| --- | --- |

7.

rõhutab piirkondliku koostöö olulisust Boko Harami ja AQMI võimalikust seotusest tuleneva ohu vähendamisel; ergutab kõnealuse piirkonna riike koostööd süvendama, muu hulgas asjaomaste piirkondlike organisatsioonide kaudu, et takistada Boko Harami ja AQMI koostööd; palub ELi institutsioonidel ja liikmesriikidel neid piirkondlikke jõupingutusi toetada;

| 8. | mõistab karmilt hukka Suurbritannia kodaniku Chris McManuse ja itaallase Franco Lamolinara tapmise – tegemist oli Itaalia ehitusettevõttes töötanud inseneridega, keda AQMI kümme kuud Nigeeria põhjaosas pantvangis hoidis – ebaõnnestunud vabastamisaktsiooni käigus 8. märtsil 2012. aastal ning väljendab kaastunnet ohvrite perekondadele; |
| --- | --- |

8.

mõistab karmilt hukka Suurbritannia kodaniku Chris McManuse ja itaallase Franco Lamolinara tapmise – tegemist oli Itaalia ehitusettevõttes töötanud inseneridega, keda AQMI kümme kuud Nigeeria põhjaosas pantvangis hoidis – ebaõnnestunud vabastamisaktsiooni käigus 8. märtsil 2012. aastal ning väljendab kaastunnet ohvrite perekondadele;

| 9. | nõuab, et uuritaks põhjalikumalt konflikti sügavamaid põhjusi, sh sotsiaalseid, majanduslikke ja etnilisi pingeid, ning välditaks ainult usulistel erinevustel põhinevaid üldistatud ja lihtsustatud seletusi, mida ei saa võtta aluseks selle piirkonna probleemide pikaajalise ja püsiva lahenduse leidmisel; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et uuritaks põhjalikumalt konflikti sügavamaid põhjusi, sh sotsiaalseid, majanduslikke ja etnilisi pingeid, ning välditaks ainult usulistel erinevustel põhinevaid üldistatud ja lihtsustatud seletusi, mida ei saa võtta aluseks selle piirkonna probleemide pikaajalise ja püsiva lahenduse leidmisel;

| 10. | kutsub föderaalvalitsust üles kaitsma oma elanikkonda ja tegelema vägivalla põhjustega, tagades võrdsed õigused kõigile kodanikele ja lahendades muu hulgas viljakate põllumaade jaotuse, tööpuuduse ja vaesuse probleemi; |
| --- | --- |

10.

kutsub föderaalvalitsust üles kaitsma oma elanikkonda ja tegelema vägivalla põhjustega, tagades võrdsed õigused kõigile kodanikele ja lahendades muu hulgas viljakate põllumaade jaotuse, tööpuuduse ja vaesuse probleemi;

| 11. | kutsub föderaalvalitsust üles võitlema korruptsiooni, vaesuse ja ebavõrdsuse vastu ning hoogustama sotsiaalseid, poliitilisi ja majanduslikke ümberkorraldusi, et luua demokraatlik, stabiilne, turvaline ja vaba riik, kus järgitakse inimõigusi; |
| --- | --- |

11.

kutsub föderaalvalitsust üles võitlema korruptsiooni, vaesuse ja ebavõrdsuse vastu ning hoogustama sotsiaalseid, poliitilisi ja majanduslikke ümberkorraldusi, et luua demokraatlik, stabiilne, turvaline ja vaba riik, kus järgitakse inimõigusi;

| 12. | palub ametivõimudel riigi põhjaosa piirkondades - mis on palju vaesemad kui mõned jõukamad lõunaosariigid - elavate kodanike tegelikele probleemidele lahendused leida ning seadma nende piirkondade elanike kesiste elamistingimuste parandamise esmatähtsale kohale, unustamata seejuures samasuguste probleemidega lõunaosariike; |
| --- | --- |

12.

palub ametivõimudel riigi põhjaosa piirkondades - mis on palju vaesemad kui mõned jõukamad lõunaosariigid - elavate kodanike tegelikele probleemidele lahendused leida ning seadma nende piirkondade elanike kesiste elamistingimuste parandamise esmatähtsale kohale, unustamata seejuures samasuguste probleemidega lõunaosariike;

| 13. | kutsub Nigeeria ametivõime ja Nigeeria naftasektoris tegutsevaid välismaised ettevõtteid üles läbipaistvuse ja vastutuse suurendamise kaudu kaevandustööstuse juhtimise parandamisele kaasa aitama ning palub ettevõtetel kaevandustööstuse läbipaistvuse algatusest kinni pidada ja summad, mida nad Nigeeria valitsusele maksavad, avalikustada; |
| --- | --- |

13.

kutsub Nigeeria ametivõime ja Nigeeria naftasektoris tegutsevaid välismaised ettevõtteid üles läbipaistvuse ja vastutuse suurendamise kaudu kaevandustööstuse juhtimise parandamisele kaasa aitama ning palub ettevõtetel kaevandustööstuse läbipaistvuse algatusest kinni pidada ja summad, mida nad Nigeeria valitsusele maksavad, avalikustada;

| 14. | rõhutab, et Nigeeria ametivõimud ja rahvusvahelised naftakompaniid peavad tegema kõik, et lõpetada jätkuv reostamine, ning rakendama ÜRO keskkonnaprogrammi soovitusi naftareostuse tagajärjel tekkinud keskkonnakahju kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et Nigeeria ametivõimud ja rahvusvahelised naftakompaniid peavad tegema kõik, et lõpetada jätkuv reostamine, ning rakendama ÜRO keskkonnaprogrammi soovitusi naftareostuse tagajärjel tekkinud keskkonnakahju kõrvaldamiseks;

| 15. | palub Nigeeria valitsusel igati tagada, et isikuvastase vägivalla seadus vastu võetaks, ning loodab, et see aitab kaasa sagedaste seksuaalvägivalla ja muu naistevastase vägivalla juhtude tõkestamisele; |
| --- | --- |

15.

palub Nigeeria valitsusel igati tagada, et isikuvastase vägivalla seadus vastu võetaks, ning loodab, et see aitab kaasa sagedaste seksuaalvägivalla ja muu naistevastase vägivalla juhtude tõkestamisele;

| 16. | nõuab, et kehtivad õigusaktid, mille kohaselt on homoseksuaalsus kriminaalkuritegu, mille puhul on mõnel juhul karistusena ette nähtud kividega surnuks viskamine, tunnistataks kehtetuks; palub Nigeeria parlamendil loobuda samasooliste abielu keelustava seaduse menetlemisest, sest kui see seadus vastu võetaks, seaks see nii Nigeeria kodanikest kui ka välismaalastest homo-, bi- ja transseksuaalid tõsisesse vägivalla- ja vahistamisohtu; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et kehtivad õigusaktid, mille kohaselt on homoseksuaalsus kriminaalkuritegu, mille puhul on mõnel juhul karistusena ette nähtud kividega surnuks viskamine, tunnistataks kehtetuks; palub Nigeeria parlamendil loobuda samasooliste abielu keelustava seaduse menetlemisest, sest kui see seadus vastu võetaks, seaks see nii Nigeeria kodanikest kui ka välismaalastest homo-, bi- ja transseksuaalid tõsisesse vägivalla- ja vahistamisohtu;

| 17. | palub valitsusel ametiühingu juhi Osmond Ugwu ja ühingu liikme Raphael Elobuike vabastada, sest nende süü tõendamiseks puuduvad tõendid; |
| --- | --- |

17.

palub valitsusel ametiühingu juhi Osmond Ugwu ja ühingu liikme Raphael Elobuike vabastada, sest nende süü tõendamiseks puuduvad tõendid;

| 18. | väljendab veel kord muret usuvabaduse täieliku ja faktilise austamise pärast seoses kõigi usuvähemustega paljudes kolmandates riikides; rõhutab sellega seoses, et usukommete järgimise vabadus on ainult üks usuvabaduse õiguse tahke, sest usuvabadus hõlmab vabadust vahetada oma usku ja väljendada seda ka usu õpetamisel, praktiseerimisel ja järgimisel individuaalsel ja kollektiivsel ning eraviisilisel, avalikul ja institutsioonilisel tasandil; rõhutab selles valguses, et avalikkuse element on usuvabaduses keskse tähtsusega ning et kristlaste ja teiste takistamine oma usku avalikult väljendada, taandades nende usu eraasjaks, rikub tõsiselt õigust usuvabadusele; |
| --- | --- |

18.

väljendab veel kord muret usuvabaduse täieliku ja faktilise austamise pärast seoses kõigi usuvähemustega paljudes kolmandates riikides; rõhutab sellega seoses, et usukommete järgimise vabadus on ainult üks usuvabaduse õiguse tahke, sest usuvabadus hõlmab vabadust vahetada oma usku ja väljendada seda ka usu õpetamisel, praktiseerimisel ja järgimisel individuaalsel ja kollektiivsel ning eraviisilisel, avalikul ja institutsioonilisel tasandil; rõhutab selles valguses, et avalikkuse element on usuvabaduses keskse tähtsusega ning et kristlaste ja teiste takistamine oma usku avalikult väljendada, taandades nende usu eraasjaks, rikub tõsiselt õigust usuvabadusele;

| 19. | rõhutab, et paljudes maailma piirkondades esineb veel takistusi usukommete vabal järgimisel, ning palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal Ashtonil ja Euroopa Komisjonil rõhutada neid küsimusi seoses asjaomaste inimõigustealaste algatustega; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et paljudes maailma piirkondades esineb veel takistusi usukommete vabal järgimisel, ning palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal Ashtonil ja Euroopa Komisjonil rõhutada neid küsimusi seoses asjaomaste inimõigustealaste algatustega;

| 20. | palub Euroopa välisteenistuse eest vastutaval välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal võtta Nigeerias meetmeid, milles diplomaatia vahendid oleksid ühendatud pikaajalise arengukoostööga ning mille eesmärk oleks saavutada rahu, julgeolek, hea valitsemistava ja inimõiguste järgimine; |
| --- | --- |

20.

palub Euroopa välisteenistuse eest vastutaval välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal võtta Nigeerias meetmeid, milles diplomaatia vahendid oleksid ühendatud pikaajalise arengukoostööga ning mille eesmärk oleks saavutada rahu, julgeolek, hea valitsemistava ja inimõiguste järgimine;

| 21. | nõuab tungivalt, et EL jätkaks poliitilist dialoogi Nigeeriaga vastavalt muudetud Cotonou lepingu artiklile 8, ning pööraks seega tähelepanu probleemidele seoses üldiste inimõigustega, kaasa arvatud mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadusega ja mittediskrimineerimisega mis tahes alusel, nagu on sätestatud rahvusvahelistes, piirkondlikes ja riiklikes inimõigusi käsitlevates õigusaktides; |
| --- | --- |

21.

nõuab tungivalt, et EL jätkaks poliitilist dialoogi Nigeeriaga vastavalt muudetud Cotonou lepingu artiklile 8, ning pööraks seega tähelepanu probleemidele seoses üldiste inimõigustega, kaasa arvatud mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadusega ja mittediskrimineerimisega mis tahes alusel, nagu on sätestatud rahvusvahelistes, piirkondlikes ja riiklikes inimõigusi käsitlevates õigusaktides;

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Nigeeria föderaalvalitsusele, Aafrika Liidu ja Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse institutsioonidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Peaassambleele, AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaasesimeestele ja Üleaafrikalisele Parlamendile. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Nigeeria föderaalvalitsusele, Aafrika Liidu ja Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse institutsioonidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Peaassambleele, AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaasesimeestele ja Üleaafrikalisele Parlamendile.

---

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/102 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/102

---

Neljapäev, 15. märts 2012Kuues ülemaailmne veefoorum

P7_TA(2012)0091

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsioon Marseille’s 12.–17. märtsini 2012 toimuva kuuenda ülemaailmse veefoorumi kohta (2012/2552(RSP))

2013/C 251 E/18

Euroopa Parlament,

| — | võtte arvesse Marseille’s 12.–17. märtsini 2012 toimuvat kuuendat ülemaailmset veefoorumit, |
| --- | --- |

—

võtte arvesse Marseille’s 12.–17. märtsini 2012 toimuvat kuuendat ülemaailmset veefoorumit,

| — | võttes arvesse 1997. aastal Marrakechis, 2000. aastal Haagis, 2003. aastal Kyotos, 2006. aastal Méxicos ja 2009. aastal Istanbulis toimunud viie esimese ülemaailmse veefoorumi lõppdeklaratsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1997. aastal Marrakechis, 2000. aastal Haagis, 2003. aastal Kyotos, 2006. aastal Méxicos ja 2009. aastal Istanbulis toimunud viie esimese ülemaailmse veefoorumi lõppdeklaratsioone,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 28. juuli 2010. aasta resolutsiooni 64/292 „Inimõigus veele ja kanalisatsioonile” ning ÜRO Inimõiguste Nõukogu 30. septembri 2010. aasta resolutsiooni 15/9 inimõiguste ning ohutule joogiveele ja kanalisatsioonile juurdepääsu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 28. juuli 2010. aasta resolutsiooni 64/292 „Inimõigus veele ja kanalisatsioonile” ning ÜRO Inimõiguste Nõukogu 30. septembri 2010. aasta resolutsiooni 15/9 inimõiguste ning ohutule joogiveele ja kanalisatsioonile juurdepääsu kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles esitati aastatuhande arengueesmärgid, s.t eesmärgid, mille rahvusvaheline üldsus on ühiselt püstitanud vaesuse kaotamiseks, ning nähti ette vähendada 2015. aastaks poole võrra nende inimeste suhtosa, kellel puudub pidev juurdepääs ohutule joogiveele ja elementaarsele kanalisatsioonile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles esitati aastatuhande arengueesmärgid, s.t eesmärgid, mille rahvusvaheline üldsus on ühiselt püstitanud vaesuse kaotamiseks, ning nähti ette vähendada 2015. aastaks poole võrra nende inimeste suhtosa, kellel puudub pidev juurdepääs ohutule joogiveele ja elementaarsele kanalisatsioonile,

| — | võttes arvesse kolmandat ÜRO maailma veevarude arengu aruannet „Vesi muutuvas maailmas”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kolmandat ÜRO maailma veevarude arengu aruannet „Vesi muutuvas maailmas”,

| — | võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 16.–18. mail 2011. aastal Budapestis toimunud istungjärgul vastu võetud resolutsiooni veesaaste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 16.–18. mail 2011. aastal Budapestis toimunud istungjärgul vastu võetud resolutsiooni veesaaste kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (1) (veepoliitika raamdirektiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (1) (veepoliitika raamdirektiiv),

| — | võttes arvesse oma 29. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi ühise seisukoha väljatöötamise kohta eelseisvaks ÜRO säästva arengu konverentsiks (Rio+20) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi ühise seisukoha väljatöötamise kohta eelseisvaks ÜRO säästva arengu konverentsiks (Rio+20) (2),

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2009. aasta resolutsiooni veevarude kohta seoses viienda ülemaailmse veefoorumiga Istanbulis 16.–22. märtsil 2009 (3) ja 15. märtsi 2006. aasta resolutsiooni neljanda ülemaailmse veefoorumi kohta Méxicos (16.–22. märts 2006) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2009. aasta resolutsiooni veevarude kohta seoses viienda ülemaailmse veefoorumiga Istanbulis 16.–22. märtsil 2009 (3) ja 15. märtsi 2006. aasta resolutsiooni neljanda ülemaailmse veefoorumi kohta Méxicos (16.–22. märts 2006) (4),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud suulist küsimust Marseille’s 12.–17. märtsini 2012 toimuva kuuenda ülemaailmse veefoorumi kohta (O-000013/2012 – B7-0101/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud suulist küsimust Marseille’s 12.–17. märtsini 2012 toimuva kuuenda ülemaailmse veefoorumi kohta (O-000013/2012 – B7-0101/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et peaaegu pooltel arengumaade elanikest ei ole kanalisatsiooni, üle 800 miljoni inimese kasutab ikka veel ohtlikke joogiveeallikaid ning puudulik juurdepääs turvalistele vee- ja kanalisatsiooniteenustele ning nõuetele mittevastavad hügieenitavad põhjustavad igal aastal enam kui 2,5 miljoni lapse surma; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et peaaegu pooltel arengumaade elanikest ei ole kanalisatsiooni, üle 800 miljoni inimese kasutab ikka veel ohtlikke joogiveeallikaid ning puudulik juurdepääs turvalistele vee- ja kanalisatsiooniteenustele ning nõuetele mittevastavad hügieenitavad põhjustavad igal aastal enam kui 2,5 miljoni lapse surma;

| B. | arvestades, et veemajandusel on otsene mõju inimeste tervisele, energia tootmisele, põllumajandusele ja toiduga kindlustatusele ning et tõhus veemajandus on vaesuse vähendamise põhiline eeltingimus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et veemajandusel on otsene mõju inimeste tervisele, energia tootmisele, põllumajandusele ja toiduga kindlustatusele ning et tõhus veemajandus on vaesuse vähendamise põhiline eeltingimus;

| C. | arvestades, et metsade hävitamine, linnastumine, rahvastiku kasv, bioloogiline ja keemiline saastatus ja kliimamuutused avaldavad tugevamat survet ohutute ja turvaliste veevarude kättesaadavusele ja kvaliteedile ning suurendavad veega seotud erakordsete sündmuste ohtu, ning arvestades, et vaene elanikkond suudab nendele suundumustele kõige vähem vastu seista ja nendega kohaneda; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et metsade hävitamine, linnastumine, rahvastiku kasv, bioloogiline ja keemiline saastatus ja kliimamuutused avaldavad tugevamat survet ohutute ja turvaliste veevarude kättesaadavusele ja kvaliteedile ning suurendavad veega seotud erakordsete sündmuste ohtu, ning arvestades, et vaene elanikkond suudab nendele suundumustele kõige vähem vastu seista ja nendega kohaneda;

| D. | arvestades, et vesi on geograafiliselt väga ebavõrdselt jagunenud ning veemajandamise parim viis on sageli mitmetasandiline valitsemine, mille puhul rõhutatakse piirkondlike ja kohalike asutuste rolli; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vesi on geograafiliselt väga ebavõrdselt jagunenud ning veemajandamise parim viis on sageli mitmetasandiline valitsemine, mille puhul rõhutatakse piirkondlike ja kohalike asutuste rolli;

| E. | arvestades, et Euroopa Parlament kutsus neljandat ja viiendat ülemaailmset veefoorumit käsitlevates resolutsioonides komisjoni ja nõukogu üles julgustama ELi kohalikke omavalitsusi investeerima osa kasutajatelt vee- ja kanalisatsiooniteenuste eest saadud tasudest detsentraliseeritud koostöömeetmetesse, ning arvestades, et hoolimata asjaolust, et selle valdkonna meetmed tooksid kaasa kõige vaesemate inimeste parema juurdepääsu veele ja kanalisatsioonile, ei ole nendele üleskutsetele meetmeid järgnenud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlament kutsus neljandat ja viiendat ülemaailmset veefoorumit käsitlevates resolutsioonides komisjoni ja nõukogu üles julgustama ELi kohalikke omavalitsusi investeerima osa kasutajatelt vee- ja kanalisatsiooniteenuste eest saadud tasudest detsentraliseeritud koostöömeetmetesse, ning arvestades, et hoolimata asjaolust, et selle valdkonna meetmed tooksid kaasa kõige vaesemate inimeste parema juurdepääsu veele ja kanalisatsioonile, ei ole nendele üleskutsetele meetmeid järgnenud;

| F. | arvestades, et veeinfrastruktuurisüsteemid on arengumaades sageli ebapiisavad ja arenenud riikides vananenud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et veeinfrastruktuurisüsteemid on arengumaades sageli ebapiisavad ja arenenud riikides vananenud;

| G. | arvestades, et uus tehnoloogia võimaldab saavutada tõhusama veekasutuse ja -säästlikkuse ning seda saab kasutada eelkõige arengumaade hüvanguks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et uus tehnoloogia võimaldab saavutada tõhusama veekasutuse ja -säästlikkuse ning seda saab kasutada eelkõige arengumaade hüvanguks;

| H. | arvestades, et veepoliitika raamdirektiiviga loodi raamistik ELis puhta vee kaitsmiseks ja taastamiseks ning selle pikaajalise, säästva kasutuse tagamiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et veepoliitika raamdirektiiviga loodi raamistik ELis puhta vee kaitsmiseks ja taastamiseks ning selle pikaajalise, säästva kasutuse tagamiseks;

| I. | arvestades, et vee hea seisundi saavutamiseks on vajalik vähendada saasteainete keskkonda laskmist, heiteid ja kadusid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vee hea seisundi saavutamiseks on vajalik vähendada saasteainete keskkonda laskmist, heiteid ja kadusid;

| J. | arvestades, et esildatud uued ELi ühise põllumajanduspoliitika ja ühtekuuluvuspoliitika raamkavad aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” kontekstis on toetanud keskkonna- ja kliimaküsimuste süvalaiendamist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et esildatud uued ELi ühise põllumajanduspoliitika ja ühtekuuluvuspoliitika raamkavad aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” kontekstis on toetanud keskkonna- ja kliimaküsimuste süvalaiendamist;

| K. | arvestades, et ülemaailmne veefoorum, mis tuleb kokku iga kolme aasta järel, on ainulaadne üritus, kus veeala esindajad ning maailma kõigi piirkondade poliitikakujundajad ja otsustajad saavad kokku tulla, mõtteid vahetada ja otsida lahendusi veega kindlustatuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ülemaailmne veefoorum, mis tuleb kokku iga kolme aasta järel, on ainulaadne üritus, kus veeala esindajad ning maailma kõigi piirkondade poliitikakujundajad ja otsustajad saavad kokku tulla, mõtteid vahetada ja otsida lahendusi veega kindlustatuse saavutamiseks;

| L. | arvestades, et kuues ülemaailmne veefoorum, mille teema on „Aeg lahendusteks”, on nimetanud veealaste meetmete 12 prioriteeti, mis on rühmitatud kolmeks strateegiliseks suunaks: „tagada igaühe heaolu”, „toetada majandusarengut” ja „säilitada sinine planeet” ning kolmeks „edu saavutamise tingimuseks”; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kuues ülemaailmne veefoorum, mille teema on „Aeg lahendusteks”, on nimetanud veealaste meetmete 12 prioriteeti, mis on rühmitatud kolmeks strateegiliseks suunaks: „tagada igaühe heaolu”, „toetada majandusarengut” ja „säilitada sinine planeet” ning kolmeks „edu saavutamise tingimuseks”;

Tagada igaühe heaolu

| 1. | kinnitab, et vesi on inimkonna ühine ressurss ja ei tohiks seetõttu olla ebaseadusliku kasu saamise allikas ning et juurdepääs veele peaks olema üldine põhiõigus; tunneb heameelt selle üle, et ÜRO tunnistas õiguse ohutule joogiveele ja kanalisatsioonile inimõiguseks, mis on tuletatud õigusest piisavale elatustasemele; nõuab kõigi vajalike meetmete võtmist, et tagada enim puudustkannatavatele elanikkonnarühmadele 2015. aastaks juurdepääs veele; |
| --- | --- |

1.

kinnitab, et vesi on inimkonna ühine ressurss ja ei tohiks seetõttu olla ebaseadusliku kasu saamise allikas ning et juurdepääs veele peaks olema üldine põhiõigus; tunneb heameelt selle üle, et ÜRO tunnistas õiguse ohutule joogiveele ja kanalisatsioonile inimõiguseks, mis on tuletatud õigusest piisavale elatustasemele; nõuab kõigi vajalike meetmete võtmist, et tagada enim puudustkannatavatele elanikkonnarühmadele 2015. aastaks juurdepääs veele;

| 2. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kinnitama kohustusi, mis nad on võtnud ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks täiel määral vee ja kanalisatsiooni osas, ning võtma arvesse ka Rio+20 säästva arengu konverentsi asjakohaseid järeldusi; rõhutab, et ülemaailmsel veefoorumil toimuv arutelu peaks olema suunatud põllumajanduse ja majanduse arengu strateegiatele ja lahendustele, millega suudetakse tagada hõlbus juurdepääs veele ja vee kõrge kvaliteet; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kinnitama kohustusi, mis nad on võtnud ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks täiel määral vee ja kanalisatsiooni osas, ning võtma arvesse ka Rio+20 säästva arengu konverentsi asjakohaseid järeldusi; rõhutab, et ülemaailmsel veefoorumil toimuv arutelu peaks olema suunatud põllumajanduse ja majanduse arengu strateegiatele ja lahendustele, millega suudetakse tagada hõlbus juurdepääs veele ja vee kõrge kvaliteet;

| 3. | toonitab vajadust võtta konkreetsed kohustused veevarude edendamiseks ja kaitseks, võttes eelkõige arvesse eelseisvat Rio+20 konverentsi; |
| --- | --- |

3.

toonitab vajadust võtta konkreetsed kohustused veevarude edendamiseks ja kaitseks, võttes eelkõige arvesse eelseisvat Rio+20 konverentsi;

| 4. | peab rahvatervise ja keskkonna kaitset veemajanduspoliitika prioriteetideks; rõhutab, kui tähtis on kaitsta joogiveevarusid inimeste tervise seisukohalt; nõuab, et veealaseid meetmeid kavandataks ja võetaks vesikonna ulatuses ning kogu hüdroloogilist tsüklit hõlmates; juhib tähelepanu asjaolule, et vee saastatuse vastu tuleb võidelda selle tekkekohas, piirates keskkonda ja joogiveevarude piirkonda sattuvate ohtlike ainete hulka; nõuab, et rakendataks saastaja-maksab-põhimõtet; |
| --- | --- |

4.

peab rahvatervise ja keskkonna kaitset veemajanduspoliitika prioriteetideks; rõhutab, kui tähtis on kaitsta joogiveevarusid inimeste tervise seisukohalt; nõuab, et veealaseid meetmeid kavandataks ja võetaks vesikonna ulatuses ning kogu hüdroloogilist tsüklit hõlmates; juhib tähelepanu asjaolule, et vee saastatuse vastu tuleb võidelda selle tekkekohas, piirates keskkonda ja joogiveevarude piirkonda sattuvate ohtlike ainete hulka; nõuab, et rakendataks saastaja-maksab-põhimõtet;

| 5. | toonitab vee rolli rahu ja koostöö seisukohalt; nõuab, et sõlmitaks ja rakendataks rahvusvahelisi kokkuleppeid piiriüleste pinnaveekogude ja põhjavee ühiseks majandamiseks, kokku tuleks viia elanikud ja valitsusesindajad, et tagada veevarude säästev majandamine ning vältida kohalikke ja rahvusvahelisi konflikte; |
| --- | --- |

5.

toonitab vee rolli rahu ja koostöö seisukohalt; nõuab, et sõlmitaks ja rakendataks rahvusvahelisi kokkuleppeid piiriüleste pinnaveekogude ja põhjavee ühiseks majandamiseks, kokku tuleks viia elanikud ja valitsusesindajad, et tagada veevarude säästev majandamine ning vältida kohalikke ja rahvusvahelisi konflikte;

Toetada majandusarengut

| 6. | rõhutab vajadust viia veekasutus tasakaalu, et tagada vee nõudlus ja kättesaadavus ning kvaliteet, eriti arengumaades; nõuab, et rahvusvahelisel, riigi ja kohalikul tasandil võetaks vastu integreeritud veevarude majandamise kavad, mis hõlmavad ka maa planeerimist; |
| --- | --- |

6.

rõhutab vajadust viia veekasutus tasakaalu, et tagada vee nõudlus ja kättesaadavus ning kvaliteet, eriti arengumaades; nõuab, et rahvusvahelisel, riigi ja kohalikul tasandil võetaks vastu integreeritud veevarude majandamise kavad, mis hõlmavad ka maa planeerimist;

| 7. | nõuab avaliku ja erasektori investeeringuid veeala uuenduslike tehnoloogiate teadus- ja arendustegevusse kõigis valdkondades; julgustab kasutama uusi veetehnoloogiaid, -varustust ja -seadmeid põllumajanduses, et toota piisavalt ohutuid toiduaineid säästval viisil, kasutades vett tõhusamalt ja kasutades paremini ära mittetraditsioonilisi veeallikaid, sealhulgas puhastatud reovee taaskasutamine niisutamiseks ja tööstusotstarbel; |
| --- | --- |

7.

nõuab avaliku ja erasektori investeeringuid veeala uuenduslike tehnoloogiate teadus- ja arendustegevusse kõigis valdkondades; julgustab kasutama uusi veetehnoloogiaid, -varustust ja -seadmeid põllumajanduses, et toota piisavalt ohutuid toiduaineid säästval viisil, kasutades vett tõhusamalt ja kasutades paremini ära mittetraditsioonilisi veeallikaid, sealhulgas puhastatud reovee taaskasutamine niisutamiseks ja tööstusotstarbel;

| 8. | nõuab, et kõrvaldataks asjaolud, mis takistavad teadmus- ja tehnoloogiasiiret veekaitse, vee kogumise, niisutustehnoloogia, põhjavee majandamise, reovee puhastamise jt valdkondades; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et kõrvaldataks asjaolud, mis takistavad teadmus- ja tehnoloogiasiiret veekaitse, vee kogumise, niisutustehnoloogia, põhjavee majandamise, reovee puhastamise jt valdkondades;

| 9. | toonitab tõhusama veekasutuse tähtsust; nõuab veekasutuse tõhustamist eelkõige majandussektorites, mis kasutavad kõige rohkem vett, näiteks põllumajanduses, sest just neis sektorites tooks tõhustamine suurimat kasu; nõuab ühtlasi, et ELis turustatavatele toodetele, mis mõjutavad tugevalt veetarbimist, kehtestataks veekasutuse tõhususe miinimumnõuded ja et seejuures võetaks arvesse ka nende energiasäästupotentsiaali; |
| --- | --- |

9.

toonitab tõhusama veekasutuse tähtsust; nõuab veekasutuse tõhustamist eelkõige majandussektorites, mis kasutavad kõige rohkem vett, näiteks põllumajanduses, sest just neis sektorites tooks tõhustamine suurimat kasu; nõuab ühtlasi, et ELis turustatavatele toodetele, mis mõjutavad tugevalt veetarbimist, kehtestataks veekasutuse tõhususe miinimumnõuded ja et seejuures võetaks arvesse ka nende energiasäästupotentsiaali;

| 10. | rõhutab, et vee säästev kasutamine on samaväärselt oluline nii majandusele kui keskkonnale ja tervishoiule; nõuab veehinna kujundamise kavade läbipaistvuse suurendamist; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et vee säästev kasutamine on samaväärselt oluline nii majandusele kui keskkonnale ja tervishoiule; nõuab veehinna kujundamise kavade läbipaistvuse suurendamist;

Säilitada sinine planeet

| 11. | rõhutab, et kliimamuutused mõjutavad vett eriti tugevalt ja muutuste tagajärjel võib kättesaadava vee, eriti joogivee hulk väheneda ja kvaliteet langeda, samuti võivad üleujutused ja põuad muutuda sagedasemaks ja intensiivsemaks; nõuab, et kliimamuutustega kohanemise ja kliimamuutuste mõju leevendamise poliitikas võetaks nõuetekohaselt arvesse veevarudele avalduvat mõju; toonitab, et veega seotud erakordsete nähtuste ärahoidmiseks on väga tähtsad riskide ennetamise, leevendamise ja reageerimise strateegiad; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et kliimamuutused mõjutavad vett eriti tugevalt ja muutuste tagajärjel võib kättesaadava vee, eriti joogivee hulk väheneda ja kvaliteet langeda, samuti võivad üleujutused ja põuad muutuda sagedasemaks ja intensiivsemaks; nõuab, et kliimamuutustega kohanemise ja kliimamuutuste mõju leevendamise poliitikas võetaks nõuetekohaselt arvesse veevarudele avalduvat mõju; toonitab, et veega seotud erakordsete nähtuste ärahoidmiseks on väga tähtsad riskide ennetamise, leevendamise ja reageerimise strateegiad;

| 12. | kutsub kõiki riike üles kehtestama 2015. aastaks kvantitatiivse eesmärgi asulareoveest ja maakasutusest tingitud keemilise ja bioloogilise reostuse vähendamiseks, et kaitsta ja parandada vee kvaliteeti ning toetada veevarude ja ökosüsteemide jätkusuutlikkust; tuletab liikmesriikidele meelde veepoliitika raamdirektiivist tulenevat kohustust saavutada vee hea seisund 2015. aastaks; kutsub liikmesriike üles võtma kõik vajalikud meetmed ja eraldama piisavalt rahalisi vahendeid, et need veekvaliteedialased eesmärgid saavutada; |
| --- | --- |

12.

kutsub kõiki riike üles kehtestama 2015. aastaks kvantitatiivse eesmärgi asulareoveest ja maakasutusest tingitud keemilise ja bioloogilise reostuse vähendamiseks, et kaitsta ja parandada vee kvaliteeti ning toetada veevarude ja ökosüsteemide jätkusuutlikkust; tuletab liikmesriikidele meelde veepoliitika raamdirektiivist tulenevat kohustust saavutada vee hea seisund 2015. aastaks; kutsub liikmesriike üles võtma kõik vajalikud meetmed ja eraldama piisavalt rahalisi vahendeid, et need veekvaliteedialased eesmärgid saavutada;

Edu saavutamise tingimused

| 13. | ergutab looma ülemaailmsel ja ELi tasandil ühist hüdroloogiateadmiste baasi; nõuab, et töötataks välja tähtsamad ülemaailmsed vee kvaliteedi, kvantiteedi, kättesaadavuse ja hinna vastuvõetavuse näitajad, samuti vesikonna tasandil veetõhususe näitajad; |
| --- | --- |

13.

ergutab looma ülemaailmsel ja ELi tasandil ühist hüdroloogiateadmiste baasi; nõuab, et töötataks välja tähtsamad ülemaailmsed vee kvaliteedi, kvantiteedi, kättesaadavuse ja hinna vastuvõetavuse näitajad, samuti vesikonna tasandil veetõhususe näitajad;

| 14. | toetab integreeritud vesikonna majandamise kavade väljatöötamist ülemaailmsel tasandil; rõhutab vesikonna majandamise kavade esmatähtsat rolli ELi veepoliitika rakendamisel vastavalt veepoliitika raamdirektiivile; toonitab, et piirkondlikel ja kohalikel asutustel on tähtis roll ülemaailmsete veeprobleemide kulutõhusal lahendamisel ja korruptsiooni vältimisel; |
| --- | --- |

14.

toetab integreeritud vesikonna majandamise kavade väljatöötamist ülemaailmsel tasandil; rõhutab vesikonna majandamise kavade esmatähtsat rolli ELi veepoliitika rakendamisel vastavalt veepoliitika raamdirektiivile; toonitab, et piirkondlikel ja kohalikel asutustel on tähtis roll ülemaailmsete veeprobleemide kulutõhusal lahendamisel ja korruptsiooni vältimisel;

| 15. | kutsub komisjoni üles Euroopa Liidu ja liikmesriikide nimel ühinema ÜRO 1997. aasta rahvusvaheliste vooluveekogude navigatsioonivälist kasutamist reguleeriva õiguse konventsiooniga ja edendama ühtlasi 1992. aastal Helsingis sõlmitud piiriveekogude ja rahvusvaheliste järvede kaitse ja kasutamise konventsiooni muudatuste jõustumist, mis võimaldavad laiendada selle õigusakti kohaldamisala, mis praegu kehtib vaid ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni riikidele, ning ergutama Helsingis 1992. aastal allkirjastatud konventsiooni vett ja tervist käsitleva protokolli massilisemat ratifitseerimist eesmärgiga edendada riikide ja rahvusvaheliste valgalade vete kooskõlastatud ja õiglast majandamist; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles Euroopa Liidu ja liikmesriikide nimel ühinema ÜRO 1997. aasta rahvusvaheliste vooluveekogude navigatsioonivälist kasutamist reguleeriva õiguse konventsiooniga ja edendama ühtlasi 1992. aastal Helsingis sõlmitud piiriveekogude ja rahvusvaheliste järvede kaitse ja kasutamise konventsiooni muudatuste jõustumist, mis võimaldavad laiendada selle õigusakti kohaldamisala, mis praegu kehtib vaid ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni riikidele, ning ergutama Helsingis 1992. aastal allkirjastatud konventsiooni vett ja tervist käsitleva protokolli massilisemat ratifitseerimist eesmärgiga edendada riikide ja rahvusvaheliste valgalade vete kooskõlastatud ja õiglast majandamist;

| 16. | rõhutab, et olemasolevad rahalised vahendid tuleb koondada temaatiliselt veeprobleemidele ja süvalaiendada veeteemat kõigisse poliitikavaldkondadesse, sealhulgas kõigisse ELi rahastamis- ja õiguslikesse vahenditesse; rõhutab, et veeprobleemidega tegelemine on oluline keskkonnasäästlikule majandusele eduka ülemineku ja selle toimimise seisukohalt; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et olemasolevad rahalised vahendid tuleb koondada temaatiliselt veeprobleemidele ja süvalaiendada veeteemat kõigisse poliitikavaldkondadesse, sealhulgas kõigisse ELi rahastamis- ja õiguslikesse vahenditesse; rõhutab, et veeprobleemidega tegelemine on oluline keskkonnasäästlikule majandusele eduka ülemineku ja selle toimimise seisukohalt;

| 17. | kordab üleskutset komisjonile ja nõukogule julgustada ELi kohalikke omavalitsusi investeerima osa kasutajatelt vee- ja kanalisatsiooniteenuste eest saadud tasudest detsentraliseeritud koostöömeetmetesse; juhib võimaliku edendamisnäitena tähelepanu mõnedes liikmesriikides kasutatavale põhimõttele „1% veealaseks solidaarsuseks”; |
| --- | --- |

17.

kordab üleskutset komisjonile ja nõukogule julgustada ELi kohalikke omavalitsusi investeerima osa kasutajatelt vee- ja kanalisatsiooniteenuste eest saadud tasudest detsentraliseeritud koostöömeetmetesse; juhib võimaliku edendamisnäitena tähelepanu mõnedes liikmesriikides kasutatavale põhimõttele „1% veealaseks solidaarsuseks”;

*

* *

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile. |
| --- | --- |

18.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile.

---

(1)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0430.

(3)  ELT C 87 E, 1.4.2010, lk 157.

(4)  ELT C 291 E, 30.11.2006, lk 294.

---

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/106 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/106

---

Neljapäev, 15. märts 2012Inimkaubandus Siinais, eelkõige Solomon W. juhtum

P7_TA(2012)0092

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsioon Siinai inimkaubanduse, eelkõige Solomon W. juhtumi kohta (2012/2569(RSP))

2013/C 251 E/19

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni Siinais pantvangis hoitavate Eritrea pagulaste kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni Siinais pantvangis hoitavate Eritrea pagulaste kohta (1),

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, eelkõige selle artiklit 3 („Igal inimesel on õigus elule, vabadusele ja isikupuutumatusele”), artiklit 4, millega keelustatakse orjakaubandus kõigis selle vormides, ja artiklit 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, eelkõige selle artiklit 3 („Igal inimesel on õigus elule, vabadusele ja isikupuutumatusele”), artiklit 4, millega keelustatakse orjakaubandus kõigis selle vormides, ja artiklit 5,

| — | võttes arvesse 1950. aastal vastu võetud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1950. aastal vastu võetud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 1, 3, 4, 5 ja 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 1, 3, 4, 5 ja 6,

| — | võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna inimõiguste võrgustiku esimest konverentsi, mis toimus 26.–27. jaanuaril 2006 Kairos, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna inimõiguste võrgustiku esimest konverentsi, mis toimus 26.–27. jaanuaril 2006 Kairos,

| — | võttes arvesse riikidevahelise organiseeritud kuritegevuse vastast ÜRO konventsiooni täiendavat ÜRO 2000. aasta Palermo protokolli inimestega, eelkõige naiste ja lastega, kauplemise takistamise, sellise kauplemise vastu võitlemise ja selle eest karistamise kohta, eelkõige selle artikleid 6 ja 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse riikidevahelise organiseeritud kuritegevuse vastast ÜRO konventsiooni täiendavat ÜRO 2000. aasta Palermo protokolli inimestega, eelkõige naiste ja lastega, kauplemise takistamise, sellise kauplemise vastu võitlemise ja selle eest karistamise kohta, eelkõige selle artikleid 6 ja 9,

| — | võttes arvesse 20. septembril 2002 vastu võetud Brüsseli deklaratsiooni inimkaubanduse tõkestamise ja selle vastu võitlemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. septembril 2002 vastu võetud Brüsseli deklaratsiooni inimkaubanduse tõkestamise ja selle vastu võitlemise kohta,

| — | võttes arvesse 2005. aasta inimkaubanduse vastu võitlemise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2005. aasta inimkaubanduse vastu võitlemise konventsiooni,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 2, artikli 6 lõiget 1, artiklit 7 ja artiklit 17 („Igal inimesel on õigus seaduse kaitsele selliste sekkumiste ja kallalekippumiste eest”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 2, artikli 6 lõiget 1, artiklit 7 ja artiklit 17 („Igal inimesel on õigus seaduse kaitsele selliste sekkumiste ja kallalekippumiste eest”),

| — | võttes arvesse ÜRO 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 21. septembri 2010. aasta deklaratsiooni Eritrea poliitvangide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 21. septembri 2010. aasta deklaratsiooni Eritrea poliitvangide kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et igal aastal kaotavad elu või kaovad jäljetult tuhanded varjupaigataotlejad ja ümberasujad Siinais, samal ajal kui teisi, sh paljusid naisi ja lapsi, röövitakse ja hoitakse inimkaubitsejate poolt lunaraha saamise eesmärgil pantvangis; arvestades, et inimkaubitsejate ohvreid kuritarvitatakse kõige ebainimlikumal moel ning nad kannatavad süstemaatilise vägivalla ja piinamise, vägistamise ja seksuaalse kuritarvitamise ning sunniviisilise töö all; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et igal aastal kaotavad elu või kaovad jäljetult tuhanded varjupaigataotlejad ja ümberasujad Siinais, samal ajal kui teisi, sh paljusid naisi ja lapsi, röövitakse ja hoitakse inimkaubitsejate poolt lunaraha saamise eesmärgil pantvangis; arvestades, et inimkaubitsejate ohvreid kuritarvitatakse kõige ebainimlikumal moel ning nad kannatavad süstemaatilise vägivalla ja piinamise, vägistamise ja seksuaalse kuritarvitamise ning sunniviisilise töö all;

| B. | arvestades, et 2011. aasta detsembris röövisid rashaida hõimu inimkaubitsejad mitmeid inimesi ühe Sudaanis asuva ÜRO põgenikelaagri juurest; arvestades, et 27 neist, sh neli tüdrukut ja üks väikese lapsega naine, olid eritrealased ning viidi Rafah’sse Sinai Mahadyas Egiptuses; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2011. aasta detsembris röövisid rashaida hõimu inimkaubitsejad mitmeid inimesi ühe Sudaanis asuva ÜRO põgenikelaagri juurest; arvestades, et 27 neist, sh neli tüdrukut ja üks väikese lapsega naine, olid eritrealased ning viidi Rafah’sse Sinai Mahadyas Egiptuses;

| C. | arvestades, et röövituid, eelkõige naisi, koheldi halvasti ja peksti ning mõned neist tapeti ja nende surnukehad visati kõrbesse, ja ainult ühel 25-aastasel Eritrea mehel, nimega Solomon, õnnestus röövijate käest pääseda; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et röövituid, eelkõige naisi, koheldi halvasti ja peksti ning mõned neist tapeti ja nende surnukehad visati kõrbesse, ja ainult ühel 25-aastasel Eritrea mehel, nimega Solomon, õnnestus röövijate käest pääseda;

| D. | arvestades, et Solomoni säästeti, kuna tema ülesanne oli tuua vett 125-le Eritreast, Sudaanist ja Etioopiast pärinevale pantvangile, keda hoiti vangistatuna majades ja lautades Al Mahdya külas, ning et Solomon teab täpselt, kus vange hoitakse, ning et ta on olnud ka tapmiste, piinamiste ja vägistamiste tunnistajaks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Solomoni säästeti, kuna tema ülesanne oli tuua vett 125-le Eritreast, Sudaanist ja Etioopiast pärinevale pantvangile, keda hoiti vangistatuna majades ja lautades Al Mahdya külas, ning et Solomon teab täpselt, kus vange hoitakse, ning et ta on olnud ka tapmiste, piinamiste ja vägistamiste tunnistajaks;

| E. | arvestades, et see Eritrea noormees tunnistas, et üks vangistajatest näitas talle kilekotti, mis sisaldas ühe lunaraha mitte tasunud põgeniku elundeid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et see Eritrea noormees tunnistas, et üks vangistajatest näitas talle kilekotti, mis sisaldas ühe lunaraha mitte tasunud põgeniku elundeid;

| F. | arvestades, et Solomoni elu on ohus, kuna elundikaubitsejad on tal kannul ning on lubanud maksta tema tabamise eest 50 000 USA dollarit, ja et praegusel hetkel on Solomon šeik Mohamedi salafistlike beduiinide kaitse all; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Solomoni elu on ohus, kuna elundikaubitsejad on tal kannul ning on lubanud maksta tema tabamise eest 50 000 USA dollarit, ja et praegusel hetkel on Solomon šeik Mohamedi salafistlike beduiinide kaitse all;

| G. | arvestades, et väidetavalt siseneb Siinai kaudu Iisraeli keskmiselt 2 000 inimest kuus, paljud neist salakaubavedajate abil, kes on rajanud sellesse piirkonda märkimisväärse võrgustiku; arvestades, et Iisraeli valitsuse hinnangul on alates 2005. aastast Siinai kaudu Iisraeli ebaseaduslikult sisenenud umbes 50 000 aafriklast; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et väidetavalt siseneb Siinai kaudu Iisraeli keskmiselt 2 000 inimest kuus, paljud neist salakaubavedajate abil, kes on rajanud sellesse piirkonda märkimisväärse võrgustiku; arvestades, et Iisraeli valitsuse hinnangul on alates 2005. aastast Siinai kaudu Iisraeli ebaseaduslikult sisenenud umbes 50 000 aafriklast;

| H. | arvestades, et politsei on vahistanud sadu ebaseaduslikke ümberasujaid, esmajoones eritrealasi, etiooplasi ja sudaanlasi, ning peab neid kinni Siinai ja Ülem-Egiptuse politseijaoskondades ja vanglates ilma juurdepääsuta ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Büroole, jättes nad nii ilma õigusest varjupaigataotlust esitada; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et politsei on vahistanud sadu ebaseaduslikke ümberasujaid, esmajoones eritrealasi, etiooplasi ja sudaanlasi, ning peab neid kinni Siinai ja Ülem-Egiptuse politseijaoskondades ja vanglates ilma juurdepääsuta ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Büroole, jättes nad nii ilma õigusest varjupaigataotlust esitada;

| I. | arvestades, et inimõigusorganisatsioonide väitel need inimesed, kes ei suuda maksta oma vabastamise eest, tapetakse ning nende elundid eemaldatakse ja müüakse maha; arvestades, et on teateid tapetud põgenike massihaudadest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et inimõigusorganisatsioonide väitel need inimesed, kes ei suuda maksta oma vabastamise eest, tapetakse ning nende elundid eemaldatakse ja müüakse maha; arvestades, et on teateid tapetud põgenike massihaudadest;

| J. | arvestades, et EL on korduvalt kutsunud Egiptust ja Iisraeli üles arendama ja parandama nende territooriumil elavatele või läbi selle kulgevatele varjupaigataotlejatele ja pagulastele pakutava abi ja kaitse kvaliteeti; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EL on korduvalt kutsunud Egiptust ja Iisraeli üles arendama ja parandama nende territooriumil elavatele või läbi selle kulgevatele varjupaigataotlejatele ja pagulastele pakutava abi ja kaitse kvaliteeti;

| K. | arvestades, et ÜRO protokoll inimestega, eelkõige naiste ja lastega kauplemise takistamiseks, sellise kauplemise vastu võitlemiseks ja selle eest karistamiseks määratleb, et inimkaubandus on „isikute värbamine, transportimine, üleviimine, majutamine või vastuvõtmine ähvarduse või vägivalla või muude sunnimeetodite kasutamise, inimröövi, pettuse, võimu kuritarvitamise või kaitsetu seisundi ärakasutamise või teise isiku üle kontrolli omava isiku nõusoleku saavutamiseks raha või hüvitiste andmise või võtmise abil”; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ÜRO protokoll inimestega, eelkõige naiste ja lastega kauplemise takistamiseks, sellise kauplemise vastu võitlemiseks ja selle eest karistamiseks määratleb, et inimkaubandus on „isikute värbamine, transportimine, üleviimine, majutamine või vastuvõtmine ähvarduse või vägivalla või muude sunnimeetodite kasutamise, inimröövi, pettuse, võimu kuritarvitamise või kaitsetu seisundi ärakasutamise või teise isiku üle kontrolli omava isiku nõusoleku saavutamiseks raha või hüvitiste andmise või võtmise abil”;

| L. | arvestades, et inimkaubandus on organiseeritud kuritegevuse jaoks äärmiselt tulutoov äri; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et inimkaubandus on organiseeritud kuritegevuse jaoks äärmiselt tulutoov äri;

| 1. | nõuab tungivalt Egiptuse ametivõimude viivitamatut sekkumist, et pakkuda Solomonile tõhusat kaitset ja päästa ta elu olukorras, kus elundikaubitsejad on tal kannul ning on lubanud tema tabamise eest maksta 50 000 USA dollarit, kuna ta teab täpselt, kus pantvange hoitakse; |
| --- | --- |

1.

nõuab tungivalt Egiptuse ametivõimude viivitamatut sekkumist, et pakkuda Solomonile tõhusat kaitset ja päästa ta elu olukorras, kus elundikaubitsejad on tal kannul ning on lubanud tema tabamise eest maksta 50 000 USA dollarit, kuna ta teab täpselt, kus pantvange hoitakse;

| 2. | palub Egiptuse võimudel kaitsta Solomoni kui inimkaubanduse ohvrit ja kõiki inimkaubanduse ohvreid, eriti naisi ja lapsi, et nad ei satuks uuesti inimkaubanduse ohvriks; |
| --- | --- |

2.

palub Egiptuse võimudel kaitsta Solomoni kui inimkaubanduse ohvrit ja kõiki inimkaubanduse ohvreid, eriti naisi ja lapsi, et nad ei satuks uuesti inimkaubanduse ohvriks;

| 3. | nõuab tungivalt, et Egiptuse ametivõimud uuriksid seda tapmis-, piinamis- ja vägistamisrohket juhtumit, kus naisi koheldi halvasti ja peksti ning mõned neist tapeti ja nende surnukehad visati kõrbesse, ning kohaldaksid sellist tüüpi organiseeritud kuritegevuse vastu inimkaubandusealast riiklikku ja rahvusvahelist õigust; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et Egiptuse ametivõimud uuriksid seda tapmis-, piinamis- ja vägistamisrohket juhtumit, kus naisi koheldi halvasti ja peksti ning mõned neist tapeti ja nende surnukehad visati kõrbesse, ning kohaldaksid sellist tüüpi organiseeritud kuritegevuse vastu inimkaubandusealast riiklikku ja rahvusvahelist õigust;

| 4. | nõuab tungivalt, et Egiptuse ametivõimud sekkuksid viivitamatult nende pagulaste vabastamiseks ning võtaksid meetmed, mis on vajalikud inimkaubitsejate sündikaatide liikmete vahistamiseks ja kohtu alla andmiseks; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et Egiptuse ametivõimud sekkuksid viivitamatult nende pagulaste vabastamiseks ning võtaksid meetmed, mis on vajalikud inimkaubitsejate sündikaatide liikmete vahistamiseks ja kohtu alla andmiseks;

| 5. | kutsub Egiptuse ametivõime üles rakendama oma siseriiklike õigusaktide kaudu täiel määral nende konventsioonide põhimõtteid, mille osalisriik Egiptus on, s.o ÜRO 1951. aasta pagulasseisundi konventsioon (ja selle 1967. aasta fakultatiivne protokoll), Aafrika pagulasprobleemi eriaspekte käsitlev Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni 1969. aasta konventsioon ning rahvusvaheline konventsioon kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta, mille Egiptus ratifitseeris 1993. aastal ja mis jõustus 2003. aastal; |
| --- | --- |

5.

kutsub Egiptuse ametivõime üles rakendama oma siseriiklike õigusaktide kaudu täiel määral nende konventsioonide põhimõtteid, mille osalisriik Egiptus on, s.o ÜRO 1951. aasta pagulasseisundi konventsioon (ja selle 1967. aasta fakultatiivne protokoll), Aafrika pagulasprobleemi eriaspekte käsitlev Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni 1969. aasta konventsioon ning rahvusvaheline konventsioon kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta, mille Egiptus ratifitseeris 1993. aastal ja mis jõustus 2003. aastal;

| 6. | nõuab tungivalt, et Egiptuse ametivõimud võtaksid kõik vajalikud meetmed Eritrea ja ka teiste riigis viibivate pagulaste suhtes toimepandava piinamise, väljapressimise ja inimkaubanduse lõpetamiseks ning võtaksid vastutusele isikud, kes üritavad rikkuda pagulaste inimõigusi ja tegelevad mis tahes liiki orjapidamisega, eriti seoses naiste ja lastega; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et Egiptuse ametivõimud võtaksid kõik vajalikud meetmed Eritrea ja ka teiste riigis viibivate pagulaste suhtes toimepandava piinamise, väljapressimise ja inimkaubanduse lõpetamiseks ning võtaksid vastutusele isikud, kes üritavad rikkuda pagulaste inimõigusi ja tegelevad mis tahes liiki orjapidamisega, eriti seoses naiste ja lastega;

| 7. | avaldab toetust Egiptuse ja Iisraeli inimõigusorganisatsioonidele, kes osutavad abi ja arstiabi Siinai inimkaubitsejate ohvritele, ning nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus ja EL toetaksid nende tegevust; |
| --- | --- |

7.

avaldab toetust Egiptuse ja Iisraeli inimõigusorganisatsioonidele, kes osutavad abi ja arstiabi Siinai inimkaubitsejate ohvritele, ning nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus ja EL toetaksid nende tegevust;

| 8. | möönab, et ebaseaduslikud ümberasujad Siinais kujutavad endast julgeolekuriski Egiptusele ja Iisraelile; nõuab siiski tungivalt, et Egiptuse ja Iisraeli julgeolekujõud väldiksid surmava jõu kasutamist ebaseaduslike ümberasujate vastu; |
| --- | --- |

8.

möönab, et ebaseaduslikud ümberasujad Siinais kujutavad endast julgeolekuriski Egiptusele ja Iisraelile; nõuab siiski tungivalt, et Egiptuse ja Iisraeli julgeolekujõud väldiksid surmava jõu kasutamist ebaseaduslike ümberasujate vastu;

| 9. | rõhutab Egiptuse ja Iisraeli ametivõimude vastutust Siinai inimkaubitsejate tegevuse lõpetamisel ja nende ohvrite kaitsmisel; tervitab Egiptuse ja Iisraeli valitsuste jõupingutusi selles osas; nõuab siiski, et osutataks suuremat abi ja toetust ohvritele, eeskätt naistele ja lastele; |
| --- | --- |

9.

rõhutab Egiptuse ja Iisraeli ametivõimude vastutust Siinai inimkaubitsejate tegevuse lõpetamisel ja nende ohvrite kaitsmisel; tervitab Egiptuse ja Iisraeli valitsuste jõupingutusi selles osas; nõuab siiski, et osutataks suuremat abi ja toetust ohvritele, eeskätt naistele ja lastele;

| 10. | tervitab Egiptuse jõupingutusi võitluses inimkaubanduse vastu, eelkõige inimkaubanduse vastu võitlemise ja selle tõkestamise riikliku koordineerimiskomisjoni loomist 2007. aastal, ning kutsub Egiptuse ametivõime üles rakendama 2010. aastal vastu võetud inimkaubanduse vastast seadust ning võtma inimkaubanduse tõkestamiseks ja sellega võitlemiseks meetmeid, nagu teadusuuringud, teavitamine ja massimeediakampaaniad ning sotsiaalsed ja majanduslikud algatused; |
| --- | --- |

10.

tervitab Egiptuse jõupingutusi võitluses inimkaubanduse vastu, eelkõige inimkaubanduse vastu võitlemise ja selle tõkestamise riikliku koordineerimiskomisjoni loomist 2007. aastal, ning kutsub Egiptuse ametivõime üles rakendama 2010. aastal vastu võetud inimkaubanduse vastast seadust ning võtma inimkaubanduse tõkestamiseks ja sellega võitlemiseks meetmeid, nagu teadusuuringud, teavitamine ja massimeediakampaaniad ning sotsiaalsed ja majanduslikud algatused;

| 11. | nõuab tungivalt, et Egiptus, Iisrael ja rahvusvaheline kogukond jätkaksid ja intensiivistaksid veelgi oma jõupingutusi võitluses inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubandusega Siinais; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et Egiptus, Iisrael ja rahvusvaheline kogukond jätkaksid ja intensiivistaksid veelgi oma jõupingutusi võitluses inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubandusega Siinais;

| 12. | nõuab ÜRO asutustele ja inimõigusorganisatsioonidele täielikku juurdepääsu kõigile inimeste ebaseaduslikust üle piiri toimetamisest ja inimkaubandusest mõjutatud piirkondadele Siinais; |
| --- | --- |

12.

nõuab ÜRO asutustele ja inimõigusorganisatsioonidele täielikku juurdepääsu kõigile inimeste ebaseaduslikust üle piiri toimetamisest ja inimkaubandusest mõjutatud piirkondadele Siinais;

| 13. | palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjonil lisada see teema prioriteetsena Egiptusega peetava poliitilise dialoogi päevakorda ning nõuda, et Egiptuse valitsus võitleks inimkaubanduse vastu ja täidaks oma kohustusi pagulasi käsitlevate rahvusvaheliste konventsioonide alusel, eesmärgiga edendada rahvusvahelist koostööd inimkaubanduse vastases võitluses; |
| --- | --- |

13.

palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjonil lisada see teema prioriteetsena Egiptusega peetava poliitilise dialoogi päevakorda ning nõuda, et Egiptuse valitsus võitleks inimkaubanduse vastu ja täidaks oma kohustusi pagulasi käsitlevate rahvusvaheliste konventsioonide alusel, eesmärgiga edendada rahvusvahelist koostööd inimkaubanduse vastases võitluses;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Egiptuse ja Iisraeli valitsustele, Egiptuse parlamendile ja Iisraeli Knessetile ning ÜRO peasekretärile ja ÜRO inimõiguste nõukogule. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Egiptuse ja Iisraeli valitsustele, Egiptuse parlamendile ja Iisraeli Knessetile ning ÜRO peasekretärile ja ÜRO inimõiguste nõukogule.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0496.

---

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/109 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/109

---

Neljapäev, 15. märts 2012Palestiina: Iisraeli relvajõudude haarangud Palestiina telejaamades

P7_TA(2012)0093

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsioon Palestiina telejaamadesse Iisraeli jõudude poolt korraldatud reidide kohta (2012/2570(RSP))

2013/C 251 E/20

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni 3. märtsi 2012. aasta avaldust kahe Palestiina telejaama sulgemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni 3. märtsi 2012. aasta avaldust kahe Palestiina telejaama sulgemise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2009. aasta, 13. detsembri 2010. aasta ja 18. juuli 2011. aasta järeldusi Lähis-Ida rahuprotsessi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2009. aasta, 13. detsembri 2010. aasta ja 18. juuli 2011. aasta järeldusi Lähis-Ida rahuprotsessi kohta,

| — | võttes arvesse ELi–Iisraeli assotsieerimislepingut ja eelkõige selle artiklit 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi–Iisraeli assotsieerimislepingut ja eelkõige selle artiklit 2,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja,

| — | võttes arvesse 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 19, milles on sätestatud, et „Igal inimesel on õigus veendumuste vabadusele ja nende veendumuste vabalt avaldamisele; see õigus kätkeb vabadust takistamatult oma veendumustest kinni pidada ja vabadust informatsiooni ja ideid otsida, saada ja levitada igasuguste abinõudega ja riigipiirist sõltumata”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 19, milles on sätestatud, et „Igal inimesel on õigus veendumuste vabadusele ja nende veendumuste vabalt avaldamisele; see õigus kätkeb vabadust takistamatult oma veendumustest kinni pidada ja vabadust informatsiooni ja ideid otsida, saada ja levitada igasuguste abinõudega ja riigipiirist sõltumata”,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse 1993. aastal sõlmitud Oslo kokkuleppeid (ajutise omavalitsuse korraldamise põhimõtete deklaratsioon) ning muid Iisraeli ja Palestiina omavalitsuse vahel sõlmitud lepinguid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1993. aastal sõlmitud Oslo kokkuleppeid (ajutise omavalitsuse korraldamise põhimõtete deklaratsioon) ning muid Iisraeli ja Palestiina omavalitsuse vahel sõlmitud lepinguid,

| — | võttes arvesse Lähis-Ida neliku avaldusi ja eelkõige 23. septembri 2011. aasta ja 12. märtsi 2012. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lähis-Ida neliku avaldusi ja eelkõige 23. septembri 2011. aasta ja 12. märtsi 2012. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et EL on korduvalt kinnitanud, et toetab kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse saavutamist, mille tulemusel eksisteerivad rahus ja turvaliselt kõrvuti Iisraeli riik ning sõltumatu, demokraatlik ja elujõuline Palestiina riik; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL on korduvalt kinnitanud, et toetab kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse saavutamist, mille tulemusel eksisteerivad rahus ja turvaliselt kõrvuti Iisraeli riik ning sõltumatu, demokraatlik ja elujõuline Palestiina riik;

| B. | arvestades, et 29. veebruaril 2012. aastal tungisid Rām Allāhis kahte Palestiina telejaama (Wattan TV ja Al Quds Educational TV) sisse Iisraeli kaitsejõudude sõdurid ning Iisraeli kommunikatsiooniministeeriumi ametnikud, kes konfiskeerisid saatjad, arvutid, ringhäälinguseadmed, kassetid ning haldus- ja finantsdokumendid ning hoidsid töötajaid mitu tundi kinni; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 29. veebruaril 2012. aastal tungisid Rām Allāhis kahte Palestiina telejaama (Wattan TV ja Al Quds Educational TV) sisse Iisraeli kaitsejõudude sõdurid ning Iisraeli kommunikatsiooniministeeriumi ametnikud, kes konfiskeerisid saatjad, arvutid, ringhäälinguseadmed, kassetid ning haldus- ja finantsdokumendid ning hoidsid töötajaid mitu tundi kinni;

| C. | arvestades, et Iisraeli kommunikatsiooniministeerium ütles oma avalduses, et ta on mõlemat telejaama korduvalt hoiatanud, kuna nad on kasutanud selliseid sagedusi, millega nad on rikkunud Iisraeli ja Palestiina vahel sõlmitud kokkuleppeid ning seganud kommunikatsiooni- ja ülekandesüsteeme Iisraelis; arvestades, et Iisraeli sõjaväe esindaja ütles, et kõnealune segamine häirib lennuliikluse kommunikatsioonisüsteeme Ben Gurioni rahvusvahelises lennujaamas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Iisraeli kommunikatsiooniministeerium ütles oma avalduses, et ta on mõlemat telejaama korduvalt hoiatanud, kuna nad on kasutanud selliseid sagedusi, millega nad on rikkunud Iisraeli ja Palestiina vahel sõlmitud kokkuleppeid ning seganud kommunikatsiooni- ja ülekandesüsteeme Iisraelis; arvestades, et Iisraeli sõjaväe esindaja ütles, et kõnealune segamine häirib lennuliikluse kommunikatsioonisüsteeme Ben Gurioni rahvusvahelises lennujaamas;

| D. | arvestades, et Palestiina omavalitsus vastas, et Iisraeli süüdistused lennuliikluse kommunikatsioonisüsteemide segamise kohta on valed ning lisas, et ei omavalitsus ega kaks telejaama ole saanud Iisraeli ametivõimudelt ühtegi hoiatust ning et kaks telejaama ei ole süüdi Iisraeli ja Palestiina vaheliste kokkulepete rikkumises, samal ajal kui Iisrael oma reididega seda tegi, kuigi kokkulepped näevad ette selliste probleemide lahendamise läbirääkimiste teel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Palestiina omavalitsus vastas, et Iisraeli süüdistused lennuliikluse kommunikatsioonisüsteemide segamise kohta on valed ning lisas, et ei omavalitsus ega kaks telejaama ole saanud Iisraeli ametivõimudelt ühtegi hoiatust ning et kaks telejaama ei ole süüdi Iisraeli ja Palestiina vaheliste kokkulepete rikkumises, samal ajal kui Iisrael oma reididega seda tegi, kuigi kokkulepped näevad ette selliste probleemide lahendamise läbirääkimiste teel;

| E. | arvestades, et EL on teinud koostööd mõlema telejaamaga, kes on ülekandeid teinud paljude aastate jooksul; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EL on teinud koostööd mõlema telejaamaga, kes on ülekandeid teinud paljude aastate jooksul;

| F. | arvestades, et Oslo kokkulepetega loodi Iisraeli–Palestiina ühine tehniline komitee, et tegeleda telekommunikatsiooni valdkonnas tekkivate küsimustega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Oslo kokkulepetega loodi Iisraeli–Palestiina ühine tehniline komitee, et tegeleda telekommunikatsiooni valdkonnas tekkivate küsimustega;

| G. | arvestades, et Iisraeli reidid kahte Palestiina telejaama toimusid piirkonnas A, mis kuulub Palestiina tsiviil- ja julgeolekuadministratsiooni ja kontrolli alla; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Iisraeli reidid kahte Palestiina telejaama toimusid piirkonnas A, mis kuulub Palestiina tsiviil- ja julgeolekuadministratsiooni ja kontrolli alla;

| 1. | tunneb sügavat muret Rām Allāhis toimunud reidide pärast, mille korraldasid Iisraeli julgeolekujõud ning mis puudutasid Palestiina telejaamasid Wattan TV ja Al Quds Educational TV; |
| --- | --- |

1.

tunneb sügavat muret Rām Allāhis toimunud reidide pärast, mille korraldasid Iisraeli julgeolekujõud ning mis puudutasid Palestiina telejaamasid Wattan TV ja Al Quds Educational TV;

| 2. | toetab Palestiina ametivõimude ja kahe telejaama pingutusi taastada ringhäälinguseadmed ning jätkata katkestatud ülekandeid; nõuab tungivalt, et Iisraeli ametivõimud tagastaksid viivitamata konfiskeeritud seadmed ning võimaldaksid kahe telejaama tegevuse jätkamist; |
| --- | --- |

2.

toetab Palestiina ametivõimude ja kahe telejaama pingutusi taastada ringhäälinguseadmed ning jätkata katkestatud ülekandeid; nõuab tungivalt, et Iisraeli ametivõimud tagastaksid viivitamata konfiskeeritud seadmed ning võimaldaksid kahe telejaama tegevuse jätkamist;

| 3. | kutsub Iisraeli ametivõimusid üles järgima Palestiina meediaga asjaajamisel täielikult Iisraeli ja Palestiina omavalitsuse vahel sõlmitud kehtivate kokkulepete sätteid; nõuab tungivalt, et Palestiina kommunikatsiooniministeerium teeks tihedamat koostööd Iisraeli ametivõimudega, et tagada kõikide ringhäälinguvahendite turvalisus ja seaduslikkus; |
| --- | --- |

3.

kutsub Iisraeli ametivõimusid üles järgima Palestiina meediaga asjaajamisel täielikult Iisraeli ja Palestiina omavalitsuse vahel sõlmitud kehtivate kokkulepete sätteid; nõuab tungivalt, et Palestiina kommunikatsiooniministeerium teeks tihedamat koostööd Iisraeli ametivõimudega, et tagada kõikide ringhäälinguvahendite turvalisus ja seaduslikkus;

| 4. | kutsub Iisraeli ja Palestiina omavalitsust üles kasutama võimalikult tõhusalt Iisraeli–Palestiina ühist tehnilist komiteed, mis loodi Oslo kokkulepetega telekommunikatsiooni valdkonnas tekkivate küsimustega tegelemiseks, et lahendada kiiresti kõik probleemid, mis puudutavad kõnealuste telejaamade ülekandeid; |
| --- | --- |

4.

kutsub Iisraeli ja Palestiina omavalitsust üles kasutama võimalikult tõhusalt Iisraeli–Palestiina ühist tehnilist komiteed, mis loodi Oslo kokkulepetega telekommunikatsiooni valdkonnas tekkivate küsimustega tegelemiseks, et lahendada kiiresti kõik probleemid, mis puudutavad kõnealuste telejaamade ülekandeid;

| 5. | kiidab heaks Palestiina pingutused institutsioonide väljaarendamiseks; märgib, et Iisraeli jõudude korraldatud reidid Palestiina linnadesse, kus vastavalt Oslo kokkulepetele vastutab sisejulgeoleku ja avaliku korra eest Palestiina, on nimetatud kokkulepetega vastuolus; |
| --- | --- |

5.

kiidab heaks Palestiina pingutused institutsioonide väljaarendamiseks; märgib, et Iisraeli jõudude korraldatud reidid Palestiina linnadesse, kus vastavalt Oslo kokkulepetele vastutab sisejulgeoleku ja avaliku korra eest Palestiina, on nimetatud kokkulepetega vastuolus;

| 6. | rõhutab veel kord, et ainus viis leida Iisraeli ja Palestiina konfliktile püsiv lahendus on kasutada rahumeelseid ja vägivallatuid vahendeid; |
| --- | --- |

6.

rõhutab veel kord, et ainus viis leida Iisraeli ja Palestiina konfliktile püsiv lahendus on kasutada rahumeelseid ja vägivallatuid vahendeid;

| 7. | kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat, nõukogu ja komisjoni üles võtma kõnealuse küsimuse, mis puudutab selliseid põhiõigusi nagu üldsuse juurdepääs teabele, ajakirjandusvabadus ja sõnavabadus, ELi–Iisraeli assotsiatsiooninõukogu päevakorda, ning rõhutab sellega seoses ELi kohustust tagada kooskõla välistegevuse erinevate valdkondade ning välistegevuse ja muude poliitikavaldkondade vahel vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 21; |
| --- | --- |

7.

kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat, nõukogu ja komisjoni üles võtma kõnealuse küsimuse, mis puudutab selliseid põhiõigusi nagu üldsuse juurdepääs teabele, ajakirjandusvabadus ja sõnavabadus, ELi–Iisraeli assotsiatsiooninõukogu päevakorda, ning rõhutab sellega seoses ELi kohustust tagada kooskõla välistegevuse erinevate valdkondade ning välistegevuse ja muude poliitikavaldkondade vahel vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 21;

| 8. | nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid võtaksid kindla, ühise seisukoha ning täidaksid aktiivsemalt oma rolli ka nelikus seoses jõupingutustega saavutada iisraellaste ja palestiinlaste vahel õiglane ja püsiv rahu; rõhutab neliku keskset rolli ning toetab täielikult kõrge esindaja jõupingutusi tagamaks, et nelik looks usaldusväärse väljavaate rahuprotsessi taaskäivitamiseks; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid võtaksid kindla, ühise seisukoha ning täidaksid aktiivsemalt oma rolli ka nelikus seoses jõupingutustega saavutada iisraellaste ja palestiinlaste vahel õiglane ja püsiv rahu; rõhutab neliku keskset rolli ning toetab täielikult kõrge esindaja jõupingutusi tagamaks, et nelik looks usaldusväärse väljavaate rahuprotsessi taaskäivitamiseks;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO Peaassamblee eesistujale, ÜRO Julgeolekunõukogu liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Lähis-Ida neliku eriesindajale, Iisraeli Knessetile ja valitsusele, Palestiina omavalitsuse presidendile ning Palestiina seadusandlikule kogule. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO Peaassamblee eesistujale, ÜRO Julgeolekunõukogu liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Lähis-Ida neliku eriesindajale, Iisraeli Knessetile ja valitsusele, Palestiina omavalitsuse presidendile ning Palestiina seadusandlikule kogule.

---

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/111 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/111

---

Neljapäev, 15. märts 2012Inimõiguste rikkumised Bahreinis

P7_TA(2012)0094

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsioon inimõiguste rikkumise kohta Bahreinis (2012/2571(RSP))

2013/C 251 E/21

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, nimelt 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Süürias, Jeemenis ja Bahreinis Araabia riikides ja Põhja-Aafrikas valitseva olukorra taustal (1) ja 27. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni Bahreini kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, nimelt 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Süürias, Jeemenis ja Bahreinis Araabia riikides ja Põhja-Aafrikas valitseva olukorra taustal (1) ja 27. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni Bahreini kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 24. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu suhete kohta Pärsia lahe koostöönõukoguga (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu suhete kohta Pärsia lahe koostöönõukoguga (3);

| — | võttes arvesse parlamendi presidendi 12. aprilli 2011. aasta avaldust kahe Bahreini kodanikuühiskonna aktivisti surma kohta ja 28. aprilli 2011. aasta avaldust, milles mõisteti hukka neljale Bahreini kodanikule rahumeelsetes demokraatiat toetavates meeleavaldustes osalemise eest mõistetud surmanuhtlus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi presidendi 12. aprilli 2011. aasta avaldust kahe Bahreini kodanikuühiskonna aktivisti surma kohta ja 28. aprilli 2011. aasta avaldust, milles mõisteti hukka neljale Bahreini kodanikule rahumeelsetes demokraatiat toetavates meeleavaldustes osalemise eest mõistetud surmanuhtlus,

| — | võttes arvesse 3. oktoobril 2011. aastal Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjonis toimunud Bahreini teemalist kuulamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. oktoobril 2011. aastal Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjonis toimunud Bahreini teemalist kuulamist,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja 2011. aastal tehtud avaldusi Bahreini kohta, eelkõige 24. novembri 2011. aasta avaldust Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni aruande avaldamise kohta, kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 13. veebruari 2012. aasta avaldust Bahreini rahutuste aastapäeva puhul ning komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja poolt Euroopa Parlamendis 12. oktoobri 2011. aastal tehtud avaldusi olukorra kohta Egiptuses, Süürias, Jeemenis ja Bahreinis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja 2011. aastal tehtud avaldusi Bahreini kohta, eelkõige 24. novembri 2011. aasta avaldust Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni aruande avaldamise kohta, kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 13. veebruari 2012. aasta avaldust Bahreini rahutuste aastapäeva puhul ning komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja poolt Euroopa Parlamendis 12. oktoobri 2011. aastal tehtud avaldusi olukorra kohta Egiptuses, Süürias, Jeemenis ja Bahreinis,

| — | võttes arvesse nõukogu 21. märtsi, 12. aprilli ja 23. mai 2011. aasta järeldusi Bahreini kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. märtsi, 12. aprilli ja 23. mai 2011. aasta järeldusi Bahreini kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 23. juuni ja 30. septembri 2011. aasta avaldusi 21 Bahreini poliitilisele aktivistile, inimõiguste kaitsjale ja opositsiooniliidrile mõistetud pikkade vangistuste kohta, mis mõnel juhul oli eluaegne, ning peasekretäri pressiesindaja 15. veebruari 2012. aasta avaldust Bahreini kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 23. juuni ja 30. septembri 2011. aasta avaldusi 21 Bahreini poliitilisele aktivistile, inimõiguste kaitsjale ja opositsiooniliidrile mõistetud pikkade vangistuste kohta, mis mõnel juhul oli eluaegne, ning peasekretäri pressiesindaja 15. veebruari 2012. aasta avaldust Bahreini kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 66. istungjärgul 29. septembril 2011. aastal tehtud avaldust Bahreini kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 66. istungjärgul 29. septembril 2011. aastal tehtud avaldust Bahreini kohta,

| — | võttes arvesse Bahreini Kuningriigi välisministri 5. oktoobri 2011. aasta pressiteadet ning Bahreini tervishoiuministri 30. septembri 2011. aasta avaldust arstidele, meditsiiniõdedele ja meedikutele määratud karistuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bahreini Kuningriigi välisministri 5. oktoobri 2011. aasta pressiteadet ning Bahreini tervishoiuministri 30. septembri 2011. aasta avaldust arstidele, meditsiiniõdedele ja meedikutele määratud karistuste kohta,

| — | võttes arvesse Bahreini riigiprokuröri 23. oktoobri 2011. aasta avaldust uue kohtumõistmise kohta arstide üle, kelle üle varem sõjakohtus kohut mõisteti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bahreini riigiprokuröri 23. oktoobri 2011. aasta avaldust uue kohtumõistmise kohta arstide üle, kelle üle varem sõjakohtus kohut mõisteti,

| — | võttes arvesse Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni 23. novembri 2011. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni 23. novembri 2011. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast ÜRO konventsiooni ning inimõiguste Araabia hartat, mille kõigiga Bahrein on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast ÜRO konventsiooni ning inimõiguste Araabia hartat, mille kõigiga Bahrein on ühinenud,

| — | võttes arvesse Bahreini põhiseaduse artikli 19 punkti d, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bahreini põhiseaduse artikli 19 punkti d,

| — | võttes arvesse inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid ELi suuniseid, mis võeti vastu 2004. aastal ja mida ajakohastati 2008. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid ELi suuniseid, mis võeti vastu 2004. aastal ja mida ajakohastati 2008. aastal,

| — | võttes arvesse Human Rights Watchi 28. veebruari 2012. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Human Rights Watchi 28. veebruari 2012. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsiooni,

| — | võttes arvesse 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et 14. veebruaril 2012 oli põhiliste inimõiguste austamist ja demokraatlikke reforme nõudnud rahumeelse rahvaliikumise meeleavalduste esimene aastapäev; arvestades, et ametivõimud vahistasid osavõtjaid ja takistasid rahumeelsete meeleavaldajate kogunemist; arvestades, et valitsuse väed surusid meeleavalduse vägivallaga maha; arvestades, et elurajoonides kasutati pisargaasi, šokigranaate ja linnuhaavleid ning politsei tungis väidetavalt mitmesse majja; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 14. veebruaril 2012 oli põhiliste inimõiguste austamist ja demokraatlikke reforme nõudnud rahumeelse rahvaliikumise meeleavalduste esimene aastapäev; arvestades, et ametivõimud vahistasid osavõtjaid ja takistasid rahumeelsete meeleavaldajate kogunemist; arvestades, et valitsuse väed surusid meeleavalduse vägivallaga maha; arvestades, et elurajoonides kasutati pisargaasi, šokigranaate ja linnuhaavleid ning politsei tungis väidetavalt mitmesse majja;

| B. | arvestades, et meeleavaldusi surutakse jätkuvalt vägivallaga maha; arvestades, et rahumeelsetest demokraatiat toetavatest meeleavaldustest osa võtnud inimõiguste kaitsjate, juristide, õpetajate, tervishoiutöötajate ja blogipidajate jälitamine, kinnipidamine ja piinamine jätkub üha; arvestades, et inimõiguste organisatsioonide väitel on viimase kahe kuu jooksul meelevaldselt kinni peetud üle 100 kodaniku; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et meeleavaldusi surutakse jätkuvalt vägivallaga maha; arvestades, et rahumeelsetest demokraatiat toetavatest meeleavaldustest osa võtnud inimõiguste kaitsjate, juristide, õpetajate, tervishoiutöötajate ja blogipidajate jälitamine, kinnipidamine ja piinamine jätkub üha; arvestades, et inimõiguste organisatsioonide väitel on viimase kahe kuu jooksul meelevaldselt kinni peetud üle 100 kodaniku;

| C. | arvestades, et pangandusel ja turismil põhineval majandusel, mida maailma majanduskriis on nagunii nõrgendanud, on raske uuesti elavneda; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et pangandusel ja turismil põhineval majandusel, mida maailma majanduskriis on nagunii nõrgendanud, on raske uuesti elavneda;

| D. | arvestades, et 29. jaanuaril 2012 alustas umbes 250 poliitvangi laialdast üleriigilist näljastreiki, sest alates 2011. aasta märtsist on meelevaldselt kinni peetud 14 väljapaistvat poliitilist ja inimõiguste aktivisti; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 29. jaanuaril 2012 alustas umbes 250 poliitvangi laialdast üleriigilist näljastreiki, sest alates 2011. aasta märtsist on meelevaldselt kinni peetud 14 väljapaistvat poliitilist ja inimõiguste aktivisti;

| E. | arvestades, et 2012. aastast alates on Bahreini ametivõimud kehtestanud rahvusvahelistele inimõiguste organisatsioonidele ja ajakirjanikele riiki sisenemise keelu ja riigi külastamise piirangud, mis takistab neil tõsiselt oma töö tegemist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2012. aastast alates on Bahreini ametivõimud kehtestanud rahvusvahelistele inimõiguste organisatsioonidele ja ajakirjanikele riiki sisenemise keelu ja riigi külastamise piirangud, mis takistab neil tõsiselt oma töö tegemist;

| F. | arvestades, et Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni (BICI) aruandes, mille kuningas tellis eelmise aasta juulis ja mis avaldati novembris 2011, on märgitud, et eelmise aasta rahutustes sai surma 35 inimest, sealhulgas viis turvapersonali liiget ja viis kinnipeetut, kes vangistuse ajal surnuks piinati; arvestades, et BICI aruandes jõuti järeldusele, et rahumeelsete meeleavaldajate, poliitiliste aktivistide, inimõiguste kaitsjate ja ajakirjanike vastu on kasutatud ülemäärast jõudu, et piinamine on laialt levinud ja paljud inimesed on toodud kohtu ette või mõistetud vangi selle eest, et nad kasutasid oma õigust sõna- ja kogunemisvabadusele; arvestades, et BICI väljendas oma aruandes seisukohta, et kohtuprotsessid ei vastanud rahvusvahelistele õiglase kohtupidamise normidele ega Bahreini enda kriminaalkoodeksile; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni (BICI) aruandes, mille kuningas tellis eelmise aasta juulis ja mis avaldati novembris 2011, on märgitud, et eelmise aasta rahutustes sai surma 35 inimest, sealhulgas viis turvapersonali liiget ja viis kinnipeetut, kes vangistuse ajal surnuks piinati; arvestades, et BICI aruandes jõuti järeldusele, et rahumeelsete meeleavaldajate, poliitiliste aktivistide, inimõiguste kaitsjate ja ajakirjanike vastu on kasutatud ülemäärast jõudu, et piinamine on laialt levinud ja paljud inimesed on toodud kohtu ette või mõistetud vangi selle eest, et nad kasutasid oma õigust sõna- ja kogunemisvabadusele; arvestades, et BICI väljendas oma aruandes seisukohta, et kohtuprotsessid ei vastanud rahvusvahelistele õiglase kohtupidamise normidele ega Bahreini enda kriminaalkoodeksile;

| G. | arvestades, et Bahreini kuningas on aruandes toodud järeldusi aktsepteerinud ja nimetanud ametisse 19-liikmelise riikliku komisjoni aruande soovituste rakendamise üle järelevalvet teostama; arvestades, et riiklik komisjon peaks 20. märtsil 2012 avaldama oma järeldused politsei, kohtusüsteemi, hariduse ja meedia haldamisega tegelevate valitsusüksuste kohta; arvestades, et Bahreini kuningas Hamad Ben Issa Al Khalifa on avalikult lubanud viia ellu reformid, et saavutada rahvuslik leppimine; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Bahreini kuningas on aruandes toodud järeldusi aktsepteerinud ja nimetanud ametisse 19-liikmelise riikliku komisjoni aruande soovituste rakendamise üle järelevalvet teostama; arvestades, et riiklik komisjon peaks 20. märtsil 2012 avaldama oma järeldused politsei, kohtusüsteemi, hariduse ja meedia haldamisega tegelevate valitsusüksuste kohta; arvestades, et Bahreini kuningas Hamad Ben Issa Al Khalifa on avalikult lubanud viia ellu reformid, et saavutada rahvuslik leppimine;

| H. | arvestades, et BICI soovituste kohaselt on Bahrein moodustanud riigiprokuratuuris spetsiaalse uurimisüksuse, mille ülesandeks on teha kindlaks, kes vastutavad eelmisel aastal tsiviilisikute surma, piinamise või väärkohtlemisega lõppenud ebaseaduslike või hooletute tegude toimepanemise eest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et BICI soovituste kohaselt on Bahrein moodustanud riigiprokuratuuris spetsiaalse uurimisüksuse, mille ülesandeks on teha kindlaks, kes vastutavad eelmisel aastal tsiviilisikute surma, piinamise või väärkohtlemisega lõppenud ebaseaduslike või hooletute tegude toimepanemise eest;

| I. | arvestades, et BICI soovituste rakendamine on jätkuvalt aeglane; arvestades, et on algatatud rahvusliku lepitusdialoogi protsess; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et BICI soovituste rakendamine on jätkuvalt aeglane; arvestades, et on algatatud rahvusliku lepitusdialoogi protsess;

| J. | arvestades, et mitme valitsusvälise organisatsiooni teadete põhjal on ebaõiglased protsessid sõja- ja tsiviilkohtutes Bahreini demokraatiat toetava protestiliikumise mahasurumise keskmes; arvestades, et BICI üks soovitus seisnes selles, et kõikide nende kodanike kohtuasjad, kelle üle sõjakohtutes kohut mõisteti, tuleks tavakohtutes läbi vaadata, kuid seda ei ole veel kõikidel juhtudel rakendatud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mitme valitsusvälise organisatsiooni teadete põhjal on ebaõiglased protsessid sõja- ja tsiviilkohtutes Bahreini demokraatiat toetava protestiliikumise mahasurumise keskmes; arvestades, et BICI üks soovitus seisnes selles, et kõikide nende kodanike kohtuasjad, kelle üle sõjakohtutes kohut mõisteti, tuleks tavakohtutes läbi vaadata, kuid seda ei ole veel kõikidel juhtudel rakendatud;

| K. | arvestades, et Bahreini ametivõimud on korduvalt lubanud ellu viia inimõiguste alaseid reforme ja teha koostööd rahvusvaheliste inimõiguste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Bahreini ametivõimud on korduvalt lubanud ellu viia inimõiguste alaseid reforme ja teha koostööd rahvusvaheliste inimõiguste organisatsioonidega;

| L. | arvestades, et Bahreini valitsuselt on korduvalt nõutud alalist kutset ÜRO inimõiguste nõukogu erimenetlustele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Bahreini valitsuselt on korduvalt nõutud alalist kutset ÜRO inimõiguste nõukogu erimenetlustele;

| M. | arvestades, et ÜRO piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside eriraportöör Juan Mendez pidi külastama Bahreini 8.–17. märtsil 2012, kuid Bahreini ametivõimud on tal palunud ametlikult oma külastus kuni 2012. aasta juulini edasi lükata; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ÜRO piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside eriraportöör Juan Mendez pidi külastama Bahreini 8.–17. märtsil 2012, kuid Bahreini ametivõimud on tal palunud ametlikult oma külastus kuni 2012. aasta juulini edasi lükata;

| N. | arvestades, et väidetavalt on üle 4 000 inimese meeleavaldustest osavõtmise pärast töölt vallandatud või ülikoolist välja heidetud; arvestades, et Bahreini ametiühingute hinnangul ei ole rohkem kui 1 000 nendest ikka veel tööle tagasi võetud, ning arvestades, et kümned üliõpilased ootavad veel ikka luba õpinguid jätkata; arvestades, et paljusid nendest, kes tööle tagasi võeti, on survestatud alla kirjutama avaldustele, milles nad lubavad hoiduda igasugusest ametiühingutega seotud tegevusest ja nõustuvad, et nad määratakse oma endisest ametikohast erinevale ametikohale; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et väidetavalt on üle 4 000 inimese meeleavaldustest osavõtmise pärast töölt vallandatud või ülikoolist välja heidetud; arvestades, et Bahreini ametiühingute hinnangul ei ole rohkem kui 1 000 nendest ikka veel tööle tagasi võetud, ning arvestades, et kümned üliõpilased ootavad veel ikka luba õpinguid jätkata; arvestades, et paljusid nendest, kes tööle tagasi võeti, on survestatud alla kirjutama avaldustele, milles nad lubavad hoiduda igasugusest ametiühingutega seotud tegevusest ja nõustuvad, et nad määratakse oma endisest ametikohast erinevale ametikohale;

| O. | arvestades, et viimase aasta sündmuste tõttu on Piirideta Ajakirjanikud (Reporters Without Borders) nimetanud Bahreini interneti vaenlaseks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et viimase aasta sündmuste tõttu on Piirideta Ajakirjanikud (Reporters Without Borders) nimetanud Bahreini interneti vaenlaseks;

| 1. | väljendab heameelt BICI soovituste üle ja nõuab tungivalt, et Bahreini valitsus võtaks kõik vajalikud meetmed, et need soovitused täielikult ja kiiresti rakendada, selleks et lahendada kõige tähtsamad küsimused, teha lõpp karistamatusele, taastada üksmeel ühiskonnas, parandada inimõiguste kaitset vastavalt rahvusvahelistele inimõiguste normidele ja viia ellu peamised reformid; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt BICI soovituste üle ja nõuab tungivalt, et Bahreini valitsus võtaks kõik vajalikud meetmed, et need soovitused täielikult ja kiiresti rakendada, selleks et lahendada kõige tähtsamad küsimused, teha lõpp karistamatusele, taastada üksmeel ühiskonnas, parandada inimõiguste kaitset vastavalt rahvusvahelistele inimõiguste normidele ja viia ellu peamised reformid;

| 2. | väljendab solidaarsust Bahreinis toimunud repressioonide ohvrite ja nende perekondadega; |
| --- | --- |

2.

väljendab solidaarsust Bahreinis toimunud repressioonide ohvrite ja nende perekondadega;

| 3. | mõistab hukka inimõiguste jätkuva rikkumise Bahreinis ja nõuab tungivalt, et Bahreini ametivõimud ja julgeolekujõud lõpetaksid ülemäärase vägivalla kasutamise, sealhulgas pisargaasi ülemäärase kasutamise, repressioonid, piinamise, rahumeelsete meeleavaldajate ebaseadusliku kinnipidamise ja neile süüdistuse esitamise, ning oleksid meeleavaldajate ohjeldamisel äärmiselt vaoshoitud; nõuab tungivalt, et ametivõimud tegutseksid rangelt kooskõlas riigi seaduste ja rahvusvaheliste kohustustega; rõhutab õigust õiglasele kohtumõistmisele, mida Bahrein on kohustunud järgima; |
| --- | --- |

3.

mõistab hukka inimõiguste jätkuva rikkumise Bahreinis ja nõuab tungivalt, et Bahreini ametivõimud ja julgeolekujõud lõpetaksid ülemäärase vägivalla kasutamise, sealhulgas pisargaasi ülemäärase kasutamise, repressioonid, piinamise, rahumeelsete meeleavaldajate ebaseadusliku kinnipidamise ja neile süüdistuse esitamise, ning oleksid meeleavaldajate ohjeldamisel äärmiselt vaoshoitud; nõuab tungivalt, et ametivõimud tegutseksid rangelt kooskõlas riigi seaduste ja rahvusvaheliste kohustustega; rõhutab õigust õiglasele kohtumõistmisele, mida Bahrein on kohustunud järgima;

| 4. | kordab oma üleskutset vabastada viivitamata ja tingimusteta kõik rahumeelsed meeleavaldajad, poliitilised aktivistid, inimõiguste kaitsjad, arstid ja parameedikud, blogipidajad ja ajakirjanikud, eelkõige Bahreini inimõiguste keskuse esimees Abdulhadi al-Khawaja ning Bahreini õpetajate liidu esimees Mahdi Abu Dheeb, kes kõik on peetud kinni või kelle üle on mõistetud kohut selle eest, et nad kasutasid oma õigust sõna-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabadusele või täitsid oma tööalaseid kohustusi; |
| --- | --- |

4.

kordab oma üleskutset vabastada viivitamata ja tingimusteta kõik rahumeelsed meeleavaldajad, poliitilised aktivistid, inimõiguste kaitsjad, arstid ja parameedikud, blogipidajad ja ajakirjanikud, eelkõige Bahreini inimõiguste keskuse esimees Abdulhadi al-Khawaja ning Bahreini õpetajate liidu esimees Mahdi Abu Dheeb, kes kõik on peetud kinni või kelle üle on mõistetud kohut selle eest, et nad kasutasid oma õigust sõna-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabadusele või täitsid oma tööalaseid kohustusi;

| 5. | rõhutab, et meeleavaldajad väljendasid oma õiguspäraseid demokraatlikke püüdlusi, ning nõuab tungivalt, et Bahreini ametivõimud jõuaksid kaasavas ja konstruktiivses dialoogis leppimisprotsessini, mis on Bahreini mitmekesise ühiskonna demokraatliku stabiilsuse jaoks ülioluline, ning et iga kodaniku õigused tagataks võrdselt nii õigusaktides kui ka praktikas; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et meeleavaldajad väljendasid oma õiguspäraseid demokraatlikke püüdlusi, ning nõuab tungivalt, et Bahreini ametivõimud jõuaksid kaasavas ja konstruktiivses dialoogis leppimisprotsessini, mis on Bahreini mitmekesise ühiskonna demokraatliku stabiilsuse jaoks ülioluline, ning et iga kodaniku õigused tagataks võrdselt nii õigusaktides kui ka praktikas;

| 6. | nõuab tungivalt, et Bahreini ametivõimud viiksid läbi põhjalikud, erapooletud ja sõltumatud uurimised inimõiguste rikkumiste kohta, mille rahumeelsete meeleavaldajate ja kodanike demokraatia toetuseks toimunud meeleavalduste ajal ja nende järel panid toime politsei ja julgeolekujõud ja mis toimusid sõjaväe kohaloleku tõttu, et tagada vastutuse võtmine ja vältida vastutavate isikute karistamatust nende positsioonist või auastmest olenemata, ning võtaksid meetmeid edasiste inimõiguste rikkumiste ärahoidmiseks; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et Bahreini ametivõimud viiksid läbi põhjalikud, erapooletud ja sõltumatud uurimised inimõiguste rikkumiste kohta, mille rahumeelsete meeleavaldajate ja kodanike demokraatia toetuseks toimunud meeleavalduste ajal ja nende järel panid toime politsei ja julgeolekujõud ja mis toimusid sõjaväe kohaloleku tõttu, et tagada vastutuse võtmine ja vältida vastutavate isikute karistamatust nende positsioonist või auastmest olenemata, ning võtaksid meetmeid edasiste inimõiguste rikkumiste ärahoidmiseks;

| 7. | kutsub Bahreini valitsust üles võtma tagasi kõik süüdistused ja tühistama kõik riiklikes julgeoleku- või tsiviilkohtutes alates 2011. aasta veebruarist määratud karistused, mis põhinesid sellel, et oli kasutatud õigust sõna-, ühinemis- või rahumeelse kogunemise vabadusele, ning kõik vaid ülestunnistustel põhinevad karistused; |
| --- | --- |

7.

kutsub Bahreini valitsust üles võtma tagasi kõik süüdistused ja tühistama kõik riiklikes julgeoleku- või tsiviilkohtutes alates 2011. aasta veebruarist määratud karistused, mis põhinesid sellel, et oli kasutatud õigust sõna-, ühinemis- või rahumeelse kogunemise vabadusele, ning kõik vaid ülestunnistustel põhinevad karistused;

| 8. | kutsub Bahreini ametivõime üles tagama kõigile kriminaalkuritegudes süüdistatavatele viivitamatu ja täieliku juurdepääsu õigusnõustamisele, nagu näeb ette Bahreini ja rahvusvaheline õigus, sealhulgas seoses ülekuulamiste ja kohtuprotsessiks valmistumisega, uurima usaldusväärseid väiteid piinamise ja väärkohtlemise kohta ülekuulamistel ning võtma vastutusele kõik ametnikud, kes ei täida õiglase kohtumõistmise nõudeid; |
| --- | --- |

8.

kutsub Bahreini ametivõime üles tagama kõigile kriminaalkuritegudes süüdistatavatele viivitamatu ja täieliku juurdepääsu õigusnõustamisele, nagu näeb ette Bahreini ja rahvusvaheline õigus, sealhulgas seoses ülekuulamiste ja kohtuprotsessiks valmistumisega, uurima usaldusväärseid väiteid piinamise ja väärkohtlemise kohta ülekuulamistel ning võtma vastutusele kõik ametnikud, kes ei täida õiglase kohtumõistmise nõudeid;

| 9. | kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles nõudma, et Bahreini valitsus peaks kinni oma lubadustest austada inimõigusi, viia ellu vajalikud reformid, algatada sõltumatud inimõiguste rikkumise uurimised ja tagada, et vastutavad isikud võetakse vastutusele, ning tungivalt nõudma, et Bahreini valitsus võtaks tagasi kõik arstide ja meditsiinipersonali vastased süüdistused ja vabastaks kõik need, kes peeti kinni demokraatiat toetavatel meeleavaldustel osalemise eest; |
| --- | --- |

9.

kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles nõudma, et Bahreini valitsus peaks kinni oma lubadustest austada inimõigusi, viia ellu vajalikud reformid, algatada sõltumatud inimõiguste rikkumise uurimised ja tagada, et vastutavad isikud võetakse vastutusele, ning tungivalt nõudma, et Bahreini valitsus võtaks tagasi kõik arstide ja meditsiinipersonali vastased süüdistused ja vabastaks kõik need, kes peeti kinni demokraatiat toetavatel meeleavaldustel osalemise eest;

| 10. | kutsub Bahreini ametivõime üles taastama ja austama inimõigusi ja põhivabadusi, sealhulgas sõnavabadust nii internetis kui ka väljaspool seda, kogunemisvabadust, usuvabadust, naiste õigusi ja soolist võrdõiguslikkust, võitlema diskrimineerimise vastu ning viivitamata lõpetama kõik teabele ja kommunikatsioonitehnoloogiale juurdepääsu piirangud; kutsub Bahreini ametivõime üles kaotama kõik välismaiste ajakirjanike ja rahvusvaheliste inimõiguste organisatsioonide riiki sisenemise piirangud ning võimaldama järelevalvet inimõiguste rikkumiste väljakuulutatud sõltumatute uurimiste ja väljakuulutatud reformide rakendamise üle; |
| --- | --- |

10.

kutsub Bahreini ametivõime üles taastama ja austama inimõigusi ja põhivabadusi, sealhulgas sõnavabadust nii internetis kui ka väljaspool seda, kogunemisvabadust, usuvabadust, naiste õigusi ja soolist võrdõiguslikkust, võitlema diskrimineerimise vastu ning viivitamata lõpetama kõik teabele ja kommunikatsioonitehnoloogiale juurdepääsu piirangud; kutsub Bahreini ametivõime üles kaotama kõik välismaiste ajakirjanike ja rahvusvaheliste inimõiguste organisatsioonide riiki sisenemise piirangud ning võimaldama järelevalvet inimõiguste rikkumiste väljakuulutatud sõltumatute uurimiste ja väljakuulutatud reformide rakendamise üle;

| 11. | tunneb heameelt selle üle, et Bahreinis moodustatakse inimõiguste ja sotsiaalarengu ministeerium, ning kutsub seda ministeeriumi üles tegutsema vastavalt rahvusvahelistele inimõiguste normidele ja kohustustele; |
| --- | --- |

11.

tunneb heameelt selle üle, et Bahreinis moodustatakse inimõiguste ja sotsiaalarengu ministeerium, ning kutsub seda ministeeriumi üles tegutsema vastavalt rahvusvahelistele inimõiguste normidele ja kohustustele;

| 12. | nõuab tungivalt, et ametivõimud ja asjaomased Euroopa ettevõtted võtaksid vajalikud meetmed, et need vallandatud töötajad, kes veel ei ole tööle tagasi võetud, võetaks viivitamatult tagasi; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et ametivõimud ja asjaomased Euroopa ettevõtted võtaksid vajalikud meetmed, et need vallandatud töötajad, kes veel ei ole tööle tagasi võetud, võetaks viivitamatult tagasi;

| 13. | väljendab heameelt selle üle, et Ameerika Ühendriigid on peatanud kodanike vägivallaga mahasurumiseks ja inimõiguste rikkumiseks kasutatavate relvade ja muude vahendite eksportimise, ning kutsub liikmesriike samamoodi üles tagama, et nad peavad kinni Euroopa Ülemkogu ühisest seisukohast, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad; |
| --- | --- |

13.

väljendab heameelt selle üle, et Ameerika Ühendriigid on peatanud kodanike vägivallaga mahasurumiseks ja inimõiguste rikkumiseks kasutatavate relvade ja muude vahendite eksportimise, ning kutsub liikmesriike samamoodi üles tagama, et nad peavad kinni Euroopa Ülemkogu ühisest seisukohast, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad;

| 14. | kordab oma tugevat vastuseisu surmanuhtluse kasutamisele ja nõuab tungivalt, et Bahreini ametivõimud kuulutaksid viivitamata välja moratooriumi; |
| --- | --- |

14.

kordab oma tugevat vastuseisu surmanuhtluse kasutamisele ja nõuab tungivalt, et Bahreini ametivõimud kuulutaksid viivitamata välja moratooriumi;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Bahreini Kuningriigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Bahreini Kuningriigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0333.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0475.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0109.

---

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/115 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/115

---

Neljapäev, 15. märts 2012Euroopa ja Aafrika raadioastronoomia alaste partnerluste edendamise kaudu Aafrika teadusvõimekuse suurendamine

P7_TA(2012)0095

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta deklaratsioon Euroopa ja Aafrika raadioastronoomia alaste partnerluste edendamise kaudu Aafrika teadusvõimekuse suurendamise kohta

2013/C 251 E/22

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Aafrika ja ELi ühisstrateegiat, mille eesmärk on suurendada ELi ja Aafrika vahelist teadus- ja tehnoloogiaalast koostööd, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika ja ELi ühisstrateegiat, mille eesmärk on suurendada ELi ja Aafrika vahelist teadus- ja tehnoloogiaalast koostööd,

| — | võttes arvesse aastatuhande arengueesmärke, milles teadusel ja tehnoloogial on sotsiaalmajanduslikes muutustes oluline osa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aastatuhande arengueesmärke, milles teadusel ja tehnoloogial on sotsiaalmajanduslikes muutustes oluline osa,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 123, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 123,

| A. | mõistes, milline tähtsus on teadustöö infrastruktuuridel Aafrikaga tehtava koostöö edendamisel, inimressursi arengu edendamisel ja sotsiaalsete probleemide lahendamisel, nagu on märgitud juhtalgatuses „Innovatiivne liit” ja Euroopa 2020. aasta strateegias, |
| --- | --- |

A.

mõistes, milline tähtsus on teadustöö infrastruktuuridel Aafrikaga tehtava koostöö edendamisel, inimressursi arengu edendamisel ja sotsiaalsete probleemide lahendamisel, nagu on märgitud juhtalgatuses „Innovatiivne liit” ja Euroopa 2020. aasta strateegias,

| B. | tunnistades, et Aafrikal on raadioastronoomia uurimisel ainulaadne konkurentsieelis, mis väljendub selles, et Aafrikas asuvad arvukad raadioastronoomia projektid (PAPER, VLBI network, MeerKAT jm), |
| --- | --- |

B.

tunnistades, et Aafrikal on raadioastronoomia uurimisel ainulaadne konkurentsieelis, mis väljendub selles, et Aafrikas asuvad arvukad raadioastronoomia projektid (PAPER, VLBI network, MeerKAT jm),

| C. | tunnistades, et kui Euroopa Aafrika raadioastronoomiaprojektidest rohkem osa võtab, võib see Aafrika sotsiaalmajanduse kasvule jõudsalt kaasa aidata ja kummalegi maailmajaole turul uusi võimalusi anda, |
| --- | --- |

C.

tunnistades, et kui Euroopa Aafrika raadioastronoomiaprojektidest rohkem osa võtab, võib see Aafrika sotsiaalmajanduse kasvule jõudsalt kaasa aidata ja kummalegi maailmajaole turul uusi võimalusi anda,

| 1. | nõuab tungivalt, et komisjon, nõukogu ja liikmesriikide parlamendid






  a) | toetaksid teadustöö infrastruktuuridesse, eelkõige raadioastronoomiaprojektidesse tehtavate investeeringute suurendamise kaudu Aafrika teadusvõimekuse suurendamist, |
| --- | --- | --- |

1.

nõuab tungivalt, et komisjon, nõukogu ja liikmesriikide parlamendid

a)

toetaksid teadustöö infrastruktuuridesse, eelkõige raadioastronoomiaprojektidesse tehtavate investeeringute suurendamise kaudu Aafrika teadusvõimekuse suurendamist,

| b) | edendaksid tulevastes Aafrika ja ELi partnerlustes raadioastronoomiaalast teadustööd ning raadioastronoomia algatuste innovatsiooni- ning teadusuuringute potentsiaali, |
| --- | --- |

b)

edendaksid tulevastes Aafrika ja ELi partnerlustes raadioastronoomiaalast teadustööd ning raadioastronoomia algatuste innovatsiooni- ning teadusuuringute potentsiaali,

| c) | kasutaksid nende eesmärkide saavutamiseks ELi rahastamismehhanisme, sh raamprogramme ja arengukoostöö rahastamisvahendit; |
| --- | --- |

c)

kasutaksid nende eesmärkide saavutamiseks ELi rahastamismehhanisme, sh raamprogramme ja arengukoostöö rahastamisvahendit;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) komisjonile, nõukogule ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) komisjonile, nõukogule ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Allakirjutanute nimekiri on avaldatud 15. märtsi 2012. aasta protokolli lisas 1 (P7_PV(2012)03-15(ANN1)).

---

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/116 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/116

---

Neljapäev, 15. märts 2012Kaheksatunnise maksimaalse kestuse piirangu kehtestamine Euroopa Liidus tapamajja viidavate loomade veole

P7_TA(2012)0096

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta deklaratsioon kaheksatunnise maksimaalse kestuse piirangu kehtestamise kohta Euroopa Liidus tapamajja viidavate loomade veole

2013/C 251 E/23

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 13,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsiooni aastateks 2006–2010 koostatud loomade kaitset ja heaolu käsitleva ühenduse tegevuskava hindamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsiooni aastateks 2006–2010 koostatud loomade kaitset ja heaolu käsitleva ühenduse tegevuskava hindamise kohta (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 123, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 123,

| A. | arvestades, et nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2005 põhjendustes kinnitatakse küll, et „loomade, kaasa arvatud tapaloomade, pikki teekondi tuleb võimalikult piirata”, kuid määrusega võimaldatakse siiski veo väga pikk kestus nii vahemaa kui ka aja poolest, mis põhjustab loomadele tõsist kurnatust ja kannatusi ning isegi nende surma veo ajal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2005 põhjendustes kinnitatakse küll, et „loomade, kaasa arvatud tapaloomade, pikki teekondi tuleb võimalikult piirata”, kuid määrusega võimaldatakse siiski veo väga pikk kestus nii vahemaa kui ka aja poolest, mis põhjustab loomadele tõsist kurnatust ja kannatusi ning isegi nende surma veo ajal;

| 1. | märgib, et petitsiooni „8hours.eu” kaheksatunnise maksimaalse kestuse piirangu kehtestamiseks Euroopa Liidus tapamajja viidavate loomade veole toetab peaaegu miljon eurooplast; |
| --- | --- |

1.

märgib, et petitsiooni „8hours.eu” kaheksatunnise maksimaalse kestuse piirangu kehtestamiseks Euroopa Liidus tapamajja viidavate loomade veole toetab peaaegu miljon eurooplast;

| 2. | palub komisjonil ja nõukogul läbi vaadata määrus (EÜ) nr 1/2005, et kehtestada kaheksatunnine maksimaalse kestuse piirang Euroopa Liidus tapamajja viidavate loomade veole; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ja nõukogul läbi vaadata määrus (EÜ) nr 1/2005, et kehtestada kaheksatunnine maksimaalse kestuse piirang Euroopa Liidus tapamajja viidavate loomade veole;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (2) komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (2) komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT C 81 E, 15.3.2011, lk 25.

(2)  Allakirjutanute nimekiri on avaldatud 15. märtsi 2012. aasta protokolli lisas 2 (P7_PV(2012)03-15(ANN2)).

---

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/116 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/116

---

Neljapäev, 15. märts 2012Programmi „Male koolis” kasutuselevõtt Euroopa Liidu haridussüsteemides

P7_TA(2012)0097

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta deklaratsioon programmi „Male koolis” kasutuselevõtu kohta Euroopa Liidu haridussüsteemides

2013/C 251 E/24

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 6 ja 165, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 6 ja 165,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 123, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 123,

| A. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 6 kuulub sport valdkondade hulka, milles liit „on pädev võtma meetmeid liikmesriikide meetmete toetamiseks, koordineerimiseks või täiendamiseks”; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 6 kuulub sport valdkondade hulka, milles liit „on pädev võtma meetmeid liikmesriikide meetmete toetamiseks, koordineerimiseks või täiendamiseks”;

| B. | arvestades, et malemäng on kättesaadav kõigist sotsiaalsetest rühmadest lastele ning selle abil on võimalik edendada sotsiaalset ühtekuuluvust ja aidata kaasa selliste poliitiliste eesmärkide saavutamisele, nagu sotsiaalne integratsioon, võitlus diskrimineerimise vastu, kuritegevuse vähendamine ja isegi võitlus mitmesuguste sõltuvuste vastu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et malemäng on kättesaadav kõigist sotsiaalsetest rühmadest lastele ning selle abil on võimalik edendada sotsiaalset ühtekuuluvust ja aidata kaasa selliste poliitiliste eesmärkide saavutamisele, nagu sotsiaalne integratsioon, võitlus diskrimineerimise vastu, kuritegevuse vähendamine ja isegi võitlus mitmesuguste sõltuvuste vastu;

| C. | arvestades, et male abil on lapse vanusest olenemata võimalik arendada nii tema keskendumisvõimet, kannatlikkust ja püsivust kui ka loovust, intuitsiooni, mälu ning analüüsi- ja otsustusvõimet; arvestades, et lisaks õpitakse male abil, mida tähendab otsusekindlus, motivatsioon ja sportlaslikkus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et male abil on lapse vanusest olenemata võimalik arendada nii tema keskendumisvõimet, kannatlikkust ja püsivust kui ka loovust, intuitsiooni, mälu ning analüüsi- ja otsustusvõimet; arvestades, et lisaks õpitakse male abil, mida tähendab otsusekindlus, motivatsioon ja sportlaslikkus;

| 1. | palub komisjonil ja liikmesriikidel ergutada programmi „Male koolis” kasutuselevõttu liikmesriikide haridussüsteemides; |
| --- | --- |

1.

palub komisjonil ja liikmesriikidel ergutada programmi „Male koolis” kasutuselevõttu liikmesriikide haridussüsteemides;

| 2. | palub komisjoni pöörata tulevases sporti käsitlevas teatises vajalikku tähelepanu programmile „Male koolis” ja tagada programmile piisav rahastamine alates 2012. aastast; |
| --- | --- |

2.

palub komisjoni pöörata tulevases sporti käsitlevas teatises vajalikku tähelepanu programmile „Male koolis” ja tagada programmile piisav rahastamine alates 2012. aastast;

| 3. | palub komisjonil võtta arvesse kõiki uuringuid programmi mõju kohta laste arengule; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil võtta arvesse kõiki uuringuid programmi mõju kohta laste arengule;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Allakirjutanute nimekiri on avaldatud 15. märtsi 2012. aasta protokolli lisas 3 (P7_PV(2012)03-15(ANN3)).

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 13. märts 2012

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/118 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/118

---

Teisipäev, 13. märts 2012Krisztina Morvai puutumatuse äravõtmise taotlus

P7_TA(2012)0067

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2012. aasta otsus Krisztina Morvai puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2010/2285(IMM))

2013/C 251 E/25

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Krisztina Morvai puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 13. oktoobril 2010. aastal Budapesti (Ungari) Pesti ringkonnakohus (Pest Central District Court) seoses selles kohtus käimasoleva menetlusega ja millest anti teada täiskogu istungil 24. novembril 2010. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Krisztina Morvai puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 13. oktoobril 2010. aastal Budapesti (Ungari) Pesti ringkonnakohus (Pest Central District Court) seoses selles kohtus käimasoleva menetlusega ja millest anti teada täiskogu istungil 24. novembril 2010. aastal,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Krisztina Morvai ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Krisztina Morvai ära kuulanud,

| — | võttes arvesse kirjalikke esildisi, mille Pesti ringkonnakohus esitas 19. detsembril 2011. aastal vastusena õiguskomisjoni taotlusele anda vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 täiendavat teavet ja selgitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kirjalikke esildisi, mille Pesti ringkonnakohus esitas 19. detsembril 2011. aastal vastusena õiguskomisjoni taotlusele anda vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 täiendavat teavet ja selgitusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta ning 6. septembri 2011. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta ning 6. septembri 2011. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0050/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0050/2012),

| A. | arvestades, et Pesti ringkonnakohus on esitanud taotluse Euroopa Parlamendi liikme Krisztina Morvai puutumatuse äravõtmiseks seoses selles kohtus käimasoleva menetlusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Pesti ringkonnakohus on esitanud taotluse Euroopa Parlamendi liikme Krisztina Morvai puutumatuse äravõtmiseks seoses selles kohtus käimasoleva menetlusega;

| B. | arvestades, et kohtu taotlus puudutab avalikku laimamist käsitlevat kriminaalmenetlust seoses avaldustega, mida Krisztina Morvai tegi Ungaris ühe eraisiku kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kohtu taotlus puudutab avalikku laimamist käsitlevat kriminaalmenetlust seoses avaldustega, mida Krisztina Morvai tegi Ungaris ühe eraisiku kohta;

| C. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklile 8 ei või Euroopa Parlamendi liikmeid üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklile 8 ei või Euroopa Parlamendi liikmeid üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu;

| D. | arvestades, et kohtu poolt õiguskomisjonile esitatud kirjalikes esildistes toodud juhtumi asjaolud näitavad, et kõnealused avaldused tehti ajal, mil Krisztina Morvai ei olnud Euroopa Parlamendi liige; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kohtu poolt õiguskomisjonile esitatud kirjalikes esildistes toodud juhtumi asjaolud näitavad, et kõnealused avaldused tehti ajal, mil Krisztina Morvai ei olnud Euroopa Parlamendi liige;

| 1. | otsustab Krisztina Morvai puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Krisztina Morvai puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Ungari pädevale ametiasutusele ja Krisztina Morvaile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Ungari pädevale ametiasutusele ja Krisztina Morvaile.

---

(1)  Otsus kohtuasjas 101/63: Wagner vs. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 195; otsus kohtuasjas 149/85: Wybot vs. Faure jt, EKL 1986, lk 2391; otsus kohtuasjas T-345/05: Mote vs. parlament, EKL 2008, lk II-2849; otsus liidetud kohtuasjades C-200/07 ja C-201/07: Marra vs. De Gregorio ja Clemente, EKL 2008, lk I-7929; otsus kohtuasjas T-42/06: Gollnisch vs. parlament (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata); ja otsus kohtuasjas C-163/10: Patriciello (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata).

---

Kolmapäev, 14. märts 2012

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/120 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/120

---

Kolmapäev, 14. märts 2012Organiseeritud kuritegevust, korruptsiooni ja rahapesu käsitleva erikomisjoni volitused

P7_TA(2012)0078

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta otsus organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjoni moodustamise, volituste, liikmete arvu ja ametiaja kohta

2013/C 251 E/26

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse esimeeste konverentsi 16. veebruari 2012. aasta otsust teha ettepanek moodustada organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjon ning määrata kindlaks selle volitused ja liikmete arv, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimeeste konverentsi 16. veebruari 2012. aasta otsust teha ettepanek moodustada organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjon ning määrata kindlaks selle volitused ja liikmete arv,

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse kohta Euroopa Liidus (1), kus teatati erikomisjoni moodustamise kavatsusest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse kohta Euroopa Liidus (1), kus teatati erikomisjoni moodustamise kavatsusest,

| — | võttes arvesse oma 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi jõupingutuste kohta korruptsiooniga võitlemisel (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi jõupingutuste kohta korruptsiooniga võitlemisel (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 184, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 184,

| 1. | otsustab moodustada organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjoni, millel on järgmised volitused:






  a) | analüüsida ja hinnata organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ulatust ning mõju liidule ja selle liikmesriikidele ja teha ettepanekud sobivate meetmete kohta, mis võimaldaksid liidul nii rahvusvahelisel, Euroopa kui liikmesriikide tasandil neid ohte prognoosida ja neile vastu astuda; |
| --- | --- | --- |

1.

otsustab moodustada organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjoni, millel on järgmised volitused:

a)

analüüsida ja hinnata organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ulatust ning mõju liidule ja selle liikmesriikidele ja teha ettepanekud sobivate meetmete kohta, mis võimaldaksid liidul nii rahvusvahelisel, Euroopa kui liikmesriikide tasandil neid ohte prognoosida ja neile vastu astuda;

| b) | analüüsida ja hinnata organiseeritud kuritegevust, korruptsiooni ja rahapesu käsitlevate liidu õigusaktide rakendamist ning sellega seotud poliitikat, tagamaks, et liidu õigus ja poliitika põhineksid tõenditel ja parimatel võimalikel ohuhinnangutel, samuti jälgida nimetatud õigusaktide ja poliitika kooskõla põhiõigustega vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklitele 2 ja 6, eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas kehtestatud õigustega, samuti liidu välistegevuse põhimõtetega, eelkõige nendega, mis on toodud aluslepingu artiklis 21; |
| --- | --- |

b)

analüüsida ja hinnata organiseeritud kuritegevust, korruptsiooni ja rahapesu käsitlevate liidu õigusaktide rakendamist ning sellega seotud poliitikat, tagamaks, et liidu õigus ja poliitika põhineksid tõenditel ja parimatel võimalikel ohuhinnangutel, samuti jälgida nimetatud õigusaktide ja poliitika kooskõla põhiõigustega vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklitele 2 ja 6, eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas kehtestatud õigustega, samuti liidu välistegevuse põhimõtetega, eelkõige nendega, mis on toodud aluslepingu artiklis 21;

| c) | uurida ja kontrollida, kuidas on liidu siseasjade eest vastutavad ametid (nt Europol, COSI ja Eurojust) rakendanud oma rolli ja tegevust organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ning vastava julgeolekupoliitikaga seotud küsimustes; |
| --- | --- |

c)

uurida ja kontrollida, kuidas on liidu siseasjade eest vastutavad ametid (nt Europol, COSI ja Eurojust) rakendanud oma rolli ja tegevust organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ning vastava julgeolekupoliitikaga seotud küsimustes;

| d) | tegelda probleemidega, mida nimetatakse Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioonis organiseeritud kuritegevuse kohta Euroopa Liidus, eriti selle lõikes 15 (3), samuti 15. septembri 2011. aasta resolutsioonis ELi jõupingutuste kohta korruptsiooniga võitlemisel; |
| --- | --- |

d)

tegelda probleemidega, mida nimetatakse Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsioonis organiseeritud kuritegevuse kohta Euroopa Liidus, eriti selle lõikes 15 (3), samuti 15. septembri 2011. aasta resolutsioonis ELi jõupingutuste kohta korruptsiooniga võitlemisel;

| e) | luua sel eesmärgil vajalikud kontaktid, korraldada külaskäike ja kohtumisi Euroopa Liidu institutsioonidega ning rahvusvaheliste, Euroopa ja riikide institutsioonidega, liikmesriikide ning kolmandate riikide parlamentide ja valitsustega ning teadlaskonna, äriringkondade ja kodanikuühiskonna esindajatega, samuti rohujuure tasandil toimijate, kuriteoohvrite ühenduste ning kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastases võitluses osalevate ametiisikutega, nagu õiguskaitseametnikud ja kohtunikud, aga ka kodanikuühiskonna toimijatega, kes edendavad keerulistes valdkondades õiguspärasuse kultuuri; |
| --- | --- |

e)

luua sel eesmärgil vajalikud kontaktid, korraldada külaskäike ja kohtumisi Euroopa Liidu institutsioonidega ning rahvusvaheliste, Euroopa ja riikide institutsioonidega, liikmesriikide ning kolmandate riikide parlamentide ja valitsustega ning teadlaskonna, äriringkondade ja kodanikuühiskonna esindajatega, samuti rohujuure tasandil toimijate, kuriteoohvrite ühenduste ning kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastases võitluses osalevate ametiisikutega, nagu õiguskaitseametnikud ja kohtunikud, aga ka kodanikuühiskonna toimijatega, kes edendavad keerulistes valdkondades õiguspärasuse kultuuri;

| 2. | otsustab, et kuna ELi nimetatud valdkonna õigusaktide vastuvõtmise, järelevalve ja rakendamise eest vastutavate Euroopa Parlamendi alaliste komisjonide volitustesse muudatusi ei tehta, võib erikomisjon anda soovitusi vajalike meetmete ja algatuste kohta, tehes tihedat koostööd alaliste komisjonidega; |
| --- | --- |

2.

otsustab, et kuna ELi nimetatud valdkonna õigusaktide vastuvõtmise, järelevalve ja rakendamise eest vastutavate Euroopa Parlamendi alaliste komisjonide volitustesse muudatusi ei tehta, võib erikomisjon anda soovitusi vajalike meetmete ja algatuste kohta, tehes tihedat koostööd alaliste komisjonidega;

| 3. | otsustab määrata erikomisjoni suuruseks 45 liiget; |
| --- | --- |

3.

otsustab määrata erikomisjoni suuruseks 45 liiget;

| 4. | otsustab, et erikomisjoni ametiaeg on 12 kuud alates 1. aprillist 2012. aastast ja seda saab pikendada; otsustab, et erikomisjon esitab parlamendile vahearuande ja lõpparuande, mis sisaldavad soovitusi vajalike meetmete ja algatuste kohta. |
| --- | --- |

4.

otsustab, et erikomisjoni ametiaeg on 12 kuud alates 1. aprillist 2012. aastast ja seda saab pikendada; otsustab, et erikomisjon esitab parlamendile vahearuande ja lõpparuande, mis sisaldavad soovitusi vajalike meetmete ja algatuste kohta.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0459.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0388.

(3)  Nimetatud lõikes öeldakse järgmist: „15. kavatseb kolme kuu jooksul käesoleva resolutsiooni vastuvõtmisest moodustada erikomitee, mis tegeleb piiriüleselt tegutsevate kuritegelike organisatsioonide, sealhulgas maffia levikuga, ja määrata komitee üheks eesmärgiks selle nähtuse ulatuse ning negatiivse sotsiaalse ja majandusliku mõju uurimise ELis, käsitledes sealhulgas riigi vahendite väärkasutamist kuritegelike organisatsioonide ja maffia poolt ning nende imbumist avalikku sektorisse ja seaduslikku majandus- ja finantssüsteemi, ning seada teiseks eesmärgiks teha kindlaks õiguslikud meetmed, mille abil võidelda selle vaieldamatu ja tuntava ohu vastu ELile ja selle kodanikele; palub seepärast esimeeste konverentsil esitada ettepanek vastavalt kodukorra artiklile 184”.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 13. märts 2012

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/122 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/122

---

Teisipäev, 13. märts 2012ELi ning Islandi ja Norra vaheline kokkulepe, millega kohaldatakse konventsiooni vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades teatavaid sätteid ***

P7_TA(2012)0066

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega sõlmitakse Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel kokkulepe, mis käsitleb 29. mai 2000. aasta konventsiooni Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades ja selle 2001. aasta protokolli teatavate sätete kohaldamist (05306/2010 – C7-0030/2010 – 2009/0189(NLE))

2013/C 251 E/27

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05306/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05306/2010),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Islandi Vabariigi ning Norra Kuningriigi vahelist kokkuleppe eelnõu, mis käsitleb 29. mai 2000. aasta konventsiooni Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades ja selle 2001. aasta protokolli teatavate sätete kohaldamist (14938/2003), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Islandi Vabariigi ning Norra Kuningriigi vahelist kokkuleppe eelnõu, mis käsitleb 29. mai 2000. aasta konventsiooni Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades ja selle 2001. aasta protokolli teatavate sätete kohaldamist (14938/2003),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõike 1 punktile d ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0030/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõike 1 punktile d ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0030/2010),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A7-0020/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A7-0020/2012),

| 1. | annab nõusoleku kokkuleppe sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku kokkuleppe sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide, Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide, Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi valitsustele ja parlamentidele.

---

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/123 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/123

---

Teisipäev, 13. märts 2012Pärimine ning Euroopa pärimistunnistus ***I

P7_TA(2012)0068

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb kohtualluvust, kohaldatavat õigust ning otsuste ja ametlike dokumentide tunnustamist ja täitmist pärimisasjades ning Euroopa pärimistunnistuse loomist (COM(2009)0154 – C7-0236/2009 – 2009/0157(COD))

2013/C 251 E/28

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2009)0154), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2009)0154),

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artikli 61 punkti c ja artikli 67 lõike 5 teist taanet, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0236/2009), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artikli 61 punkti c ja artikli 67 lõike 5 teist taanet, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0236/2009),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (COM(2009)0665),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 81 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 81 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. juuli 2010. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. juuli 2010. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0045/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0045/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 44, 11.2.2011, lk 148.

---

Teisipäev, 13. märts 2012P7_TC1-COD(2009)0157

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. märtsil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, mis käsitleb kohtualluvust, kohaldatavat õigust ning otsuste tunnustamist ja täitmist ja ametlike dokumentide vastuvõtmist ja täitmist pärimisasjades ning Euroopa pärimistunnistuse loomist

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 650/2012) lõplikule kujule).

---

Kolmapäev, 14. märts 2012

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/124 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/124

---

Kolmapäev, 14. märts 2012Euroopa Kalandusfond ***I

P7_TA(2012)0074

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist (COM(2011)0484 – C7-0219/2011 – 2011/0212(COD))

2013/C 251 E/29

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0484), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0484),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0219/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0219/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. oktoobri 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. oktoobri 2011. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 3. veebruari 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 3. veebruari 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0447/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0447/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 24, 28.1.2012, lk 84.

---

Kolmapäev, 14. märts 2012P7_TC1-COD(2011)0212

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. märtsil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 387/2012) lõplikule kujule).

---

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/125 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/125

---

Kolmapäev, 14. märts 2012Kõrgekvaliteedilise veiseliha autonoomne imporditariifikvoot ***I

P7_TA(2012)0075

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 617/2009, millega avatakse kõrgekvaliteedilise veiseliha autonoomne imporditariifikvoot (COM(2011)0384 – C7-0170/2011 – 2011/0169(COD))

2013/C 251 E/30

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0384), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0384),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0170/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0170/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 13. veebruari 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 13. veebruari 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A7-0025/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A7-0025/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

Kolmapäev, 14. märts 2012P7_TC1-COD(2011)0169

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. märtsil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 617/2009, millega avatakse kõrgekvaliteedilise veiseliha autonoomne imporditariifikvoot

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 464/2012) lõplikule kujule).

---

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/126 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/126

---

Kolmapäev, 14. märts 2012Ühine kaubanduspoliitika ***I

P7_TA(2012)0076

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse teatavaid ühist kaubanduspoliitikat käsitlevaid määrusi seoses teatavate meetmete vastuvõtmismenetlustega (COM(2011)0082 – C7-0069/2011 – 2011/0039(COD))

2013/C 251 E/31

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0082), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0082),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0069/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0069/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0028/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0028/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

Kolmapäev, 14. märts 2012P7_TC1-COD(2011)0039

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. märtsil 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse teatavaid ühist kaubanduspoliitikat käsitlevaid määrusi seoses teatavate meetmete vastuvõtmismenetlustega

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

olles toiminud seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Mitmes ühise kaubanduspoliitika põhimääruses on sätestatud, et ühist kaubanduspoliitikat rakendavad õigusaktid peab vastu võtma nõukogu vastavalt mitmesugustes õigusaktides sätestatud menetlustele või komisjon vastavalt konkreetsetele menetlustele ning nõukogu poolt kontrollituna. Selliste menetluste suhtes ei kohaldata nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsust 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (2). |
| --- | --- |

(1)

Mitmes ühise kaubanduspoliitika põhimääruses on sätestatud, et ühist kaubanduspoliitikat rakendavad õigusaktid peab vastu võtma nõukogu vastavalt mitmesugustes õigusaktides sätestatud menetlustele või komisjon vastavalt konkreetsetele menetlustele ning nõukogu poolt kontrollituna. Selliste menetluste suhtes ei kohaldata nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsust 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (2).

| (2) | On asjakohane muuta neid alusmäärusi, et tagada järjepidevus Lissaboni lepingu sätetega. Seda tuleks teha, andes vajaduse korral delegeeritud volitused komisjonile ning kohaldades Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruses (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbi viidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (3) sätestatud teatavaid menetlusi. |
| --- | --- |

(2)

On asjakohane muuta neid alusmäärusi, et tagada järjepidevus Lissaboni lepingu sätetega. Seda tuleks teha, andes vajaduse korral delegeeritud volitused komisjonile ning kohaldades Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruses (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbi viidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (3) sätestatud teatavaid menetlusi.

| (3) | Seepärast tuleks vastavalt muuta järgmisi määrusi:






  — | nõukogu 19. detsembri 1972. aasta määrus (EMÜ) nr 2841/72 Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelises lepingus sätestatud kaitsemeetmete kohta (4), |
| --- | --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks vastavalt muuta järgmisi määrusi:

—

nõukogu 19. detsembri 1972. aasta määrus (EMÜ) nr 2841/72 Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelises lepingus sätestatud kaitsemeetmete kohta (4),

| — | nõukogu 19. detsembri 1972. aasta määrus (EMÜ) nr 2843/72 Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahelises lepingus sätestatud kaitsemeetme kohta (5), |
| --- | --- |

—

nõukogu 19. detsembri 1972. aasta määrus (EMÜ) nr 2843/72 Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahelises lepingus sätestatud kaitsemeetme kohta (5),

| — | nõukogu 25. juuni 1973. aasta määrus (EMÜ) nr 1692/73 Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelises lepingus ettenähtud kaitsemeetmete kohta (6), |
| --- | --- |

—

nõukogu 25. juuni 1973. aasta määrus (EMÜ) nr 1692/73 Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelises lepingus ettenähtud kaitsemeetmete kohta (6),

| — | nõukogu 6. detsembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 3448/93, millega nähakse ette põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord (7)
  , [ME 1] |
| --- | --- |

—

nõukogu 6. detsembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 3448/93, millega nähakse ette põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord (7)
  , [ME 1]

| — | nõukogu 22. detsembri 1994. aasta määrus (EÜ) nr 3286/94, millega kehtestatakse ühenduse meetmed ühise kaubanduspoliitika vallas, et tagada rahvusvahelistest kaubanduseeskirjadest, eeskätt Maailma Kaubandusorganisatsiooni egiidi all kehtestatud eeskirjadest tulenevate ühenduse õiguste kasutamine (8), |
| --- | --- |

—

nõukogu 22. detsembri 1994. aasta määrus (EÜ) nr 3286/94, millega kehtestatakse ühenduse meetmed ühise kaubanduspoliitika vallas, et tagada rahvusvahelistest kaubanduseeskirjadest, eeskätt Maailma Kaubandusorganisatsiooni egiidi all kehtestatud eeskirjadest tulenevate ühenduse õiguste kasutamine (8),

| — | nõukogu 29. jaanuari 1996. aasta määrus (EÜ) nr 385/96 kaitse kohta kahjustava hinnakujunduse eest laevaehituses (9), |
| --- | --- |

—

nõukogu 29. jaanuari 1996. aasta määrus (EÜ) nr 385/96 kaitse kohta kahjustava hinnakujunduse eest laevaehituses (9),

| — | nõukogu 22. novembri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2271/96, mis käsitleb kaitset kolmanda riigi vastuvõetud õigusaktide eksterritoriaalse kohaldamise mõju ja nendel õigusaktidel põhinevate või neist tulenevate meetmete eest (10), |
| --- | --- |

—

nõukogu 22. novembri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2271/96, mis käsitleb kaitset kolmanda riigi vastuvõetud õigusaktide eksterritoriaalse kohaldamise mõju ja nendel õigusaktidel põhinevate või neist tulenevate meetmete eest (10),

| — | nõukogu 23. juuli 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1515/2001 meetmete kohta, mida ühendus võib võtta pärast WTO vaidluste lahendamise organi aruannet dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete kohta (11), |
| --- | --- |

—

nõukogu 23. juuli 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1515/2001 meetmete kohta, mida ühendus võib võtta pärast WTO vaidluste lahendamise organi aruannet dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete kohta (11),

| — | nõukogu 19. novembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2248/2001, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra kohta (12), |
| --- | --- |

—

nõukogu 19. novembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2248/2001, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra kohta (12),

| — | nõukogu 21. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 153/2002, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra kohta (13), |
| --- | --- |

—

nõukogu 21. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 153/2002, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra kohta (13),

| — | nõukogu 3. märtsi 2003. aasta määrus (EÜ) nr 427/2003 üleminekuaja tootepõhise kaitsemehhanismi kohta seoses Hiina Rahvavabariigist pärineva impordiga ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 519/94 teatavatest kolmandatest riikidest pärineva impordi ühiseeskirjade kohta (14), |
| --- | --- |

—

nõukogu 3. märtsi 2003. aasta määrus (EÜ) nr 427/2003 üleminekuaja tootepõhise kaitsemehhanismi kohta seoses Hiina Rahvavabariigist pärineva impordiga ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 519/94 teatavatest kolmandatest riikidest pärineva impordi ühiseeskirjade kohta (14),

| — | nõukogu 6. märtsi 2003. aasta määrus (EÜ) nr 452/2003 meetmete kohta, mida ühendus võib kohaldada seoses dumpinguvastaste või subsiidiumidevastaste meetmete ja kaitsemeetmete ühismõjuga (15), |
| --- | --- |

—

nõukogu 6. märtsi 2003. aasta määrus (EÜ) nr 452/2003 meetmete kohta, mida ühendus võib kohaldada seoses dumpinguvastaste või subsiidiumidevastaste meetmete ja kaitsemeetmete ühismõjuga (15),

| — | nõukogu 25. aprilli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 673/2005, millega kehtestatakse täiendavad tollimaksud teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele (16), |
| --- | --- |

—

nõukogu 25. aprilli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 673/2005, millega kehtestatakse täiendavad tollimaksud teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele (16),

| — | nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks (17)
  , [ME 2] |
| --- | --- |

—

nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks (17)
  , [ME 2]

| — | Nõukogu 23. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1616/2006, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Albaania Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning Euroopa Ühenduse ja Albaania Vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra kohta (18), |
| --- | --- |

—

Nõukogu 23. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1616/2006, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Albaania Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning Euroopa Ühenduse ja Albaania Vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra kohta (18),

| — | Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1528/2007, millega teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodete suhtes kohaldatakse korda, mis on sätestatud lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus (19), |
| --- | --- |

—

Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1528/2007, millega teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodete suhtes kohaldatakse korda, mis on sätestatud lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus (19),

| — | nõukogu 19. novembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 140/2008, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra kohta (20), |
| --- | --- |

—

nõukogu 19. novembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 140/2008, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra kohta (20),

| — | nõukogu 21. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 55/2008, millega kehtestatakse ühepoolsed kaubandussoodustused Moldova Vabariigi suhtes ning muudetakse määrust (EÜ) nr 980/2005 ja komisjoni otsust 2005/924/EÜ (21), |
| --- | --- |

—

nõukogu 21. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 55/2008, millega kehtestatakse ühepoolsed kaubandussoodustused Moldova Vabariigi suhtes ning muudetakse määrust (EÜ) nr 980/2005 ja komisjoni otsust 2005/924/EÜ (21),

| — | nõukogu 16. juuni 2008. aasta määrus (EÜ) nr 594/2008, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu teatava rakenduskorra kohta (22), |
| --- | --- |

—

nõukogu 16. juuni 2008. aasta määrus (EÜ) nr 594/2008, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu teatava rakenduskorra kohta (22),

| — | nõukogu 22. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 732/2008 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta ajavahemikus alates 1. jaanuarist 2009 ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 552/97, (EÜ) nr 1933/2006 ja komisjoni määrusi (EÜ) nr 1100/2006 ja (EÜ) nr 964/2007 (23), |
| --- | --- |

—

nõukogu 22. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 732/2008 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta ajavahemikus alates 1. jaanuarist 2009 ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 552/97, (EÜ) nr 1933/2006 ja komisjoni määrusi (EÜ) nr 1100/2006 ja (EÜ) nr 964/2007 (23),

| — | nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (24), |
| --- | --- |

—

nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (24),

| — | nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (25), |
| --- | --- |

—

nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (25),

| — | nõukogu 7. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 625/2009 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (26), |
| --- | --- |

—

nõukogu 7. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 625/2009 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (26),

| — | nõukogu 19. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1061/2009, millega kehtestatakse ühised ekspordieeskirjad (27), |
| --- | --- |

—

nõukogu 19. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1061/2009, millega kehtestatakse ühised ekspordieeskirjad (27),

| — | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1215/2009, 30. november 2009, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes (28),
  [ME 3] |
| --- | --- |

—

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1215/2009, 30. november 2009, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes (28),
  [ME 3]

| — | nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (29). |
| --- | --- |

—

nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (29).

| (4) | Õiguskindluse tagamiseks on vaja, et käesolev määrus ei mõjutaks meetmete vastuvõtu menetlusi, mis on alustatud, kuid mis ei ole enne käesoleva määruse jõustumist lõpule jõudnud, |
| --- | --- |

(4)

Õiguskindluse tagamiseks on vaja, et käesolev määrus ei mõjutaks meetmete vastuvõtu menetlusi, mis on alustatud, kuid mis ei ole enne käesoleva määruse jõustumist lõpule jõudnud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas loetletud määrusi kohandatakse käesoleva määruse lisas näidatud viisil, et viia need vastavusse ELi toimimise lepingu artikliga 290 või määruse (EL) nr 182/2011 asjakohaste sätetega.

Artikkel 2

Viiteid lisas käsitletud õigusaktide sätetele käsitatakse viidetena nendele nii, nagu need on käesoleva määrusega kohandatud.

Viiteid komiteede endistele nimetustele käsitatakse viidetena uutele nimetustele, nagu need on käesolevas määruses sätestatud.

Kõikides lisas loetletud määrustes käsitatakse mõisteid „Euroopa Ühendus”, „ühendus”, „Euroopa ühendused” või „ühendused” tähenduses „Euroopa Liit” või „liit”; sõna „ühisturg” tähenduses „siseturg”; sõnu „artiklis 113 sätestatud komitee”, „artiklis 133 sätestatud komitee”, „artiklis 113 osutatud komitee” ja „artiklis 133 osutatud komitee” tähenduses „artiklis 207 sätestatud komitee”; sõnu „aluslepingu artikkel 113” või „aluslepingu artikkel 133” tähenduses „ELi toimimise lepingu artikkel 207” [ME 4]

Artikkel 3

Käesolev määrus ei mõjuta lisas loetletud määrustes ette nähtud meetmete vastuvõtmiseks algatatud menetlusi käesoleva määruse jõustumisel või enne seda, kui:

| a) | komisjon on vastu võtnud õigusakti või |
| --- | --- |

a)

komisjon on vastu võtnud õigusakti või

| b) | ühe määruse nõuete kohaselt on vaja pidada konsultatsioon ja sellised konsultatsioonid on algatatud või |
| --- | --- |

b)

ühe määruse nõuete kohaselt on vaja pidada konsultatsioon ja sellised konsultatsioonid on algatatud või

| c) | ühe määruse nõuete kohaselt on vaja esitada ettepanek ning komisjon on sellise ettepaneku vastu võtnud. |
| --- | --- |

c)

ühe määruse nõuete kohaselt on vaja esitada ettepanek ning komisjon on sellise ettepaneku vastu võtnud.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kolmekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta seisukoht.

1

(2)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

2

(3)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

3

(4)  EÜT L 300, 31.12.1972, lk 284.

4

(5)  EÜT L 301, 31.12.1972, lk 162.

5

(6)  EÜT L 171, 27.6.1973, lk 103.

6

(7)  

  EÜT L 318, 20.12.1993, lk 18

  .

7

EÜT L 318, 20.12.1993, lk 18

(8)  EÜT L 349, 31.12.1994, lk 71.

8

(9)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 21.

9

(10)  EÜT L 309, 29.11.1996, lk 1.

10

(11)  EÜT L 201, 26.7.2001, lk 10.

11

(12)  EÜT L 304, 21.11.2001, lk 1.

12

(13)  EÜT L 25, 29.1.2002, lk 16.

13

(14)  ELT L 65, 8.3.2003, lk 1.

14

(15)  ELT L 69, 13.3.2003, lk 8.

15

(16)  ELT L 110, 30.4.2005, lk 1.

16

(17)  

  ELT L 200, 30.7.2005, lk 1

  .

17

ELT L 200, 30.7.2005, lk 1

(18)  ELT L 300, 31.10.2006, lk 1.

18

(19)  ELT L 348, 31.12.2007, lk 1.

19

(20)  ELT L 43, 19.2.2008, lk 1.

20

(21)  ELT L 20, 24.1.2008, lk 1.

21

(22)  ELT L 169, 30.6.2008, lk 1.

22

(23)  ELT L 211, 6.8.2008, lk 1.

23

(24)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

24

(25)  ELT L 84, 31.3.2009, lk 1.

25

(26)  ELT L 185, 17.7.2009, lk 1.

26

(27)  ELT L 291, 7.11.2009, lk 1.

27

(28)  
  ELT L 328, 15.12.2009, lk 1
  .

28

ELT L 328, 15.12.2009, lk 1

(29)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

29

Kolmapäev, 14. märts 2012LISA

Määruste loetelu, mis kuuluvad ühise kaubanduspoliitika valdkonda ning mida on kohandatud vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbi viidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) vastavatele sätetele (1).

1.   NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) NR 2841/72, 19. DETSEMBER 1972, EUROOPA MAJANDUSÜHENDUSE JA ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI VAHELISES LEPINGUS SÄTESTATUD KAITSEMEETMETE KOHTA
   (2)

Seoses määrusega (EMÜ) nr 2841/72 tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu vajalikke meetmeid kõnealuse määruse rakendamiseks vastavalt määrusele (EL) nr 182/2011.

Seepärast muudetakse määrust (EMÜ) nr 2841/72 järgmiselt:

| -1. | Lisatakse järgmine põhjendus 3a:

  „
  Selleks et tagada ajutiste ja lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmise ühetaolised tingimused rakendamaks kahepoolse lepingu kaitseklausleid, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (3).



  [ME 5] |
| --- | --- |

-1.

„
  Selleks et tagada ajutiste ja lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmise ühetaolised tingimused rakendamaks kahepoolse lepingu kaitseklausleid, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (3).

[ME 5]

| -1a. | Lisatakse järgmine põhjendus 3b;

  „
  Ajutiste meetmete vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleks komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.
  ”

  [ME 6] |
| --- | --- |

-1a.

„
  Ajutiste meetmete vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleks komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.
  ”

[ME 6]

| 1. | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Komisjon võib otsustada pöörduda Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga (edaspidi „leping”) loodud ühiskomitee poole eesmärgiga võtta lepingu artiklites 22, 24, 24a ja 26 sätestatud meetmeid. Vajaduse korral võtab komisjon need meetmed vastu käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 sätestatud korras.” |
| --- | --- |

1.

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Komisjon võib otsustada pöörduda Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga (edaspidi „leping”) loodud ühiskomitee poole eesmärgiga võtta lepingu artiklites 22, 24, 24a ja 26 sätestatud meetmeid. Vajaduse korral võtab komisjon need meetmed vastu käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 sätestatud korras.”

| 2. | Artikli 2 lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:
  „Vajaduse korral võtab komisjon vastu kaitsemeetmed kooskõlas artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 2 lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:

„Vajaduse korral võtab komisjon vastu kaitsemeetmed kooskõlas artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 3. | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  1.   Kui lepingu artiklites 24, 24a ja 26 nimetatud olukorras nõuavad erandlikud asjaolud viivitamatut tegutsemist või kui ekspordiabi avaldab kaubandusele otsest ja vahetut mõju, võib komisjon artikli 7 lõikes 2 sätestatud korras

  lõikes 1a osutatud nõuandemenetluses
  vastu võtta lepingu artikli 27 lõike 3 punktis e ettenähtud ettevaatusabinõud. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 7 lõiget 3. [ME 7]

  2.   Kui liikmesriik on taotlenud komisjoni sekkumist, teeb viimane otsuse maksimaalselt viie tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist.” |
| --- | --- |

3.

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

1.   Kui lepingu artiklites 24, 24a ja 26 nimetatud olukorras nõuavad erandlikud asjaolud viivitamatut tegutsemist või kui ekspordiabi avaldab kaubandusele otsest ja vahetut mõju, võib komisjon artikli 7 lõikes 2 sätestatud korras

  lõikes 1a osutatud nõuandemenetluses
  vastu võtta lepingu artikli 27 lõike 3 punktis e ettenähtud ettevaatusabinõud. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 7 lõiget 3. [ME 7]

2.   Kui liikmesriik on taotlenud komisjoni sekkumist, teeb viimane otsuse maksimaalselt viie tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist.”

| 3a. | Artikkel 5 jäetakse välja. [ME 8] |
| --- | --- |

3a.

| 4. | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 7
  1.   Komisjoni abistab vastavalt nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 (impordi ühiste eeskirjade kohta) (4) artikli 4 lõikele 1 asutatud kaitsemeetmete komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.


  1a.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. [ME 9]

  2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel, kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011]

  182/2011

  artiklit [8]

  artiklit 8
  koostoimes selle artikliga [5]

  artikliga 4
  . [ME 10]



  3a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb. [ME 11] |
| --- | --- |

4.

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 7

1.   Komisjoni abistab vastavalt nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 (impordi ühiste eeskirjade kohta) (4) artikli 4 lõikele 1 asutatud kaitsemeetmete komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

1a.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. [ME 9]

2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel, kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011]

  182/2011

  artiklit [8]

  artiklit 8
  koostoimes selle artikliga [5]

  artikliga 4
  . [ME 10]

3a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb. [ME 11]

| 4a. | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 7a



  1.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile kaks korda aastas aruande lepingu kohaldamise ja rakendamise kohta. Aruanne sisaldab teavet lepingu rakendamise ning lepingust tulenevate kohustuste, sealhulgas kaubandustõkkeid puudutavate kohustuste täitmise järelevalve eest vastutavate eri organite tegevuse kohta.




  2.
     
  Aruandes esitatakse ka kokkuvõtlik statistika ja ülevaade kaubanduse arengu kohta Šveitsi Föderatsiooniga.




  3.
     
  Aruanne sisaldab teavet käesoleva määruse rakendamise kohta.




  4.
     
  Euroopa Parlament võib ühe kuu jooksul alates komisjoni aruande esitamisest kutsuda komisjoni oma vastutava parlamendikomisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks lepingu täitmisega seotud küsimusi.




  5.
     
  Hiljemalt kuus kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile avalikustab komisjon aruande.
  ”

  [ME 12] |
| --- | --- |

4a.

„Artikkel 7a

1.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile kaks korda aastas aruande lepingu kohaldamise ja rakendamise kohta. Aruanne sisaldab teavet lepingu rakendamise ning lepingust tulenevate kohustuste, sealhulgas kaubandustõkkeid puudutavate kohustuste täitmise järelevalve eest vastutavate eri organite tegevuse kohta.

2.
     
  Aruandes esitatakse ka kokkuvõtlik statistika ja ülevaade kaubanduse arengu kohta Šveitsi Föderatsiooniga.

3.
     
  Aruanne sisaldab teavet käesoleva määruse rakendamise kohta.

4.
     
  Euroopa Parlament võib ühe kuu jooksul alates komisjoni aruande esitamisest kutsuda komisjoni oma vastutava parlamendikomisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks lepingu täitmisega seotud küsimusi.

5.
     
  Hiljemalt kuus kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile avalikustab komisjon aruande.
  ”

[ME 12]

2.   NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) NR 2843/72, 19. DETSEMBER 1972, EUROOPA MAJANDUSÜHENDUSE JA ISLANDI VABARIIGI VAHELISES LEPINGUS SÄTESTATUD KAITSEMEETME KOHTA
   (5)

Seoses määrusega (EMÜ) nr 2843/72 tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu vajalikke meetmeid kõnealuse määruse rakendamiseks vastavalt määrusele (EL) nr 182/2011.

Seepärast muudetakse määrust (EMÜ) nr 2843/72 järgmiselt:

| -1. | Lisatakse järgmine põhjendus 3a:

  „
  Selleks et tagada ajutiste ja lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmise ühetaolised tingimused rakendamaks kahepoolse lepingu kaitseklausleid, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (6);



  [ME 13] |
| --- | --- |

-1.

„
  Selleks et tagada ajutiste ja lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmise ühetaolised tingimused rakendamaks kahepoolse lepingu kaitseklausleid, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (6);

[ME 13]

| -1a. | Lisatakse järgmine põhjendus 3b:

  „
  Ajutiste meetmete vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid;
  ”

  [ME 14] |
| --- | --- |

-1a.

„
  Ajutiste meetmete vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid;
  ”

[ME 14]

| 1. | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Komisjon võib otsustada pöörduda Euroopa Majandusühenduse ja Iiri Vabariigi vahelise lepinguga (edaspidi „leping”) loodud ühiskomitee poole eesmärgiga võtta lepingu artiklites 23, 25, 25a ja 27 sätestatud meetmeid. Vajaduse korral võtab komisjon need meetmed vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.” |
| --- | --- |

1.

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Komisjon võib otsustada pöörduda Euroopa Majandusühenduse ja Iiri Vabariigi vahelise lepinguga (edaspidi „leping”) loodud ühiskomitee poole eesmärgiga võtta lepingu artiklites 23, 25, 25a ja 27 sätestatud meetmeid. Vajaduse korral võtab komisjon need meetmed vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.”

| 2. | Artikli 2 lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:
  „Vajaduse korral võtab komisjon kaitsemeetmed vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 2 lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:

„Vajaduse korral võtab komisjon kaitsemeetmed vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.”

| 3. | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  1.   Kui lepingu artiklites 25, 25a ja 27 nimetatud olukorras nõuavad erandlikud asjaolud viivitamatut tegutsemist või kui ekspordiabi avaldab kaubandusele otsest ja vahetut mõju, võib komisjon kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 sätestatud korras

  lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega
  vastu võtta lepingu artikli 28 lõike 3 punktis e ettenähtud ettevaatusabinõud. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 7 lõiget 3. [ME 15]

  2.   Kui liikmesriik on taotlenud komisjoni sekkumist, teeb viimane otsuse maksimaalselt viie tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist.” |
| --- | --- |

3.

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

1.   Kui lepingu artiklites 25, 25a ja 27 nimetatud olukorras nõuavad erandlikud asjaolud viivitamatut tegutsemist või kui ekspordiabi avaldab kaubandusele otsest ja vahetut mõju, võib komisjon kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 sätestatud korras

  lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega
  vastu võtta lepingu artikli 28 lõike 3 punktis e ettenähtud ettevaatusabinõud. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 7 lõiget 3. [ME 15]

2.   Kui liikmesriik on taotlenud komisjoni sekkumist, teeb viimane otsuse maksimaalselt viie tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist.”

| 3a. | Artikkel 5 jäetakse välja. [ME 16] |
| --- | --- |

3a.

| 4. | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 7
  1.   Komisjoni abistab vastavalt nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 (impordi ühiste eeskirjade kohta) (7) artikli 4 lõikele 1 asutatud kaitsemeetmete komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.


  1a.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. [ME 17]

  2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  3.   Kui on viidautd käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [8]

  182/2011 artiklit 8
  koostoimes selle artikliga [5]

  artikliga 4
  .[ME 18]



  3a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb. [ME 19] |
| --- | --- |

4.

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 7

1.   Komisjoni abistab vastavalt nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 (impordi ühiste eeskirjade kohta) (7) artikli 4 lõikele 1 asutatud kaitsemeetmete komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

1a.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. [ME 17]

2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3.   Kui on viidautd käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [8]

  182/2011 artiklit 8
  koostoimes selle artikliga [5]

  artikliga 4
  .[ME 18]

3a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb. [ME 19]

| 4a. | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 7a



  1.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile kaks korda aastas aruande lepingu kohaldamise ja rakendamise kohta. Aruanne sisaldab teavet lepingu rakendamise ning lepingust tulenevate kohustuste, sealhulgas kaubandustõkkeid puudutavate kohustuste täitmise järelevalve eest vastutavate eri organite tegevuse kohta.




  2.
     
  Aruandes esitatakse ka kokkuvõtlik statistika ja ülevaade kaubanduse arengu kohta Islandi Vabariigiga.




  3.
     
  Aruanne sisaldab teavet käesoleva määruse rakendamise kohta.




  4.
     
  Euroopa Parlament võib ühe kuu jooksul alates komisjoni aruande esitamisest kutsuda komisjoni oma vastutava parlamendikomisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks lepingu rakendamisega seotud küsimusi.




  5.
     
  Hiljemalt kuus kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile avalikustab komisjon aruande.
  ”

  [ME 20] |
| --- | --- |

4a.

„Artikkel 7a

1.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile kaks korda aastas aruande lepingu kohaldamise ja rakendamise kohta. Aruanne sisaldab teavet lepingu rakendamise ning lepingust tulenevate kohustuste, sealhulgas kaubandustõkkeid puudutavate kohustuste täitmise järelevalve eest vastutavate eri organite tegevuse kohta.

2.
     
  Aruandes esitatakse ka kokkuvõtlik statistika ja ülevaade kaubanduse arengu kohta Islandi Vabariigiga.

3.
     
  Aruanne sisaldab teavet käesoleva määruse rakendamise kohta.

4.
     
  Euroopa Parlament võib ühe kuu jooksul alates komisjoni aruande esitamisest kutsuda komisjoni oma vastutava parlamendikomisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks lepingu rakendamisega seotud küsimusi.

5.
     
  Hiljemalt kuus kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile avalikustab komisjon aruande.
  ”

[ME 20]

3.   NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) NR 1692/73, 25. JUUNI 1973, EUROOPA MAJANDUSÜHENDUSE JA NORRA KUNINGRIIGI VAHELISES LEPINGUS ETTENÄHTUD KAITSEMEETMETE KOHTA
   (8)

Seoses määrusega (EMÜ) nr 1692/73 tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu vajalikke meetmeid kõnealuse määruse rakendamiseks vastavalt määrusele (EL) nr 182/2011.

Seepärast muudetakse määrust (EMÜ) nr 1692/73 järgmiselt:

| -1. | Lisatakse järgmine põhjendus 3a:

  „
  Selleks et tagada ajutiste ja lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmise ühetaolised tingimused rakendamaks kahepoolse lepingu kaitseklausleid, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (9);



  [ME 21] |
| --- | --- |

-1.

„
  Selleks et tagada ajutiste ja lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmise ühetaolised tingimused rakendamaks kahepoolse lepingu kaitseklausleid, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (9);

[ME 21]

| -1a. | Lisatakse järgmine põhjendus 3b:

  „
  Ajutiste meetmete vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid;
  ”

  [ME 22] |
| --- | --- |

-1a.

„
  Ajutiste meetmete vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid;
  ”

[ME 22]

| 1. | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Komisjon võib otsustada pöörduda Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepinguga (edaspidi „leping”) loodud ühiskomitee poole eesmärgiga võtta lepingu artiklites 22, 24, 24a ja 26 sätestatud meetmeid. Vajaduse korral võtab komisjon need meetmed vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.” |
| --- | --- |

1.

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Komisjon võib otsustada pöörduda Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepinguga (edaspidi „leping”) loodud ühiskomitee poole eesmärgiga võtta lepingu artiklites 22, 24, 24a ja 26 sätestatud meetmeid. Vajaduse korral võtab komisjon need meetmed vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.”

| 2. | Artikli 2 lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:
  „Vajaduse korral võtab komisjon kaitsemeetmed vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 2 lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:

„Vajaduse korral võtab komisjon kaitsemeetmed vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.”

| 3. | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  1.   Kui lepingu artiklites 24, 24a ja 26 nimetatud olukorras nõuavad erandlikud asjaolud viivitamatut tegutsemist või kui ekspordiabi avaldab kaubandusele otsest ja vahetut mõju, võib komisjon lepingu artikli 27 lõike 3 punktis e ettenähtud ettevaatusabinõud vastu võtta kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 sätestatud korras

  lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega
  . Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 7 lõiget 3. [ME 23]

  2.   Kui liikmesriik on taotlenud komisjoni sekkumist, teeb viimane otsuse maksimaalselt viie tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist.” |
| --- | --- |

3.

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

1.   Kui lepingu artiklites 24, 24a ja 26 nimetatud olukorras nõuavad erandlikud asjaolud viivitamatut tegutsemist või kui ekspordiabi avaldab kaubandusele otsest ja vahetut mõju, võib komisjon lepingu artikli 27 lõike 3 punktis e ettenähtud ettevaatusabinõud vastu võtta kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 sätestatud korras

  lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega
  . Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 7 lõiget 3. [ME 23]

2.   Kui liikmesriik on taotlenud komisjoni sekkumist, teeb viimane otsuse maksimaalselt viie tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist.”

| 3a. | Artikkel 5 jäetakse välja. [ME 24] |
| --- | --- |

3a.

| 4. | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 7
  1.   Komisjoni abistab vastavalt nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 (impordi ühiste eeskirjade kohta) (10) artikli 4 lõikele 1 asutatud kaitsemeetmete komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.


  1a.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. [ME 25]

  2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  3.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [8]

  182/2011 artiklit 8
  koostoimes selle artikliga [5]

  artikliga 4
  .” [ME 26]



  3a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb. [ME 27] |
| --- | --- |

4.

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 7

1.   Komisjoni abistab vastavalt nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 (impordi ühiste eeskirjade kohta) (10) artikli 4 lõikele 1 asutatud kaitsemeetmete komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

1a.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. [ME 25]

2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [8]

  182/2011 artiklit 8
  koostoimes selle artikliga [5]

  artikliga 4
  .” [ME 26]

3a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb. [ME 27]

| 4a. | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 7a



  1.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile kaks korda aastas aruande lepingu kohaldamise ja rakendamise kohta. Aruanne sisaldab teavet lepingu rakendamise ning lepingust tulenevate kohustuste, sealhulgas kaubandustõkkeid puudutavate kohustuste täitmise järelevalve eest vastutavate eri organite tegevuse kohta.




  2.
     
  Aruandes esitatakse ka kokkuvõtlik statistika ja ülevaade kaubanduse arengu kohta Norra Kuningriigiga.




  3.
     
  Aruanne sisaldab teavet käesoleva määruse rakendamise kohta.




  4.
     
  Euroopa Parlament võib ühe kuu jooksul alates komisjoni aruande esitamisest kutsuda komisjoni oma vastutava parlamendikomisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks lepingu rakendamisega seotud küsimusi.




  5.
     
  Hiljemalt kuus kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile avalikustab komisjon aruande.
  ”

  [ME 28] |
| --- | --- |

4a.

„Artikkel 7a

1.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile kaks korda aastas aruande lepingu kohaldamise ja rakendamise kohta. Aruanne sisaldab teavet lepingu rakendamise ning lepingust tulenevate kohustuste, sealhulgas kaubandustõkkeid puudutavate kohustuste täitmise järelevalve eest vastutavate eri organite tegevuse kohta.

2.
     
  Aruandes esitatakse ka kokkuvõtlik statistika ja ülevaade kaubanduse arengu kohta Norra Kuningriigiga.

3.
     
  Aruanne sisaldab teavet käesoleva määruse rakendamise kohta.

4.
     
  Euroopa Parlament võib ühe kuu jooksul alates komisjoni aruande esitamisest kutsuda komisjoni oma vastutava parlamendikomisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks lepingu rakendamisega seotud küsimusi.

5.
     
  Hiljemalt kuus kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile avalikustab komisjon aruande.
  ”

[ME 28]

3A.
     
  NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 3448/93, 6. DETSEMBER 1993, MILLEGA NÄHAKSE ETTE PÕLLUMAJANDUSSAADUSTE TÖÖTLEMISEL SAADUD TEATAVATE KAUPADEGA KAUPLEMISE KORD

   (11)
  [ME 29]

Seoses määrusega (EÜ) nr 3448/93 tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu õigusakte kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290, et kehtestada üksikasjalikud eeskirjad ja muuta lisa B-d. Peale selle tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu vajalikke meetmeid kõnealuse määruse rakendamiseks vastavalt määrusele (EL) nr 182/2011.

Seepärast muudetakse määrust (EÜ) nr 3448/93 järgmiselt:

[ME 30]

| 1. | Lisatakse järgmine põhjendus 17a:

  „
  Et võtta vastu sätted, mis on vajalikud käesoleva määruse kohaldamiseks, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte artikli 6 lõigete 1–3 üksikasjalike rakenduseeskirjade kehtestamiseks vastavalt artikli 6 lõikele 4, vähendatud põllumajanduskomponentide üksikasjalike määramis- ja käsitlemiseeskirjade kehtestamiseks vastavalt artikli 7 lõikele 2 ja B lisa tabeli 2 muutmiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  ”

  [ME 31] |
| --- | --- |

1.

„
  Et võtta vastu sätted, mis on vajalikud käesoleva määruse kohaldamiseks, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte artikli 6 lõigete 1–3 üksikasjalike rakenduseeskirjade kehtestamiseks vastavalt artikli 6 lõikele 4, vähendatud põllumajanduskomponentide üksikasjalike määramis- ja käsitlemiseeskirjade kehtestamiseks vastavalt artikli 7 lõikele 2 ja B lisa tabeli 2 muutmiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  ”

[ME 31]

| 2. | Põhjendus 18 asendatakse järgmisega:

  „
  Selleks et tagada mitmesuguste meetmete ning komisjoni ja liikmesriikide vahelise teabevahetuse üksikasjalike eeskirjade vastuvõtmise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (12).



  [ME 32] |
| --- | --- |

2.

„
  Selleks et tagada mitmesuguste meetmete ning komisjoni ja liikmesriikide vahelise teabevahetuse üksikasjalike eeskirjade vastuvõtmise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (12).

[ME 32]

| 3. | Artikli 2 lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „
  4.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad käesoleva määruse üksikasjalikke rakenduseeskirju, kooskõlas artiklitega 14a ja 14b.
  ”

  [ME 33] |
| --- | --- |

3.

„
  4.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad käesoleva määruse üksikasjalikke rakenduseeskirju, kooskõlas artiklitega 14a ja 14b.
  ”

[ME 33]

| 4. | Artikli 6 lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „
  4.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad käesoleva artikli üksikasjalikke rakenduseeskirju, kooskõlas artiklitega 14a ja 14b.
  ”

  [ME 34] |
| --- | --- |

4.

„
  4.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad käesoleva artikli üksikasjalikke rakenduseeskirju, kooskõlas artiklitega 14a ja 14b.
  ”

[ME 34]

| 5. | Artikli 7 lõike 2 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „
  2.
     
  Kui soodusleping näeb ette maksu põllumajanduskomponendi vähendamist tariifikvoodi piires või väljaspool seda, antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artiklitega 14a ja 14b vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad selliste vähendatud põllumajanduskomponentide üksikasjalikke määramis- ja käsitlemiseeskirju, juhul kui sooduslepingus on piiritletud:
  ”

  [ME 35] |
| --- | --- |

5.

„
  2.
     
  Kui soodusleping näeb ette maksu põllumajanduskomponendi vähendamist tariifikvoodi piires või väljaspool seda, antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artiklitega 14a ja 14b vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad selliste vähendatud põllumajanduskomponentide üksikasjalikke määramis- ja käsitlemiseeskirju, juhul kui sooduslepingus on piiritletud:
  ”

[ME 35]

| 6. | Artikli 7 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „
  3.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artiklitega 14a ja 14b vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad üksikasjalikke rakenduseeskirju selle kohta, kuidas maksu mittepõllumajanduskomponentide vähendamist algatada ja korraldada.
  ”

  [ME 36] |
| --- | --- |

6.

„
  3.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artiklitega 14a ja 14b vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad üksikasjalikke rakenduseeskirju selle kohta, kuidas maksu mittepõllumajanduskomponentide vähendamist algatada ja korraldada.
  ”

[ME 36]

| 7. | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:









  a) | Lõige 3 asendatakse järgmisega:


  „
  3.
     
  Käesolevas artiklis osutatud toetamise korda käsitlevad ühised rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.
  ” |
| --- | --- | --- |

7.

a)

Lõige 3 asendatakse järgmisega:

„
  3.
     
  Käesolevas artiklis osutatud toetamise korda käsitlevad ühised rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.
  ”

| b) | Lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:


  „
  Need summad kehtestatakse kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Rakenduseeskirjad, mis võivad olla vajalikud vastavalt käesolevale lõikele, ja eriti meetmed tagamaks, et sooduslepingu alusel ekspordiks deklareeritud kaupu tegelikult ei eksporditaks muud tüüpi lepingu alusel või vastupidi, võetakse vastu sama menetluse kohaselt.
  ” |
| --- | --- |

b)

Lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:

„
  Need summad kehtestatakse kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Rakenduseeskirjad, mis võivad olla vajalikud vastavalt käesolevale lõikele, ja eriti meetmed tagamaks, et sooduslepingu alusel ekspordiks deklareeritud kaupu tegelikult ei eksporditaks muud tüüpi lepingu alusel või vastupidi, võetakse vastu sama menetluse kohaselt.
  ”

| c) | Lõige 6 asendatakse järgmisega:


  „
  6.
     
  Summaks, millest väiksema summa puhul võib väikeeksportijad vabastada sertifikaadi esitamisest eksporditoetuse korra raames, määratakse 50 000 eurot aasta kohta. Seda ülemmäära võib kohandada kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
  ”
  [ME 37] |
| --- | --- |

c)

Lõige 6 asendatakse järgmisega:

„
  6.
     
  Summaks, millest väiksema summa puhul võib väikeeksportijad vabastada sertifikaadi esitamisest eksporditoetuse korra raames, määratakse 50 000 eurot aasta kohta. Seda ülemmäära võib kohandada kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
  ”

| 8. | Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 9



  Kui teatava turu ühise korralduse määruse kohaselt kohaldatakse A lisas nimetatud põllumajandussaaduse ekspordi suhtes ekspordimakse, muid makse või teisi meetmeid, võib kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega ning töötleva tööstuse erihuve asjakohaselt arvesse võttes vastu võtta otsuse sobivate meetmete võtmiseks teatavate kaupade suhtes, mille eksport asjassepuutuva põllumajandussaaduse kõrge sisalduse ja nende kaupade kasutamisvõimaluste tõttu tõenäoliselt takistab eesmärgi saavutamist kõnealuses põllumajandussektoris. Kiireloomulises olukorras võtab komisjon vastu viivitamata kohaldatavad ajutised meetmed vastavalt artikli 16 lõikes 3 osutatud menetlusele.
  ”

  [ME 38] |
| --- | --- |

8.

„Artikkel 9

Kui teatava turu ühise korralduse määruse kohaselt kohaldatakse A lisas nimetatud põllumajandussaaduse ekspordi suhtes ekspordimakse, muid makse või teisi meetmeid, võib kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega ning töötleva tööstuse erihuve asjakohaselt arvesse võttes vastu võtta otsuse sobivate meetmete võtmiseks teatavate kaupade suhtes, mille eksport asjassepuutuva põllumajandussaaduse kõrge sisalduse ja nende kaupade kasutamisvõimaluste tõttu tõenäoliselt takistab eesmärgi saavutamist kõnealuses põllumajandussektoris. Kiireloomulises olukorras võtab komisjon vastu viivitamata kohaldatavad ajutised meetmed vastavalt artikli 16 lõikes 3 osutatud menetlusele.
  ”

[ME 38]

| 9. | Artikli 10a lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „
  4.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artiklitega 14a ja 14b vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad üksikasjalikke rakenduseeskirju.”


  [ME 39] |
| --- | --- |

9.

„
  4.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artiklitega 14a ja 14b vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad üksikasjalikke rakenduseeskirju.”

[ME 39]

| 10. | Artikli 11 lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

  „
  Seestöötlemise korra alla arvatavate põhisaaduste kindlaksmääramist ja nende koguste kontrollimist ja kavandamist võimaldava teise lõigu üksikasjalike rakenduseeskirjadega tagatakse ettevõtjatele suurem selgus iga ühise turukorraldusega seotud soovituslike impordikoguste eelneva avaldamise teel. Kõnealused kogused avaldatakse korrapäraselt, olenevalt nende kasutamisest. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artiklitega 14a ja 14b vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad üksikasjalikke rakenduseeskirju.
  ”

  [ME 40] |
| --- | --- |

10.

„
  Seestöötlemise korra alla arvatavate põhisaaduste kindlaksmääramist ja nende koguste kontrollimist ja kavandamist võimaldava teise lõigu üksikasjalike rakenduseeskirjadega tagatakse ettevõtjatele suurem selgus iga ühise turukorraldusega seotud soovituslike impordikoguste eelneva avaldamise teel. Kõnealused kogused avaldatakse korrapäraselt, olenevalt nende kasutamisest. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artiklitega 14a ja 14b vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad üksikasjalikke rakenduseeskirju.
  ”

[ME 40]

| 11. | Artikli 12 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „
  2.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artiklitega 14a ja 14b vastu delegeeritud õigusakte, et muuta B lisa tabelit 2 selle kohandamiseks liidu poolt sõlmitud lepingutega [...].
  ”

  [ME 41] |
| --- | --- |

11.

„
  2.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artiklitega 14a ja 14b vastu delegeeritud õigusakte, et muuta B lisa tabelit 2 selle kohandamiseks liidu poolt sõlmitud lepingutega [...].
  ”

[ME 41]

| 12. | Artikli 13 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artiklitega 14a ja 14b vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse muutmiseks.
  ”

  [ME 42] |
| --- | --- |

12.

„
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artiklitega 14a ja 14b vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse muutmiseks.
  ”

[ME 42]

| 13. | Artikkel 14 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 14



  1.
     
  Künnise või künnised, millest madalamad vastavalt artiklitele 6 ja 7 kehtestatud maksu põllumajanduskomponendid moodustavad nulltaseme, võib kindlaks määrata kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Kiireloomulistel juhtudel võtab komisjon vastu viivitamata kohaldatavad ajutised meetmed artikli 16 lõikes 3 osutatud menetluses. Selleks et ära hoida kunstlikke kaubavoogusid, võib samas menetluses kehtestada eritingimused, mille puhul maksu põllumajanduskomponente ei kohaldata.




  2.
     
  Kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega võib kehtestada künnise, millest allpool võivad liikmesriigid teatavate majandustehingute puhul käesolevas määruses sätestatud toetusi ja makse mitte kohaldada, kui nende summade bilanss on sellest künnisest madalam. Kiireloomulises olukorras võtab komisjon vastu viivitamata kohaldatavad ajutised meetmed artikli 16 lõikes 3 osutatud menetluses.
  ”

  [ME 43] |
| --- | --- |

13.

„Artikkel 14

1.
     
  Künnise või künnised, millest madalamad vastavalt artiklitele 6 ja 7 kehtestatud maksu põllumajanduskomponendid moodustavad nulltaseme, võib kindlaks määrata kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Kiireloomulistel juhtudel võtab komisjon vastu viivitamata kohaldatavad ajutised meetmed artikli 16 lõikes 3 osutatud menetluses. Selleks et ära hoida kunstlikke kaubavoogusid, võib samas menetluses kehtestada eritingimused, mille puhul maksu põllumajanduskomponente ei kohaldata.

2.
     
  Kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega võib kehtestada künnise, millest allpool võivad liikmesriigid teatavate majandustehingute puhul käesolevas määruses sätestatud toetusi ja makse mitte kohaldada, kui nende summade bilanss on sellest künnisest madalam. Kiireloomulises olukorras võtab komisjon vastu viivitamata kohaldatavad ajutised meetmed artikli 16 lõikes 3 osutatud menetluses.
  ”

[ME 43]

| 14. | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 14a



  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 14b vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad artikli 4 lõigete 1 ja 2 üksikasjalikke rakenduseeskirju, artikli 6 lõigete 1–3 rakendamist vastavalt artikli 6 lõikele 4, vähendatud põllumajanduskomponentide kindlaks määramist ning haldamist vastavalt artikli 7 lõikele 2 ja B lisa tabeli 2 muutmist.
  ”

  [ME 44] |
| --- | --- |

14.

„Artikkel 14a

Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 14b vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad artikli 4 lõigete 1 ja 2 üksikasjalikke rakenduseeskirju, artikli 6 lõigete 1–3 rakendamist vastavalt artikli 6 lõikele 4, vähendatud põllumajanduskomponentide kindlaks määramist ning haldamist vastavalt artikli 7 lõikele 2 ja B lisa tabeli 2 muutmist.
  ”

[ME 44]

| 15. | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 14b



  1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.




  2.
     
  Artiklis 7 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ...

   (13)

  . Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt 9 kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.




  3.
     
  Euroopa Parlament või nõukogu võivad artiklis 7 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.




  4.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.




  5.
     
  Artikli 7 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega nelja kuu võrra.



  [ME 319] |
| --- | --- |

15.

„Artikkel 14b

1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.
     
  Artiklis 7 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ...

   (13)

  . Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt 9 kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.
     
  Euroopa Parlament või nõukogu võivad artiklis 7 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.
     
  Artikli 7 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega nelja kuu võrra.

[ME 319]

| 16. | Artikkel 16 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 16



  1.
     
  Komisjoni abistab I lisas loetlemata töödeldud põllumajandussaadustega kauplemist puudutavaid horisontaalküsimusi käsitlev komitee (edaspidi „komitee”).




  2.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.




  3.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle artikliga 4.




  4.
     
  Kui komitee arvamuse saamiseks kasutatakse kirjalikku menetlust, siis lõpetatakse see menetlus tulemuseta, kui eesistuja arvamuse esitamisele määratud tähtaja jooksul nii otsustab või komiteeliikmete enamus seda nõuab.
  ”

  [ME 320] |
| --- | --- |

16.

„Artikkel 16

1.
     
  Komisjoni abistab I lisas loetlemata töödeldud põllumajandussaadustega kauplemist puudutavaid horisontaalküsimusi käsitlev komitee (edaspidi „komitee”).

2.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle artikliga 4.

4.
     
  Kui komitee arvamuse saamiseks kasutatakse kirjalikku menetlust, siis lõpetatakse see menetlus tulemuseta, kui eesistuja arvamuse esitamisele määratud tähtaja jooksul nii otsustab või komiteeliikmete enamus seda nõuab.
  ”

[ME 320]

| 17. | Artikkel 17 jäetakse välja. [ME 46] |
| --- | --- |

17.

| 18. | Artikkel 18 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 18



  Meetmed, mis on vajalikud, et kohandada käesolevat määrust nende muudatustega, mis on olemasoleva korra säilitamiseks tehtud põllumajandussaaduste turgude ühist korraldust käsitlevatesse määrustesse, võetakse vastu kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
  ”

  [ME 47] |
| --- | --- |

18.

„Artikkel 18

Meetmed, mis on vajalikud, et kohandada käesolevat määrust nende muudatustega, mis on olemasoleva korra säilitamiseks tehtud põllumajandussaaduste turgude ühist korraldust käsitlevatesse määrustesse, võetakse vastu kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
  ”

[ME 47]

| 19. | Artikkel 20 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 20



  „Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva määruse kohaldamiseks vajalikku teavet ühelt poolt kaupade impordi, ekspordi ja vajaduse korral kaupade tootmise kohta ning teiselt poolt võetud rakenduslike haldusmeetmete kohta. Selle teabe edastamise üksikasjalikud eeskirjad kehtestatakse kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
  ”

  [ME 48] |
| --- | --- |

19.

„Artikkel 20

„Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva määruse kohaldamiseks vajalikku teavet ühelt poolt kaupade impordi, ekspordi ja vajaduse korral kaupade tootmise kohta ning teiselt poolt võetud rakenduslike haldusmeetmete kohta. Selle teabe edastamise üksikasjalikud eeskirjad kehtestatakse kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
  ”

[ME 48]

4.   NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 3286/94, 22. DETSEMBER 1994, MILLEGA KEHTESTATAKSE ÜHENDUSE MEETMED ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA VALLAS, ET TAGADA RAHVUSVAHELISTEST KAUBANDUSEESKIRJADEST, EESKÄTT MAAILMA KAUBANDUSORGANISATSIOONI EGIIDI ALL KEHTESTATUD EESKIRJADEST TULENEVATE ÜHENDUSE ÕIGUSTE KASUTAMINE
   (14)

Seoses määrusega (EÜ) nr 3286/94 tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu vajalikke meetmeid kõnealuse määruse rakendamiseks vastavalt määrusele (EL) nr 182/2011.

Seepärast muudetakse määrust (EÜ) nr 3286/94 järgmiselt:

| -1. | Lisatakse järgmine põhjendus 4a:

  „
  Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (15);



  [ME 49] |
| --- | --- |

-1.

„
  Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (15);

[ME 49]

| -1a. | Lisatakse järgmine põhjendus 4b:

  „
  Poolelioleva uurimise peatamiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike meetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid;
  ”

  [ME 50] |
| --- | --- |

-1a.

„
  Poolelioleva uurimise peatamiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike meetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid;
  ”

[ME 50]

| -1b. | Põhjendus 9 asendatakse järgmisega:

  „
  Tähelepanu tuleks pöörata ELi toimimise lepingu artikli 207 institutsioonilistele ja menetluslikele sätetele; seepärast tuleks Euroopa Parlamenti ja kõnealuse artikli alusel loodud komiteed regulaarselt teavitada üksikjuhtude arengust, et nad saaksid vaagida nende laiemaid tagajärgi poliitikale;
  ”

  [ME 51] |
| --- | --- |

-1b.

„
  Tähelepanu tuleks pöörata ELi toimimise lepingu artikli 207 institutsioonilistele ja menetluslikele sätetele; seepärast tuleks Euroopa Parlamenti ja kõnealuse artikli alusel loodud komiteed regulaarselt teavitada üksikjuhtude arengust, et nad saaksid vaagida nende laiemaid tagajärgi poliitikale;
  ”

[ME 51]

| -1c. | Põhjendus 10 asendatakse järgmisega:

  „
  Peale selle tuleks niivõrd kui kokkuleppe sõlmimine kolmanda riigiga tundub olema kaubandustakistusest tuleneva vaidluse lahendamise kõige asjakohasem vahend, pidada sel eesmärgil läbirääkimisi ELi toimimise lepingu artiklis 207 kehtestatud korras, eeskätt selle alusel loodud komiteega ja Euroopa Parlamendiga konsulteerides;
  ”

  [ME 52] |
| --- | --- |

-1c.

„
  Peale selle tuleks niivõrd kui kokkuleppe sõlmimine kolmanda riigiga tundub olema kaubandustakistusest tuleneva vaidluse lahendamise kõige asjakohasem vahend, pidada sel eesmärgil läbirääkimisi ELi toimimise lepingu artiklis 207 kehtestatud korras, eeskätt selle alusel loodud komiteega ja Euroopa Parlamendiga konsulteerides;
  ”

[ME 52]

| 1. | Artikli 5 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kui pärast konsulteerimist selgub, et kaebus ei sisalda piisavalt tõendeid uurimise algatamiseks, siis teatatakse sellest kaebuse esitajale.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 5 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui pärast konsulteerimist selgub, et kaebus ei sisalda piisavalt tõendeid uurimise algatamiseks, siis teatatakse sellest kaebuse esitajale.”

| 2. | Artikli 6 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Kui pärast konsulteerimist selgub, et taotlus ei sisalda uurimise algatamiseks piisavalt tõendeid, teatatakse sellest asjaomasele liikmesriigile.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 6 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui pärast konsulteerimist selgub, et taotlus ei sisalda uurimise algatamiseks piisavalt tõendeid, teatatakse sellest asjaomasele liikmesriigile.”

| 3. | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | Artikli pealkiri asendatakse järgmisega: „Komiteemenetlus” |
| --- | --- | --- |

3.

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

Artikli pealkiri asendatakse järgmisega: „Komiteemenetlus”

| b) | Lõige 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | a) | Komisjoni abistab kaubandustõkete komitee (edaspidi „komitee”). See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. |
| --- | --- | --- | --- |
| aa) | Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. [ME 53] |
| b) | Kui on viidatud käesolevale punktile, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.; |
| ba) | Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb.
  ” |

b)

Lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.

a)

Komisjoni abistab kaubandustõkete komitee (edaspidi „komitee”). See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

aa)

Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. [ME 53]

b)

Kui on viidatud käesolevale punktile, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.;

ba)

Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb.
  ”

| c) | Lõike 2 esimesed kaks lauset jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

Lõike 2 esimesed kaks lauset jäetakse välja.

| d) | Lõiked 3 ja 4 jäetakse välja.” |
| --- | --- |

d)

Lõiked 3 ja 4 jäetakse välja.”

| 4. | Artikli 8 lõikes 1 asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:
  „1.   Kui komisjonile tundub, et on olemas piisav hulk tõendeid, mis õigustab uurimismenetluse algatamist, ja et see on vajalik liidu huvides, toimib komisjon järgmiselt:”. |
| --- | --- |

4.

Artikli 8 lõikes 1 asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:

„1.   Kui komisjonile tundub, et on olemas piisav hulk tõendeid, mis õigustab uurimismenetluse algatamist, ja et see on vajalik liidu huvides, toimib komisjon järgmiselt:”.

| 5. | Artikli 9 lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Komisjon, liikmesriigid ega ühegi liikmesriigi ametnikud ei tohi avalikustada käesoleva määruse alusel saadud konfidentsiaalset teavet, samuti uurimismenetluse poole konfidentsiaalselt edastatud teavet, saamata sellise teabe edastanud poolelt eriluba.” |
| --- | --- | --- |

5.

Artikli 9 lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Komisjon, liikmesriigid ega ühegi liikmesriigi ametnikud ei tohi avalikustada käesoleva määruse alusel saadud konfidentsiaalset teavet, samuti uurimismenetluse poole konfidentsiaalselt edastatud teavet, saamata sellise teabe edastanud poolelt eriluba.”

| 6. | Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui uurimismenetluse tulemusena selgub, et liidu huvid ei nõua meetmete võtmist, lõpetab komisjon menetluse
  kooskõlas
  artikli 7 lõike 1 punktis b sätestatud korras

  osutatud kontrollimenetlusega
  .
  Eesistuja võib saada komitee arvamuse artikli 7 lõike 1 punktis ba osutatud kirjalikus menetluses
  .”
  [ME 55] |
| --- | --- | --- |

6.

Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui uurimismenetluse tulemusena selgub, et liidu huvid ei nõua meetmete võtmist, lõpetab komisjon menetluse
  kooskõlas
  artikli 7 lõike 1 punktis b sätestatud korras

  osutatud kontrollimenetlusega
  .
  Eesistuja võib saada komitee arvamuse artikli 7 lõike 1 punktis ba osutatud kirjalikus menetluses
  .”

| b) | Lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Kui asjaomane kolmas riik või asjaomased kolmandad riigid võtavad pärast uurimismenetlust meetmeid, mida peetakse rahuldavaks, mistõttu liidu meetmeid ei vajata, võib komisjon menetluse peatada
  vastavalt
  artikli 7 lõike 1 punktis b sätestatud korras

  punktis aa osutatud nõuandemenetlusele
  .” |
| --- | --- | --- |

b)

Lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Kui asjaomane kolmas riik või asjaomased kolmandad riigid võtavad pärast uurimismenetlust meetmeid, mida peetakse rahuldavaks, mistõttu liidu meetmeid ei vajata, võib komisjon menetluse peatada
  vastavalt
  artikli 7 lõike 1 punktis b sätestatud korras

  punktis aa osutatud nõuandemenetlusele
  .”

| c) | Lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kui pärast uurimismenetlust või sellele eelnenud ajal, rahvusvahelise vaidluse lahendamismenetluse jooksul või pärast seda selgub, et kõige asjakohasem vahend kaubandustakistusest tuleneva vaidluse lahendamiseks on sõlmida asjaomase kolmanda riigiga või kolmandate riikidega kokkuleppe, mis võib muuta liidu ning asjaomase kolmanda riigi või kolmandate riikide sisulisi õigusi, siis peatab komisjon menetluse, toimides
  kooskõlas
  artikli 7 lõike 1 punktis b sätestatud korras

  punktis aa osutatud nõuandemenetlusega
  , ja peetakse läbirääkimisi kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 207.”
  [ME 57] |
| --- | --- |

c)

Lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui pärast uurimismenetlust või sellele eelnenud ajal, rahvusvahelise vaidluse lahendamismenetluse jooksul või pärast seda selgub, et kõige asjakohasem vahend kaubandustakistusest tuleneva vaidluse lahendamiseks on sõlmida asjaomase kolmanda riigiga või kolmandate riikidega kokkuleppe, mis võib muuta liidu ning asjaomase kolmanda riigi või kolmandate riikide sisulisi õigusi, siis peatab komisjon menetluse, toimides
  kooskõlas
  artikli 7 lõike 1 punktis b sätestatud korras

  punktis aa osutatud nõuandemenetlusega
  , ja peetakse läbirääkimisi kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 207.”

| 7. | Artikkel 13 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 13

  Otsustamismenetlused

  1.   Kui liit artikli 3 või 4 alusel esitatud kaebuse või artikli 6 alusel tehtud esildise tagajärjel järgib ametlikke rahvusvahelisi konsultatsioonimenetlusi või vaidluse lahendamise menetlusi, teeb selliste menetluste algatamise, elluviimise ja lõpetamisega seotud otsused komisjon.
  2.   Teinud otsuse kooskõlas artikli 12 lõikega 2, peab liit tegema otsuse kaubanduspoliitiliste meetmete suhtes, mis tuleb võtta vastavalt artikli 11 lõike 2 punktile c või vastavalt artiklile 12, peab ta tegutsema viivituseta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 207 ja vajaduse korral kooskõlas asjakohaste menetlustega.” |
| --- | --- |

7.

Artikkel 13 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 13

Otsustamismenetlused

1.   Kui liit artikli 3 või 4 alusel esitatud kaebuse või artikli 6 alusel tehtud esildise tagajärjel järgib ametlikke rahvusvahelisi konsultatsioonimenetlusi või vaidluse lahendamise menetlusi, teeb selliste menetluste algatamise, elluviimise ja lõpetamisega seotud otsused komisjon.

2.   Teinud otsuse kooskõlas artikli 12 lõikega 2, peab liit tegema otsuse kaubanduspoliitiliste meetmete suhtes, mis tuleb võtta vastavalt artikli 11 lõike 2 punktile c või vastavalt artiklile 12, peab ta tegutsema viivituseta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 207 ja vajaduse korral kooskõlas asjakohaste menetlustega.”

| 7a. | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 13a


  Aruanne



  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile igal aastal aruande käesoleva määruse kohaldamise ja rakendamise kohta. Aruanne sisaldab teavet komisjoni ja kaubandustõkete komitee tegevuse kohta. Hiljemalt kuus kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile avalikustab komisjon aruande.
  ”

  [ME 58] |
| --- | --- |

7a.

„Artikkel 13a

Aruanne

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile igal aastal aruande käesoleva määruse kohaldamise ja rakendamise kohta. Aruanne sisaldab teavet komisjoni ja kaubandustõkete komitee tegevuse kohta. Hiljemalt kuus kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile avalikustab komisjon aruande.
  ”

[ME 58]

| 8. | Artikkel 14 jäetakse välja. |
| --- | --- |

8.

Artikkel 14 jäetakse välja.

5.   NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 385/96, 29. JAANUAR 1996, KAITSE KOHTA KAHJUSTAVA HINNAKUJUNDUSE EEST LAEVAEHITUSES
   (16)

Seoses määrusega (EÜ) nr 385/96 tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu vajalikke meetmeid kõnealuse määruse rakendamiseks vastavalt määrusele (EL) nr 182/2011.

Seepärast muudetakse määrust (EÜ) nr 385/96 järgmiselt:

| -1. | Põhjendus 25 asendatakse järgmisega:







  „
  (25) | selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (17); |
| --- | --- | --- |

-1.

„
  (25)

selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (17);

[ME 59]

| 1. | Artikli 5 lõige 11 asendatakse järgmisega:
  „11.   Kui selgub, et menetluse algatamiseks on piisavalt tõendeid, siis algatab komisjon menetluse 45 päeva jooksul kaebuse sisseandmisest arvates, või juhul kui menetlus algatatakse lõike 8 kohaselt, hiljemalt kuus kuud pärast seda, kui laeva müük oli teada või oleks pidanud teada olema, ning avaldab teadaande Euroopa Liidu Teatajas, piiramata seejuures artikli 15 lõike 2 kohaldamist. Kui tõendeid ei ole piisavalt, teatatakse sellest kaebuse esitajale 45 päeva jooksul alates kuupäevast, kui kaebus komisjonile esitati.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 5 lõige 11 asendatakse järgmisega:

„11.   Kui selgub, et menetluse algatamiseks on piisavalt tõendeid, siis algatab komisjon menetluse 45 päeva jooksul kaebuse sisseandmisest arvates, või juhul kui menetlus algatatakse lõike 8 kohaselt, hiljemalt kuus kuud pärast seda, kui laeva müük oli teada või oleks pidanud teada olema, ning avaldab teadaande Euroopa Liidu Teatajas, piiramata seejuures artikli 15 lõike 2 kohaldamist. Kui tõendeid ei ole piisavalt, teatatakse sellest kaebuse esitajale 45 päeva jooksul alates kuupäevast, kui kaebus komisjonile esitati.”

| 2. | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui meetmeid ei ole vaja võtta, siis uurimine või menetlus lõpetatakse. Komisjon lõpetab uurimise
  vastavalt
  artikli 10 lõikes 2 sätestatud korras

  osutatud kontrollimenetlusele
  .
  Eesistuja võib saada komitee arvamuse artikli 10 lõikes 2a osutatud kirjalikus menetluses
  .”
  [ME 60] |
| --- | --- | --- |

2.

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui meetmeid ei ole vaja võtta, siis uurimine või menetlus lõpetatakse. Komisjon lõpetab uurimise
  vastavalt
  artikli 10 lõikes 2 sätestatud korras

  osutatud kontrollimenetlusele
  .
  Eesistuja võib saada komitee arvamuse artikli 10 lõikes 2a osutatud kirjalikus menetluses
  .”

| b) | Lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „Kui lõplikult tuvastatud faktilised asjaolud kinnitavad kahjustava hinnakujunduse olemasolu ning sellest tekkinud kahju, siis kehtestab komisjon kooskõlas artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega laevaehitajale kahjustava hinnakujunduse maksu. Kahjustava hinnakujunduse maksu summa võrdub kindlaksmääratud kahjustava hinnakujunduse marginaaliga. Komisjon võtab vajalikud meetmed oma otsuse rakendamiseks, eelkõige kahjustava hinnakujunduse maksu kogumiseks.” |
| --- | --- |

b)

Lõige 4 asendatakse järgmisega:

„Kui lõplikult tuvastatud faktilised asjaolud kinnitavad kahjustava hinnakujunduse olemasolu ning sellest tekkinud kahju, siis kehtestab komisjon kooskõlas artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega laevaehitajale kahjustava hinnakujunduse maksu. Kahjustava hinnakujunduse maksu summa võrdub kindlaksmääratud kahjustava hinnakujunduse marginaaliga. Komisjon võtab vajalikud meetmed oma otsuse rakendamiseks, eelkõige kahjustava hinnakujunduse maksu kogumiseks.”

| 3. | Artikli 8 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Uurimise võib lõpetada kahjustava hinnakujunduse maksu kehtestamata, kui laevaehitaja lõplikult ja tingimusteta tunnistab tühiseks kahjustavalt hinnatud laeva müügi või nõustub komisjoni poolt vastuvõetud võrdväärse alternatiivse õiguskaitsevahendiga.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 8 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Uurimise võib lõpetada kahjustava hinnakujunduse maksu kehtestamata, kui laevaehitaja lõplikult ja tingimusteta tunnistab tühiseks kahjustavalt hinnatud laeva müügi või nõustub komisjoni poolt vastuvõetud võrdväärse alternatiivse õiguskaitsevahendiga.”

| 4. | Artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui asjaomane laevaehitaja ei maksa artikli 7 alusel määratud kahjustava hinnakujunduse maksu, määrab komisjon vastumeetmed, mille kohaselt jäetakse kõnealuse laevaehitaja ehitatud laev lastimis- ja lossimisõigusest ilma.” |
| --- | --- |

4.

Artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui asjaomane laevaehitaja ei maksa artikli 7 alusel määratud kahjustava hinnakujunduse maksu, määrab komisjon vastumeetmed, mille kohaselt jäetakse kõnealuse laevaehitaja ehitatud laev lastimis- ja lossimisõigusest ilma.”

| 5. | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 10

  Komiteemenetlus

  1.   Komisjoni abistab laevaehituse kahjustava hinnakujunduse komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
  2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.


  2a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb.
  ”

  [ME 61] |
| --- | --- |

5.

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab laevaehituse kahjustava hinnakujunduse komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

2a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb.
  ”

[ME 61]

| 6. | Artikli 13 lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Komisjon, liikmesriigid ega nende ametnikud ei tohi ilma teabe andja eriloata avalikustada käesoleva määruse kohaselt saadud ükskõik millist teavet, mille käsitlemist konfidentsiaalsena selle andja on nõudnud. Komisjoni ja liikmesriikide vahel vahetatavat teavet ning liidu asutuste ja liikmesriikide sisedokumente ei tohi avalikustada, kui see ei ole käesolevas määruses sätestatud erijuhtudel ette nähtud.” |
| --- | --- |

6.

Artikli 13 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Komisjon, liikmesriigid ega nende ametnikud ei tohi ilma teabe andja eriloata avalikustada käesoleva määruse kohaselt saadud ükskõik millist teavet, mille käsitlemist konfidentsiaalsena selle andja on nõudnud. Komisjoni ja liikmesriikide vahel vahetatavat teavet ning liidu asutuste ja liikmesriikide sisedokumente ei tohi avalikustada, kui see ei ole käesolevas määruses sätestatud erijuhtudel ette nähtud.”

| 7. | Artikli 14 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Avalikustamine toimub kirjalikult. Konfidentsiaalse info kaitsmise vajadust nõuetekohaselt arvesse võttes avalikustatakse nii kiiresti kui võimalik ning tavaliselt hiljemalt üks kuu enne lõpliku otsuse tegemist Kui komisjonil ei ole võimalik teatavaid asjaolusid ega seisukohti kõnealusel ajal avalikustada, siis avalikustatakse need esimesel võimalusel. Avalikustamine ei piira komisjoni võimaliku hilisema otsuse kohaldamist, aga kui nimetatud otsus toetub teistsugustele faktidele ja kaalutlustele, siis avalikustatakse need nii kiiresti kui võimalik.” |
| --- | --- |

7.

Artikli 14 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Avalikustamine toimub kirjalikult. Konfidentsiaalse info kaitsmise vajadust nõuetekohaselt arvesse võttes avalikustatakse nii kiiresti kui võimalik ning tavaliselt hiljemalt üks kuu enne lõpliku otsuse tegemist Kui komisjonil ei ole võimalik teatavaid asjaolusid ega seisukohti kõnealusel ajal avalikustada, siis avalikustatakse need esimesel võimalusel. Avalikustamine ei piira komisjoni võimaliku hilisema otsuse kohaldamist, aga kui nimetatud otsus toetub teistsugustele faktidele ja kaalutlustele, siis avalikustatakse need nii kiiresti kui võimalik.”

| 7a. | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 14a


  Aruanne



  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile igal aastal aruande käesoleva määruse kohaldamise ja rakendamise kohta. Aruanne sisaldab teavet komisjoni ja laevaehituse kahjustava hinnakujunduse komitee tegevuse kohta. Hiljemalt kuus kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile avalikustab komisjon aruande.
  ”

  [ME 62] |
| --- | --- |

7a.

„Artikkel 14a

Aruanne

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile igal aastal aruande käesoleva määruse kohaldamise ja rakendamise kohta. Aruanne sisaldab teavet komisjoni ja laevaehituse kahjustava hinnakujunduse komitee tegevuse kohta. Hiljemalt kuus kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile avalikustab komisjon aruande.
  ”

[ME 62]

6.   NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 2271/96, 22. NOVEMBER 1996, MIS KÄSITLEB KAITSET KOLMANDA RIIGI VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTIDE EKSTERRITORIAALSE KOHALDAMISE MÕJU JA NENDEL ÕIGUSAKTIDEL PÕHINEVATE VÕI NEIST TULENEVATE MEETMETE EEST
   (18)

Määruse (EÜ) nr 2271/96 lisa muutmiseks tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte. Peale selle tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu meetmeid kõnealuse määruse rakendamiseks kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

Seepärast muudetakse määrust (EÜ) nr 2271/96 järgmiselt:

| -1. | Põhjendus 9 asendatakse järgmisega:







  „
  9. | selleks et tagada ühetaolised tingimused selliste kriteeriumide kehtestamiseks, millega isikutele antakse volitused täita nõudeid või keelde, sealhulgas välismaiste kohtute nõudeid, kas täielikult või osaliselt, niivõrd kuivõrd täitmata jätmine kahjustaks oluliselt nende isikute või liidu huve; tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused;neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (19); |
| --- | --- | --- |

-1.

„
  9.

selleks et tagada ühetaolised tingimused selliste kriteeriumide kehtestamiseks, millega isikutele antakse volitused täita nõudeid või keelde, sealhulgas välismaiste kohtute nõudeid, kas täielikult või osaliselt, niivõrd kuivõrd täitmata jätmine kahjustaks oluliselt nende isikute või liidu huve; tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused;neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (19);

[ME 63]

| -1a. | Lisatakse järgmine põhjendus 9a:







  „
  9a. | selleks et võtta vastu käesoleva määruse kohaldamiseks vajalikud sätted, tuleks komisjonile delegeerida kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 õigus võtta vastu õigusakte käesoleva määruse lisasse õigusaktide lisamiseks või nende lisast välja jätmiseks; on eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil; delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule;
  ” |
| --- | --- | --- |

-1a.

„
  9a.

selleks et võtta vastu käesoleva määruse kohaldamiseks vajalikud sätted, tuleks komisjonile delegeerida kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 õigus võtta vastu õigusakte käesoleva määruse lisasse õigusaktide lisamiseks või nende lisast välja jätmiseks; on eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil; delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule;
  ”

[ME 64]

| 1. | Artikli 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Tegutsedes ELi toimimise lepingu asjakohaste sätete alusel ja olenemata artikli 7 punktist c, võib komisjon kooskõlas artiklitega 11a, 11b ja 11c võtta vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse lisasse õigusaktide lisamiseks või nende lisast väljajätmiseks.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Tegutsedes ELi toimimise lepingu asjakohaste sätete alusel ja olenemata artikli 7 punktist c, võib komisjon kooskõlas artiklitega 11a, 11b ja 11c võtta vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse lisasse õigusaktide lisamiseks või nende lisast väljajätmiseks.”

| 2. | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 8
  1.   Artikli 7 punktide b ja c rakendamiseks abistab komisjoni eksterritoriaalse seadusandluse komitee. See

  Rakendusaktid võetakse vastu vastavalt käesoleva artikli lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele. Kõnealune komitee
  on komitee määruse (EL) nr [.../2011]

  182/2011
  tähenduses. [ME 65]

  2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.


  2a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb.
  ”

  [ME 66] |
| --- | --- |

2.

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

1.   Artikli 7 punktide b ja c rakendamiseks abistab komisjoni eksterritoriaalse seadusandluse komitee. See

  Rakendusaktid võetakse vastu vastavalt käesoleva artikli lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele. Kõnealune komitee
  on komitee määruse (EL) nr [.../2011]

  182/2011
  tähenduses. [ME 65]

2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

2a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb.
  ”

[ME 66]

| 3. | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 11a

  1.   Komisjonile antakse määramata ajaks õigus võtta
  kooskõlas artikliga 1
  vastu artiklis 1 osutatud delegeeritud õigusakte
  , mis käsitlevad käesoleva määruse lisasse õigusaktide lisamist või nende lisast välja jätmist
  .

  2.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.


  3.   Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 11b ja 11c sätestatud tingimusi.
  [ME 67]

  Artikkel 11b


  1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. [ME 68]

  2.   Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada

  Artiklis 1 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ...

   (20)

  . Komisjon esitab
  delegeeritud volituste tagasivõtmise üle, püüab sellest teatada teisele institutsioonile ja komisjonile mõistliku aja jooksul

  kohta aruande hiljemalt 9 kuud
  enne lõpliku otsuse tegemist, viidates delegeeritud volitustele, mille ta võib tagasi võtta, ja võimalikele tagasivõtmise põhjustele

  viieaastase tähtaja möödumist
  .
  Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist
  . [ME 321]

  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse
  selles otsuses nimetatud
  volituste delegeerimine
  . Otsus jõustub kohe

  järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas
  või otsuses osutatud

  nimetatud
  hilisemal kuupäeval. Otsus

  See
  ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.



  3a.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 68]



  3b.
     
  Artikli 1 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega nelja kuu võrra.



  [ME 322]


  Artikkel 11c


  1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega ühe kuu võrra.


  2.   Kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kõnealuse ajavahemiku jooksul delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ja see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.


  Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne kõnealuse ajavahemiku möödumist juhul, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad teatanud komisjonile oma kavatsusest jätta vastuväited esitamata.


  3.   Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväite esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.”


  [ME 69] |
| --- | --- |

3.

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 11a

1.   Komisjonile antakse määramata ajaks õigus võtta
  kooskõlas artikliga 1
  vastu artiklis 1 osutatud delegeeritud õigusakte
  , mis käsitlevad käesoleva määruse lisasse õigusaktide lisamist või nende lisast välja jätmist
  .

2.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.   Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 11b ja 11c sätestatud tingimusi.
  [ME 67]

Artikkel 11b

1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. [ME 68]

2.   Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada

  Artiklis 1 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ...

   (20)

  . Komisjon esitab
  delegeeritud volituste tagasivõtmise üle, püüab sellest teatada teisele institutsioonile ja komisjonile mõistliku aja jooksul

  kohta aruande hiljemalt 9 kuud
  enne lõpliku otsuse tegemist, viidates delegeeritud volitustele, mille ta võib tagasi võtta, ja võimalikele tagasivõtmise põhjustele

  viieaastase tähtaja möödumist
  .
  Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist
  . [ME 321]

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse
  selles otsuses nimetatud
  volituste delegeerimine
  . Otsus jõustub kohe

  järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas
  või otsuses osutatud

  nimetatud
  hilisemal kuupäeval. Otsus

  See
  ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

3a.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 68]

3b.
     
  Artikli 1 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega nelja kuu võrra.

[ME 322]

Artikkel 11c

1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega ühe kuu võrra.

2.   Kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kõnealuse ajavahemiku jooksul delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ja see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne kõnealuse ajavahemiku möödumist juhul, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad teatanud komisjonile oma kavatsusest jätta vastuväited esitamata.

3.   Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväite esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.”

[ME 69]

7.   NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 1515/2001, 23. JUULI 2001, MEETMETE KOHTA, MIDA ÜHENDUS VÕIB VÕTTA PÄRAST WTO VAIDLUSTE LAHENDAMISE ORGANI ARUANNET DUMPINGU- JA SUBSIIDIUMIVASTASTE MEETMETE KOHTA
   (21)

Seoses määrusega (EÜ) nr 1515/2001 tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu vajalikke meetmeid kõnealuse määruse rakendamiseks vastavalt määrusele (EL) nr 182/2011.

Seepärast muudetakse määrust (EÜ) nr 1515/2001 järgmiselt:

| -1. | Lisatakse järgmine põhjendus:







  „
  (6a) | selleks et tagada ühetaolised tingimused selliste meetmete vastuvõtmiseks või peatamiseks, millega tagada kooskõla WTO vaidluste lahendamise organi soovituste ja otsustega, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused; neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (22); |
| --- | --- | --- |

-1.

„
  (6a)

selleks et tagada ühetaolised tingimused selliste meetmete vastuvõtmiseks või peatamiseks, millega tagada kooskõla WTO vaidluste lahendamise organi soovituste ja otsustega, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused; neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (22);

[ME 70]

| -1a. | Lisatakse järgmine põhjendus:







  „
  (6b) | meetmete peatamiseks piiratud ajavahemiku jooksul tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega; kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid;
  ” |
| --- | --- | --- |

-1a.

„
  (6b)

meetmete peatamiseks piiratud ajavahemiku jooksul tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega; kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid;
  ”

[ME 71]

| 1. | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõike 1 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui VLO võtab vastu ettekande, mis käsitleb nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (23), nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (24) või käesoleva määruse kohast liidu meedet (edaspidi „vaidlustatud meede”), võib komisjon kooskõlas artikli 3a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega võtta ühe või mitu järgmist meedet, mida ta peab asjakohaseks: |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõike 1 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„1.   Kui VLO võtab vastu ettekande, mis käsitleb nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (23), nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (24) või käesoleva määruse kohast liidu meedet (edaspidi „vaidlustatud meede”), võib komisjon kooskõlas artikli 3a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega võtta ühe või mitu järgmist meedet, mida ta peab asjakohaseks:

| aa) | Lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:








  „
  b) | teatavas olukorras seadusandliku akti rakendamiseks vajalikuks peetavate muude erimeetmete võtmine.
  ” |
| --- | --- | --- |

aa)

Lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„
  b)

teatavas olukorras seadusandliku akti rakendamiseks vajalikuks peetavate muude erimeetmete võtmine.
  ”

| b) | Lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kui enne lõike 1 alusel meetmete võtmist või nende võtmise ajal on otstarbekas küsimus läbi vaadata, siis algatab selle läbivaatuse komisjon.” |
| --- | --- |

b)

Lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui enne lõike 1 alusel meetmete võtmist või nende võtmise ajal on otstarbekas küsimus läbi vaadata, siis algatab selle läbivaatuse komisjon.”

| c) | Lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Kui vaidlustatud või muudetud meetme rakendamine on vaja peatada, peatab komisjon selle tähtajaliselt
  kooskõlas
  artikli 3a lõikes 2 sätestatud korras

  lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega
  .”
  [ME 73] |
| --- | --- |

c)

Lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui vaidlustatud või muudetud meetme rakendamine on vaja peatada, peatab komisjon selle tähtajaliselt
  kooskõlas
  artikli 3a lõikes 2 sätestatud korras

  lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega
  .”

| 2. | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Lisaks sellele võib komisjon võtta kõiki artikli 1 lõikes 1 nimetatud meetmeid, et vajaduse korral arvestada VLO ettekandes esitatud vaidlustamata meetmeid käsitlevate juriidiliste tõlgendustega.” |
| --- | --- | --- |

2.

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Lisaks sellele võib komisjon võtta kõiki artikli 1 lõikes 1 nimetatud meetmeid, et vajaduse korral arvestada VLO ettekandes esitatud vaidlustamata meetmeid käsitlevate juriidiliste tõlgendustega.”

| b) | Lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kui enne lõike 1 alusel meetmete võtmist või nende võtmise ajal on otstarbekas küsimus läbi vaadata, siis algatab selle läbivaatuse komisjon.” |
| --- | --- |

b)

Lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui enne lõike 1 alusel meetmete võtmist või nende võtmise ajal on otstarbekas küsimus läbi vaadata, siis algatab selle läbivaatuse komisjon.”

| c) | Lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Kui vaidlustamata või muudetud meetme rakendamine on vaja peatada, peatab komisjon selle tähtajaliselt
  kooskõlas
  artikli 3a lõikes 2 sätestatud korras

  lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega
  .”
  [ME 74] |
| --- | --- |

c)

Lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui vaidlustamata või muudetud meetme rakendamine on vaja peatada, peatab komisjon selle tähtajaliselt
  kooskõlas
  artikli 3a lõikes 2 sätestatud korras

  lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega
  .”

| 3. | Lisatakse artikkel järgmises sõnastuses:
  „Artikkel 3a
  1.   Komisjoni abistab vastavalt vajadusele määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 alusel asutatud dumpinguvastane komitee või määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 25 lõike 1 alusel asutatud subsiidiumivastane komitee. Need on komiteed määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.


  1a.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. [ME 75]

  2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.


  2a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb.
  ”

  [ME 76] |
| --- | --- |

3.

Lisatakse artikkel järgmises sõnastuses:

„Artikkel 3a

1.   Komisjoni abistab vastavalt vajadusele määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 alusel asutatud dumpinguvastane komitee või määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 25 lõike 1 alusel asutatud subsiidiumivastane komitee. Need on komiteed määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

1a.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. [ME 75]

2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

2a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb.
  ”

[ME 76]

| 3a. | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 3b



  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile igal aastal aruande käesoleva määruse kohaldamise ja rakendamise kohta. Aruanne sisaldab teavet komisjoni, dumpinguvastase komitee ja subsiidiumivastase komitee tegevuse, menetluste ja otsuste kohta. Hiljemalt kuus kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile avalikustab komisjon aruande.
  ”

  [ME 77] |
| --- | --- |

3a.

„Artikkel 3b

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile igal aastal aruande käesoleva määruse kohaldamise ja rakendamise kohta. Aruanne sisaldab teavet komisjoni, dumpinguvastase komitee ja subsiidiumivastase komitee tegevuse, menetluste ja otsuste kohta. Hiljemalt kuus kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile avalikustab komisjon aruande.
  ”

[ME 77]

8.   NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 2248/2001, 19. NOVEMBER 2001, ÜHELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSTE JA NENDE LIIKMESRIIKIDE NING TEISELT POOLT HORVAATIA VABARIIGI VAHELISE STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIEERIMISLEPINGU NING EUROOPA ÜHENDUSE JA HORVAATIA VABARIIGI VAHELISE VAHELEPINGU TEATAVA RAKENDUSKORRA KOHTA
   (25)

Seoses määrusega (EÜ) nr 2248/2001 tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu vajalikke meetmeid kõnealuse määruse rakendamiseks vastavalt määrusele (EL) nr 182/2011.

Seepärast muudetakse määrust (EÜ) nr 2248/2001 järgmiselt:

| -1. | Põhjendus 6 asendatakse järgmisega:







  „
  (6) | Koondnomenklatuuri või TARICi koode muutvad komisjoni rakendusaktid ei põhjusta olulisi muudatusi.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1.

„
  (6)

Koondnomenklatuuri või TARICi koode muutvad komisjoni rakendusaktid ei põhjusta olulisi muudatusi.
  ”

[ME 78]

| -1a. | Põhjendus 10 asendatakse järgmisega:







  „
  (10) | Selleks et tagada ühetaolised tingimused ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu eri sätete rakendamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade vastuvõtmiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (26). |
| --- | --- | --- |

-1a.

„
  (10)

Selleks et tagada ühetaolised tingimused ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu eri sätete rakendamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade vastuvõtmiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (26).

[ME 79]

| -1b. | Lisatakse järgmine põhjendus:







  „
  (10a) | Meetmete viivitamata vastuvõtmiseks erakorraliste ja otsustava tähtsusega asjaolude korral tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike meetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1b.

„
  (10a)

Meetmete viivitamata vastuvõtmiseks erakorraliste ja otsustava tähtsusega asjaolude korral tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike meetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.
  ”

[ME 80]

| -1c. | Lisatakse järgmine põhjendus:







  „
  (10b) | Komisjon peaks vastu võtma koheselt kohaldatavad rakendusaktid, kui seda nõuavad eriti kiireloomulised asjaolud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud erakorraliste ja otsustava tähtsusega asjaoludega vahelepingu artikli 25 lõike 4 punkti b ja artikli 26 lõike 4 ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 38 lõike 4 punkti b ja artikli 39 lõike 4 tähenduses.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1c.

„
  (10b)

Komisjon peaks vastu võtma koheselt kohaldatavad rakendusaktid, kui seda nõuavad eriti kiireloomulised asjaolud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud erakorraliste ja otsustava tähtsusega asjaoludega vahelepingu artikli 25 lõike 4 punkti b ja artikli 26 lõike 4 ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 38 lõike 4 punkti b ja artikli 39 lõike 4 tähenduses.
  ”

[ME 81]

| -1d. | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 2


  Soodustused baby-beef-toodetele



  Vahelepingu artikli 14 lõike 2 ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 27 lõike 2 – käsitlevad baby-beef-toodete tariifikvoote – üksikasjalikud rakenduseeskirjad võtab vastu komisjon vastavalt käesoleva määruse artikli 7fa lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusele.
  ”

  [ME 82] |
| --- | --- |

-1d.

„Artikkel 2

Soodustused baby-beef-toodetele

Vahelepingu artikli 14 lõike 2 ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 27 lõike 2 – käsitlevad baby-beef-toodete tariifikvoote – üksikasjalikud rakenduseeskirjad võtab vastu komisjon vastavalt käesoleva määruse artikli 7fa lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusele.
  ”

[ME 82]

| -1e. | Artikkel 3 jäetakse välja. [ME 83] |
| --- | --- |

-1e.

| -1f. | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 4


  Soodustused kalandustoodetele



  Vahelepingu artikli 15 lõike 1 ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 28 lõike 1 – käsitlevad mõlema lepingu Va lisas loetletud kalade ja kalandustoodete tariifikvoote – käsitlevate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad võtab vastu komisjon vastavalt käesoleva määruse artikli 7fa lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusele.
  ”

  [ME 84] |
| --- | --- |

-1f.

„Artikkel 4

Soodustused kalandustoodetele

Vahelepingu artikli 15 lõike 1 ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 28 lõike 1 – käsitlevad mõlema lepingu Va lisas loetletud kalade ja kalandustoodete tariifikvoote – käsitlevate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad võtab vastu komisjon vastavalt käesoleva määruse artikli 7fa lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusele.
  ”

[ME 84]

| -1g. | Artikkel 5 jäetakse välja. [ME 85] |
| --- | --- |

-1g.

| -1h. | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 7


  Tehnilised kohandused



  Käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud üksikasjalike rakenduseeskirjade muudatused ja tehnilised kohandused, mis osutuvad vajalikuks pärast koondnomenklatuuri koodide ja TARICi alamrubriikide muutmist või mis tulenevad uutest liidu ja Horvaatia vahelistest lepingutest, protokollidest, kirjavahetusest või muudest dokumentidest ja mis ei põhjusta olulisi muudatusi, võetakse vastu vastavalt käesoleva määruse artikli 7fa lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusele.
  ”

  [ME 86] |
| --- | --- |

-1h.

„Artikkel 7

Tehnilised kohandused

Käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud üksikasjalike rakenduseeskirjade muudatused ja tehnilised kohandused, mis osutuvad vajalikuks pärast koondnomenklatuuri koodide ja TARICi alamrubriikide muutmist või mis tulenevad uutest liidu ja Horvaatia vahelistest lepingutest, protokollidest, kirjavahetusest või muudest dokumentidest ja mis ei põhjusta olulisi muudatusi, võetakse vastu vastavalt käesoleva määruse artikli 7fa lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusele.
  ”

[ME 86]

| 1. | Artiklit 7a muudetakse järgmiselt:







  a) | Lisatakse lõiked 3a ja 3b:


  „3a.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [5].


  3b.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [8] koostoimes nimetatud määruse artikliga [5].” |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklit 7a muudetakse järgmiselt:

a)

Lisatakse lõiked 3a ja 3b:

„3a.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [5].

3b.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [8] koostoimes nimetatud määruse artikliga [5].”

| a) | Lõiked 2, 3 ja 4 jäetakse välja. [ME 87] |
| --- | --- |

a)

Lõiked 2, 3 ja 4 jäetakse välja. [ME 87]

| b) | Lõike 6 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Kui konsultatsioonide lõppemisel ei ole võimalik kasutada muud korraldust, võib komisjon artikli 7a lõigus 3a sätestatud korras

  käesoleva määruse artikli 7fa lõikes 5 osutatud kontrollimenetluses
  otsustada kas mitte tegutseda või võtta asjakohased meetmed vastavalt vahelepingu artiklitele 25 ja 26 ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklitele 38 ja 39. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 7a lõiget 3b

  artikli 7fa lõiget 7
  .”
  [ME 88] |
| --- | --- |

b)

Lõike 6 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Kui konsultatsioonide lõppemisel ei ole võimalik kasutada muud korraldust, võib komisjon artikli 7a lõigus 3a sätestatud korras

  käesoleva määruse artikli 7fa lõikes 5 osutatud kontrollimenetluses
  otsustada kas mitte tegutseda või võtta asjakohased meetmed vastavalt vahelepingu artiklitele 25 ja 26 ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklitele 38 ja 39. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 7a lõiget 3b

  artikli 7fa lõiget 7
  .”

| c) | Lõiked 7, 8 ja 9 jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

Lõiked 7, 8 ja 9 jäetakse välja.

| 2. | Artikkel 7b asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7b

  Erakorralised ja otsustava tähtsusega asjaolud

  Kui tekivad erakorralised ja otsustava tähtsusega asjaolud vahelepingu artikli 25 lõike 4 punkti b ja artikli 26 lõike 4 ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 38 lõike 4 punkti b ja artikli 39 lõike 4 tähenduses, võib komisjon
  kooskõlas artikli 7fa lõikes 4 osutatud nõuandemenetlusega
  viivitamata artikli 7a lõikes 3a sätestatud korras võtta vahelepingu artiklites 25 ja 26 ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklites 38 ja 39 sätestatud meetmeid. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 7a lõiget 3b

  artikli 7fa lõiget 6
  . [ME 89]

  Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse, võtab ta selle kohta vastu otsuse viie tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest.” |
| --- | --- |

2.

Artikkel 7b asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7b

Erakorralised ja otsustava tähtsusega asjaolud

Kui tekivad erakorralised ja otsustava tähtsusega asjaolud vahelepingu artikli 25 lõike 4 punkti b ja artikli 26 lõike 4 ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 38 lõike 4 punkti b ja artikli 39 lõike 4 tähenduses, võib komisjon
  kooskõlas artikli 7fa lõikes 4 osutatud nõuandemenetlusega
  viivitamata artikli 7a lõikes 3a sätestatud korras võtta vahelepingu artiklites 25 ja 26 ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklites 38 ja 39 sätestatud meetmeid. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 7a lõiget 3b

  artikli 7fa lõiget 6
  . [ME 89]

Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse, võtab ta selle kohta vastu otsuse viie tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest.”

| 3. | Artikli 7e lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:
  „Vajaduse korral võtab ta vastu kaitsemeetmed artikli 7a lõikes 3a sätestatud korras

  vastavalt artikli 7fa lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusele
  , välja arvatud abiga seotud juhtudel, mille puhul kohaldatakse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (27), millisel juhul meetmeid võetakse kõnealuses määruses sätestatud korras. [ME 90] |
| --- | --- |

3.

Artikli 7e lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:

„Vajaduse korral võtab ta vastu kaitsemeetmed artikli 7a lõikes 3a sätestatud korras

  vastavalt artikli 7fa lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusele
  , välja arvatud abiga seotud juhtudel, mille puhul kohaldatakse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (27), millisel juhul meetmeid võetakse kõnealuses määruses sätestatud korras. [ME 90]

3a.

| 3a. | Artiklit 7f muudetakse järgmiselt:









  a) | Lõige 3 asendatakse järgmisega:


  „
  3.
     
  Kuni lõikes 2 viidatud konsultatsioonidel on jõutud vastastikku rahuldava lahenduseni, võib komisjon otsustada võtta muud asjakohased meetmed, mida ta peab vajalikuks vastavalt vahelepingu artiklile 30 ja seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklile 43 ning kooskõlas artikli 7fa lõikes 5 viidatud kontrollimenetlusega.
  ” |
| --- | --- | --- |

a)

Lõige 3 asendatakse järgmisega:

„
  3.
     
  Kuni lõikes 2 viidatud konsultatsioonidel on jõutud vastastikku rahuldava lahenduseni, võib komisjon otsustada võtta muud asjakohased meetmed, mida ta peab vajalikuks vastavalt vahelepingu artiklile 30 ja seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklile 43 ning kooskõlas artikli 7fa lõikes 5 viidatud kontrollimenetlusega.
  ”

| b) | Lõiked 4, 5 ja 6 jäetakse välja. [ME 91] |
| --- | --- |

b)

Lõiked 4, 5 ja 6 jäetakse välja. [ME 91]

| 3b. | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 7fa


  Komiteemenetlus



  1.
     
  Artikli 2 kohaldamisel abistab komisjoni määruse (EÜ) nr 1254/1999 artiklis 42 nimetatud komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.




  2.
     
  Artikli 4 kohaldamisel abistab komisjoni määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 248a alusel moodustatud tolliseadustiku komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.




  3.
     
  Artiklite 7a, 7b, 7e ja 7f kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu määruse (EÜ) nr 3285/94 artikli 4 alusel moodustatud nõuandekomitee (28). See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.




  4.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.




  5.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.




  6.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle artikliga 4.




  7.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle artikliga 5.




  8.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb. [ME 92] |
| --- | --- |

3b.

„Artikkel 7fa

Komiteemenetlus

1.
     
  Artikli 2 kohaldamisel abistab komisjoni määruse (EÜ) nr 1254/1999 artiklis 42 nimetatud komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.
     
  Artikli 4 kohaldamisel abistab komisjoni määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 248a alusel moodustatud tolliseadustiku komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

3.
     
  Artiklite 7a, 7b, 7e ja 7f kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu määruse (EÜ) nr 3285/94 artikli 4 alusel moodustatud nõuandekomitee (28). See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

4.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

5.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

6.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle artikliga 4.

7.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle artikliga 5.

8.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb. [ME 92]

9.   NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 153/2002, 21. JAANUAR 2002, ÜHELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSTE JA NENDE LIIKMESRIIKIDE NING TEISELT POOLT ENDISE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIGI VAHELISE STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIEERIMISLEPINGU NING EUROOPA ÜHENDUSE JA ENDISE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIGI VAHELISE VAHELEPINGU TEATAVA RAKENDUSKORRA KOHTA
   (29)

Seoses määrusega (EÜ) nr 153/2002 tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu vajalikke meetmeid kõnealuse määruse rakendamiseks vastavalt määrusele (EL) nr 182/2011.

Seepärast muudetakse määrust (EÜ) nr 153/2002 järgmiselt:

| -1. | Põhjendus 6 asendatakse järgmisega:







  „
  (6) | Koondnomenklatuuri või TARICi koode muutvad komisjoni rakendusaktid ei põhjusta olulisi muutusi.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1.

„
  (6)

Koondnomenklatuuri või TARICi koode muutvad komisjoni rakendusaktid ei põhjusta olulisi muutusi.
  ”

[ME 93]

| -1a. | Põhjendus 11 asendatakse järgmisega:







  „
  (11) | Selleks et tagada ühetaolised tingimused stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu eri sätete rakendamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade vastuvõtmiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (30). |
| --- | --- | --- |

-1a.

„
  (11)

Selleks et tagada ühetaolised tingimused stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu eri sätete rakendamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade vastuvõtmiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (30).

[ME 94]

| -1b. | Lisatakse järgmine põhjendus:







  „
  (11a) | Meetmete viivitamata vastuvõtmiseks erakorraliste ja otsustava tähtsusega asjaolude korral tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike meetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1b.

„
  (11a)

Meetmete viivitamata vastuvõtmiseks erakorraliste ja otsustava tähtsusega asjaolude korral tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike meetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.
  ”

[ME 95]

| -1c. | Lisatakse järgmine põhjendus:







  „
  (11b) | Komisjon peaks vastu võtma koheselt kohaldatavad rakendusaktid, kui seda nõuavad eriti kiireloomulised asjaolud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud erakorraliste ja otsustava tähtsusega asjaoludega vahelepingu artikli 24 lõike 4 punkti b ja artikli 25 lõike 4 ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 37 lõike 4 punkti b ja artikli 38 lõike 4 tähenduses.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1c.

„
  (11b)

Komisjon peaks vastu võtma koheselt kohaldatavad rakendusaktid, kui seda nõuavad eriti kiireloomulised asjaolud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud erakorraliste ja otsustava tähtsusega asjaoludega vahelepingu artikli 24 lõike 4 punkti b ja artikli 25 lõike 4 ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 37 lõike 4 punkti b ja artikli 38 lõike 4 tähenduses.
  ”

[ME 96]

| -1d. | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 2


  Soodustused baby-beef-toodetele



  Vahelepingu artikli 14 lõike 2 ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 27 lõike 2 – käsitlevad baby-beef-toodete tariifikvoote – üksikasjalikud rakenduseeskirjad võtab vastu komisjon vastavalt artikli 7fa lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusele.
  ”

  [ME 97] |
| --- | --- |

-1d.

„Artikkel 2

Soodustused baby-beef-toodetele

Vahelepingu artikli 14 lõike 2 ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 27 lõike 2 – käsitlevad baby-beef-toodete tariifikvoote – üksikasjalikud rakenduseeskirjad võtab vastu komisjon vastavalt artikli 7fa lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusele.
  ”

[ME 97]

| -1e. | Artikkel 3 jäetakse välja. [ME 98] |
| --- | --- |

-1e.

| -1f. | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 4


  Edasised soodustused



  Kui stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 29 ja vahelepingu artikli 16 alusel antakse kalandustoodetele tariifikvootide raames lisasoodustusi, võtab komisjon vastu üksikasjalikud rakenduseeskirjad nende tariifikvootide rakendamiseks vastavalt artikli 7fa lõikes 5 sätestatud kontrollimenetlusele.
  ”

  [ME 99] |
| --- | --- |

-1f.

„Artikkel 4

Edasised soodustused

Kui stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 29 ja vahelepingu artikli 16 alusel antakse kalandustoodetele tariifikvootide raames lisasoodustusi, võtab komisjon vastu üksikasjalikud rakenduseeskirjad nende tariifikvootide rakendamiseks vastavalt artikli 7fa lõikes 5 sätestatud kontrollimenetlusele.
  ”

[ME 99]

| -1g. | Artikkel 5 jäetakse välja. [ME 100] |
| --- | --- |

-1g.

| -1h. | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 7


  Tehnilised kohandused



  Käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud üksikasjalike rakenduseeskirjade muudatused ja tehnilised kohandused, mis osutuvad vajalikuks pärast koondnomenklatuuri koodide ja TARICi alamrubriikide muutmist või mis tulenevad uutest liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelistest lepingutest, protokollidest, kirjavahetusest või muudest dokumentidest ja mis ei põhjusta olulisi muudatusi, võetakse vastu käesoleva määruse artikli 7fa lõikes 5 sätestatud kontrollimenetluses.
  ”

  [ME 101] |
| --- | --- |

-1h.

„Artikkel 7

Tehnilised kohandused

Käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud üksikasjalike rakenduseeskirjade muudatused ja tehnilised kohandused, mis osutuvad vajalikuks pärast koondnomenklatuuri koodide ja TARICi alamrubriikide muutmist või mis tulenevad uutest liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelistest lepingutest, protokollidest, kirjavahetusest või muudest dokumentidest ja mis ei põhjusta olulisi muudatusi, võetakse vastu käesoleva määruse artikli 7fa lõikes 5 sätestatud kontrollimenetluses.
  ”

[ME 101]

| 1. | Artiklit 7a muudetakse järgmiselt:







  a) | Lisatakse lõiked 3a ja 3b:


  „3a.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [5].


  3b.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [8] koostoimes nimetatud määruse artikliga [5].” |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklit 7a muudetakse järgmiselt:

a)

Lisatakse lõiked 3a ja 3b:

„3a.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [5].

3b.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [8] koostoimes nimetatud määruse artikliga [5].”

| a) | Lõiked 2, 3 ja 4 jäetakse välja. [ME 102] |
| --- | --- |

a)

Lõiked 2, 3 ja 4 jäetakse välja. [ME 102]

| b) | Lõike 6 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Kui konsultatsioonide lõppemisel ei ole võimalik kasutada muud korraldust, võib komisjon artikli 7a lõigus 3a sätestatud korras

  vastavalt käesoleva määruse artikli 7fa lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusele
  otsustada kas mitte tegutseda või võtta asjakohased meetmed vastavalt vahelepingu artiklitele 24 ja 25 ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklitele 37 ja 38. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7a lõiget 3b

  artikli 7fa lõiget 7
  .”
  [ME 103] |
| --- | --- |

b)

Lõike 6 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Kui konsultatsioonide lõppemisel ei ole võimalik kasutada muud korraldust, võib komisjon artikli 7a lõigus 3a sätestatud korras

  vastavalt käesoleva määruse artikli 7fa lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusele
  otsustada kas mitte tegutseda või võtta asjakohased meetmed vastavalt vahelepingu artiklitele 24 ja 25 ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklitele 37 ja 38. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7a lõiget 3b

  artikli 7fa lõiget 7
  .”

| c) | Lõiked 7, 8 ja 9 jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

Lõiked 7, 8 ja 9 jäetakse välja.

| 2. | Artikkel 7b asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7b

  Erakorralised ja otsustava tähtsusega asjaolud

  Kui tekivad erakorralised ja otsustava tähtsusega asjaolud vahelepingu artikli 24 lõike 4 punkti b ja artikli 25 lõike 4 ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 37 lõike 4 punkti b ja artikli 38 lõike 4 tähenduses, võib komisjon võtta artikli 7a lõikes 3a sätestatud korras

  kooskõlas artikli 7fa lõikes 4 osutatud nõuandemenetlusega
  viivitamata
  võtta
  vahelepingu artiklites 24 ja 25 ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklites 37 ja 38 sätestatud meetmeid. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 7a lõiget 3b

  artikli 7fa lõiget 6
  . [ME 104]

  Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse, võtab ta selle kohta vastu otsuse viie tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest.” |
| --- | --- |

2.

Artikkel 7b asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7b

Erakorralised ja otsustava tähtsusega asjaolud

Kui tekivad erakorralised ja otsustava tähtsusega asjaolud vahelepingu artikli 24 lõike 4 punkti b ja artikli 25 lõike 4 ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 37 lõike 4 punkti b ja artikli 38 lõike 4 tähenduses, võib komisjon võtta artikli 7a lõikes 3a sätestatud korras

  kooskõlas artikli 7fa lõikes 4 osutatud nõuandemenetlusega
  viivitamata
  võtta
  vahelepingu artiklites 24 ja 25 ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklites 37 ja 38 sätestatud meetmeid. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 7a lõiget 3b

  artikli 7fa lõiget 6
  . [ME 104]

Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse, võtab ta selle kohta vastu otsuse viie tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest.”

| 3. | Artikli 7e lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:
  „Vajaduse korral võtab ta vastu kaitsemeetmed artikli 7a lõikes 3a sätestatud korras

  vastavalt artikli 7fa lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusele
  , välja arvatud abiga seotud juhtudel, mille puhul kohaldatakse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (31), millisel juhul meetmeid võetakse kõnealuses määruses sätestatud korras. [ME 105] |
| --- | --- |

3.

Artikli 7e lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:

„Vajaduse korral võtab ta vastu kaitsemeetmed artikli 7a lõikes 3a sätestatud korras

  vastavalt artikli 7fa lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusele
  , välja arvatud abiga seotud juhtudel, mille puhul kohaldatakse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (31), millisel juhul meetmeid võetakse kõnealuses määruses sätestatud korras. [ME 105]

3a.

| 3a. | Artiklit 7f muudetakse järgmiselt:









  a) | Lõige 3 asendatakse järgmisega:


  „
  3.
     
  Kuni käesoleva artikli lõikes 2 viidatud konsultatsioonidel on jõutud vastastikku rahuldava lahenduseni, võib komisjon otsustada võtta muid asjakohaseid meetmeid, mida ta peab vajalikuks vastavalt vahelepingu artiklile 30 ja seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklile 43 kooskõlas artikli 7fa lõikes 5 viidatud kontrollimenetlusega.
  ” |
| --- | --- | --- |

a)

Lõige 3 asendatakse järgmisega:

„
  3.
     
  Kuni käesoleva artikli lõikes 2 viidatud konsultatsioonidel on jõutud vastastikku rahuldava lahenduseni, võib komisjon otsustada võtta muid asjakohaseid meetmeid, mida ta peab vajalikuks vastavalt vahelepingu artiklile 30 ja seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklile 43 kooskõlas artikli 7fa lõikes 5 viidatud kontrollimenetlusega.
  ”

| b) | Lõiked 4, 5 ja 6 jäetakse välja. [ME 106] |
| --- | --- |

b)

Lõiked 4, 5 ja 6 jäetakse välja. [ME 106]

| 3b. | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 7fa


  Komiteemenetlus



  1.
     
  Artikli 2 kohaldamisel abistab komisjoni määruse (EÜ) nr 1254/1999 artiklis 42 nimetatud komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.




  2.
     
  Artikli 4 kohaldamisel abistab komisjoni määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 248a alusel moodustatud tolliseadustiku komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.




  3.
     
  Artiklite 7a, 7b, 7e ja 7f kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu määruse (EÜ) nr 3285/94 artikli 4 alusel moodustatud nõuandekomitee

   (32).
  See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.




  4.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.




  5.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.




  6.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle artikliga 4.




  7.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle artikliga 5.




  8.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb. [ME 107] |
| --- | --- |

3b.

„Artikkel 7fa

Komiteemenetlus

1.
     
  Artikli 2 kohaldamisel abistab komisjoni määruse (EÜ) nr 1254/1999 artiklis 42 nimetatud komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.
     
  Artikli 4 kohaldamisel abistab komisjoni määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 248a alusel moodustatud tolliseadustiku komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

3.
     
  Artiklite 7a, 7b, 7e ja 7f kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu määruse (EÜ) nr 3285/94 artikli 4 alusel moodustatud nõuandekomitee

   (32).
  See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

4.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

5.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

6.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle artikliga 4.

7.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle artikliga 5.

8.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb. [ME 107]

10.   NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 427/2003, 3. MÄRTS 2003, ÜLEMINEKUAJA TOOTEPÕHISE KAITSEMEHHANISMI KOHTA SEOSES HIINA RAHVAVABARIIGIST PÄRINEVA IMPORDIGA JA MILLEGA MUUDETAKSE MÄÄRUST (EÜ) NR 519/94 TEATAVATEST KOLMANDATEST RIIKIDEST PÄRINEVA IMPORDI ÜHISEESKIRJADE KOHTA
   (33)

Seoses määrusega (EÜ) nr 427/2003
  tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta määruse (EÜ) nr 625/2009 I lisa. Lisaks sellele
  tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu vajalikke meetmeid määruse (EÜ) nr 427/2003 rakendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr [xxxx/2011]

  182/2011
  . [ME 108]

Seepärast muudetakse määrust (EÜ) nr 427/2003 järgmiselt:

| -1. | Lisatakse järgmine põhjendus:







  „
  (21a) | Käesoleva määruse kohaldamiseks vajalike sätete vastuvõtmiseks tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte nõukogu 7. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 625/2009 (teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta) (34) I lisa muutmiseks, et jätta kõnealuse lisa kolmandate riikide loetelust välja riigid, kui nendest saavad WTO liikmed. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- | --- |

-1.

„
  (21a)

Käesoleva määruse kohaldamiseks vajalike sätete vastuvõtmiseks tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte nõukogu 7. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 625/2009 (teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta) (34) I lisa muutmiseks, et jätta kõnealuse lisa kolmandate riikide loetelust välja riigid, kui nendest saavad WTO liikmed. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

[ME 109]

| -1a. | Põhjendus 22 asendatakse järgmisega:







  „
  (22) | Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (35). |
| --- | --- | --- |

-1a.

„
  (22)

Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (35).

[ME 110]

| -1b. | Lisatakse järgmine põhjendus:







  „
  (22a) | Järelevalve- ja ajutiste meetmete vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1b.

„
  (22a)

Järelevalve- ja ajutiste meetmete vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.
  ”

[ME 111]

| -1c. | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „
  (1)
     
  Uurimine algatatakse liikmesriigi taotlusel, liidu tootmisharu nimel tegutseva juriidilise isiku või juriidilise isiku staatuseta ühingu taotlusel või komisjoni enda algatusel, kui komisjonile on selge, et uurimise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali.
  ”

  [ME 112] |
| --- | --- |

-1c.

„
  (1)
     
  Uurimine algatatakse liikmesriigi taotlusel, liidu tootmisharu nimel tegutseva juriidilise isiku või juriidilise isiku staatuseta ühingu taotlusel või komisjoni enda algatusel, kui komisjonile on selge, et uurimise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali.
  ”

[ME 112]

| -1d. | Artiklisse 5 lisatakse järgmine lõige:

  „
  2a.
     
  Uurimise algatamise taotlus sisaldab tõendeid artikli 1 lõikes 1 sätestatud kaitsemeetmete kehtestamise tingimuste täitmise kohta. Taotlus sisaldab üldjuhul järgmist teavet: asjaomase toote impordi kasvu määr ja maht absoluut- ja suhtarvudes, suurenenud impordi poolt hõivatud siseturu osa, muutused müügi, tootmise, tootlikkuse, tootmisvõimsuste kasutamise, kasumi ja kahjumi ning tööhõive tasemes.




  Uurimise võib algatada ka juhul, kui impordi hüppeline kasv on koondunud ühte või mitmesse liikmesriiki, eeldusel et on piisavalt tõendeid uurimise algatamise tingimuste täitmise kohta, mis on kindlaks tehtud artikli 2 lõikes 2 ja artiklis 3 osutatud tegurite põhjal.
  ”

  [ME 113] |
| --- | --- |

-1d.

„
  2a.
     
  Uurimise algatamise taotlus sisaldab tõendeid artikli 1 lõikes 1 sätestatud kaitsemeetmete kehtestamise tingimuste täitmise kohta. Taotlus sisaldab üldjuhul järgmist teavet: asjaomase toote impordi kasvu määr ja maht absoluut- ja suhtarvudes, suurenenud impordi poolt hõivatud siseturu osa, muutused müügi, tootmise, tootlikkuse, tootmisvõimsuste kasutamise, kasumi ja kahjumi ning tööhõive tasemes.

Uurimise võib algatada ka juhul, kui impordi hüppeline kasv on koondunud ühte või mitmesse liikmesriiki, eeldusel et on piisavalt tõendeid uurimise algatamise tingimuste täitmise kohta, mis on kindlaks tehtud artikli 2 lõikes 2 ja artiklis 3 osutatud tegurite põhjal.
  ”

[ME 113]

| 1. | Artikli 5 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Kui on ilmne, et uurimise algatamiseks on piisavalt tõendeid ja lõike 3 kohased konsultatsioonid ei ole andnud vastastikku rahuldavat lahendust, avaldab komisjon teate Euroopa Liidu Teatajas.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 5 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui on ilmne, et uurimise algatamiseks on piisavalt tõendeid ja lõike 3 kohased konsultatsioonid ei ole andnud vastastikku rahuldavat lahendust, avaldab komisjon teate Euroopa Liidu Teatajas.”

| 1a. | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 6a


  Eelneva järelevalve meetmed



  1.
     
  Kui Hiina Rahvavabariigist pärineva toote impordi suundumuse tõttu võib tekkida mõni artiklis 2 või artiklis 3 nimetatud olukord, võib selle toote impordi suhtes kohaldada eelneva järelevalve meetmeid.




  2.
     
  Juhul kui tundlike sektorite toodete impordi hüppeline kasv on koondunud ühte või mitmesse liikmesriiki, võib komisjon kehtestada eelneva järelevalve meetmed.




  3.
     
  Komisjon võtab eelneva järelevalve meetmed vastu kooskõlas artikli 15 lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega.




  4.
     
  Eelneva järelevalve meetmed on tähtajalised. Kui ei ole sätestatud teisiti, kaotavad need kehtivuse meetmete kehtestamise esimesele kuuekuulisele ajavahemikule järgneva teise kuuekuulise ajavahemiku lõppemisel.
  ”

  [ME 114] |
| --- | --- |

1a.

„Artikkel 6a

Eelneva järelevalve meetmed

1.
     
  Kui Hiina Rahvavabariigist pärineva toote impordi suundumuse tõttu võib tekkida mõni artiklis 2 või artiklis 3 nimetatud olukord, võib selle toote impordi suhtes kohaldada eelneva järelevalve meetmeid.

2.
     
  Juhul kui tundlike sektorite toodete impordi hüppeline kasv on koondunud ühte või mitmesse liikmesriiki, võib komisjon kehtestada eelneva järelevalve meetmed.

3.
     
  Komisjon võtab eelneva järelevalve meetmed vastu kooskõlas artikli 15 lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega.

4.
     
  Eelneva järelevalve meetmed on tähtajalised. Kui ei ole sätestatud teisiti, kaotavad need kehtivuse meetmete kehtestamise esimesele kuuekuulisele ajavahemikule järgneva teise kuuekuulise ajavahemiku lõppemisel.
  ”

[ME 114]

| 2. | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõike 1 teine ja kolmas lause asendatakse järgmisega:
  „Komisjon võtab sellised ajutised meetmed
  kooskõlas
  artikli 15 lõikes 2 ettenähtud korras

  lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega
  . Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 15 lõiget 3.”
  [ME 115] |
| --- | --- | --- |

2.

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõike 1 teine ja kolmas lause asendatakse järgmisega:

„Komisjon võtab sellised ajutised meetmed
  kooskõlas
  artikli 15 lõikes 2 ettenähtud korras

  lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega
  . Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 15 lõiget 3.”

| b) | Lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

Lõige 3 jäetakse välja.

| 3. | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 8

  Lõpetamine ilma meetmeid võtmata

  Kui tasakaalustamismeetmed on tarbetud, lõpetatakse menetlus artikli 15 lõikes 2 sätestatud korras.” |
| --- | --- |

3.

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

Lõpetamine ilma meetmeid võtmata

Kui tasakaalustamismeetmed on tarbetud, lõpetatakse menetlus artikli 15 lõikes 2 sätestatud korras.”

| 4. | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud konsultatsioonid ei anna rahuldavat lahendust 60 päeva jooksul alates konsultatsioonitaotluse kättesaamisest, kehtestatakse lõplik kaitsemeede või kaubavahetuse ümbersuunamisest tulenev meede kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- | --- |

4.

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud konsultatsioonid ei anna rahuldavat lahendust 60 päeva jooksul alates konsultatsioonitaotluse kättesaamisest, kehtestatakse lõplik kaitsemeede või kaubavahetuse ümbersuunamisest tulenev meede kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”

| b) | Lõiked 3–6 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

Lõiked 3–6 jäetakse välja.

| 4a. | Artikli 12 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „
  3.
     
  Kui kaitsemeede on kasutusel, peetakse konsultatsioone komitees liikmesriigi taotlusel või komisjoni algatusel, et uurida meetme mõju ja teha kindlaks, kas selle edasine kohaldamine on vajalik.
  ”

  [ME 117] |
| --- | --- |

4a.

„
  3.
     
  Kui kaitsemeede on kasutusel, peetakse konsultatsioone komitees liikmesriigi taotlusel või komisjoni algatusel, et uurida meetme mõju ja teha kindlaks, kas selle edasine kohaldamine on vajalik.
  ”

[ME 117]

| 5. | Artikli 12 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Kui komisjon leiab, et mõni kaitsemeede tuleks tühistada või seda peaks muuta, siis komisjon tühistab või muudab selle kaitsemeetme
  vastavalt artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele
  .”

  [ME 118] |
| --- | --- |

5.

Artikli 12 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui komisjon leiab, et mõni kaitsemeede tuleks tühistada või seda peaks muuta, siis komisjon tühistab või muudab selle kaitsemeetme
  vastavalt artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele
  .”

[ME 118]

| 6. | Artikli 14 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Liidu huvides võib käesoleva määruse alusel kehtestatud meetmed komisjoni otsusega üheksaks kuuks peatada. Peatamist võib pikendada veel kõige rohkem ühe aasta võrra
  kooskõlas
  artikli 15 lõikes 2 sätestatud korras

  lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega
  . Meetmete kohaldamist võib peatada ainult juhul, kui turutingimused on ajutiselt nii palju muutunud, et turuhäired peatamise tulemusena tõenäoliselt ei kordu. Meetmed võib pärast konsulteerimist igal ajal ennistada, kui peatamise põhjus on lakanud olemast.”

  [ME 119] |
| --- | --- |

6.

Artikli 14 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Liidu huvides võib käesoleva määruse alusel kehtestatud meetmed komisjoni otsusega üheksaks kuuks peatada. Peatamist võib pikendada veel kõige rohkem ühe aasta võrra
  kooskõlas
  artikli 15 lõikes 2 sätestatud korras

  lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega
  . Meetmete kohaldamist võib peatada ainult juhul, kui turutingimused on ajutiselt nii palju muutunud, et turuhäired peatamise tulemusena tõenäoliselt ei kordu. Meetmed võib pärast konsulteerimist igal ajal ennistada, kui peatamise põhjus on lakanud olemast.”

[ME 119]

| 6a. | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 14a


  Volituste andmine



  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 14b vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad määruse (EÜ) nr 625/2009 I lisa muutmist, et jätta kõnealuse lisa kolmandate riikide loetelust välja riigid, kui nendest saavad WTO liikmed.
  ”

  [ME 120] |
| --- | --- |

6a.

„Artikkel 14a

Volituste andmine

Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 14b vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad määruse (EÜ) nr 625/2009 I lisa muutmist, et jätta kõnealuse lisa kolmandate riikide loetelust välja riigid, kui nendest saavad WTO liikmed.
  ”

[ME 120]

| 6b. | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 14b


  Delegeeritud volituste rakendamine



  1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.




  2.
     
  Artikli 22 lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ...

   (36)

  . Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt 9 kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.




  3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 22 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.




  4.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.




  5.
     
  Artikli 22 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega nelja kuu võrra.



  [ME 323] |
| --- | --- |

6b.

„Artikkel 14b

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.
     
  Artikli 22 lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ...

   (36)

  . Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt 9 kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 22 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.
     
  Artikli 22 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega nelja kuu võrra.

[ME 323]

| 7. | Artikkel 15 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 15

  Komiteemenetlus

  1.   Komisjoni abistab vastavalt nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 (impordi ühiste eeskirjade kohta) artikli 4 lõikele 1 asutatud kaitsemeetmete komitee. (37) See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.


  1a.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. [ME 122]

  2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  3.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [8]

  182/2011 artiklit 8
  koostoimes selle artikliga [5]

  artikliga 4
  . [ME 123]

  4.   Kui määruse (EL) nr 182/2011 artikli 3 lõike 5 kohaselt kasutatakse kirjalikku menetlust, siis lõpetatakse see menetlus tulemuseta, kui eesistuja määratud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 1 kohaselt määratud komiteeliikmete enamus seda nõuab. |
| --- | --- |

7.

Artikkel 15 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 15

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab vastavalt nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 (impordi ühiste eeskirjade kohta) artikli 4 lõikele 1 asutatud kaitsemeetmete komitee. (37) See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

1a.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. [ME 122]

2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [8]

  182/2011 artiklit 8
  koostoimes selle artikliga [5]

  artikliga 4
  . [ME 123]

4.   Kui määruse (EL) nr 182/2011 artikli 3 lõike 5 kohaselt kasutatakse kirjalikku menetlust, siis lõpetatakse see menetlus tulemuseta, kui eesistuja määratud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 1 kohaselt määratud komiteeliikmete enamus seda nõuab.

| 8. | Artikli 17 lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Komisjon, liikmesriigid ega nende ametnikud ei tohi ilma informatsiooniandja eriloata avalikustada käesoleva määruse kohaselt saadud informatsiooni, mille käsitlemist konfidentsiaalsena selle andja on nõudnud. Komisjoni ja liikmesriikide vahel vahetatavat teavet, artikli 12 alusel peetud konsultatsioonidega või artikli 5 lõikes 3 ja artikli 9 lõikes 1 kirjeldatud konsultatsioonidega seotud teavet ega liidu asutuste ja liikmesriikide koostatud sisedokumente ei tohi teatavaks teha avalikkusele ega menetlusosalisele, kui see ei ole käesolevas määruses sätestatud erijuhtudel ette nähtud.” |
| --- | --- |

8.

Artikli 17 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Komisjon, liikmesriigid ega nende ametnikud ei tohi ilma informatsiooniandja eriloata avalikustada käesoleva määruse kohaselt saadud informatsiooni, mille käsitlemist konfidentsiaalsena selle andja on nõudnud. Komisjoni ja liikmesriikide vahel vahetatavat teavet, artikli 12 alusel peetud konsultatsioonidega või artikli 5 lõikes 3 ja artikli 9 lõikes 1 kirjeldatud konsultatsioonidega seotud teavet ega liidu asutuste ja liikmesriikide koostatud sisedokumente ei tohi teatavaks teha avalikkusele ega menetlusosalisele, kui see ei ole käesolevas määruses sätestatud erijuhtudel ette nähtud.”

| 9. | Artikli 18 lõike 4 neljas lause asendatakse järgmisega:
  „Avalikustamine ei piira komisjoni võimaliku hilisema otsuse kohaldamist, aga kui nimetatud otsus toetub teistsugustele faktidele ja kaalutlustele, siis avalikustatakse need nii kiiresti kui võimalik.” |
| --- | --- |

9.

Artikli 18 lõike 4 neljas lause asendatakse järgmisega:

„Avalikustamine ei piira komisjoni võimaliku hilisema otsuse kohaldamist, aga kui nimetatud otsus toetub teistsugustele faktidele ja kaalutlustele, siis avalikustatakse need nii kiiresti kui võimalik.”

| 10. | Artikli 19 lõiked 5 ja 6 asendatakse järgmisega:
  „5.   Komisjon tutvub põhjalikult nõuetekohaselt esitatud teabega ja uurib, mil määral see on representatiivne, ning edastab analüüsi tulemused koos oma arvamusega komiteele.
  6.   Osapooled, kes on toiminud kooskõlas lõikega 2, võivad taotleda, et faktid ja kaalutlused, mille põhjal lõplik otsus tõenäoliselt tehakse, oleksid neile kättesaadavad. Selline teave tehakse kättesaadavaks nii suures ulatuses kui võimalik ning see ei piira komisjoni hilisema võimaliku otsuse kohaldamist.” |
| --- | --- |

10.

Artikli 19 lõiked 5 ja 6 asendatakse järgmisega:

„5.   Komisjon tutvub põhjalikult nõuetekohaselt esitatud teabega ja uurib, mil määral see on representatiivne, ning edastab analüüsi tulemused koos oma arvamusega komiteele.

6.   Osapooled, kes on toiminud kooskõlas lõikega 2, võivad taotleda, et faktid ja kaalutlused, mille põhjal lõplik otsus tõenäoliselt tehakse, oleksid neile kättesaadavad. Selline teave tehakse kättesaadavaks nii suures ulatuses kui võimalik ning see ei piira komisjoni hilisema võimaliku otsuse kohaldamist.”

| 10a. | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 19a


  Aruanne



  1.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile igal aastal aruande käesoleva määruse kohaldamise ja rakendamise kohta. Aruanne sisaldab teavet komisjoni, komitee ja kõigi teiste määruse rakendamise ning määrusest tulenevate kohustuste, sealhulgas kaubandustõkkeid puudutavate kohustuste täitmise eest vastutavate organite tegevuse kohta.




  2.
     
  Aruandes esitatakse ka kokkuvõtlik statistika ja ülevaade kaubanduse arengu kohta Hiinaga.




  3.
     
  Euroopa Parlament võib ühe kuu jooksul alates komisjoni aruande esitamisest kutsuda komisjoni oma vastutava parlamendikomisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks määruse kohaldamisega seotud küsimusi.




  4.
     
  Hiljemalt kuus kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile avalikustab komisjon aruande.
  ”

  [ME 124] |
| --- | --- |

10a.

„Artikkel 19a

Aruanne

1.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile igal aastal aruande käesoleva määruse kohaldamise ja rakendamise kohta. Aruanne sisaldab teavet komisjoni, komitee ja kõigi teiste määruse rakendamise ning määrusest tulenevate kohustuste, sealhulgas kaubandustõkkeid puudutavate kohustuste täitmise eest vastutavate organite tegevuse kohta.

2.
     
  Aruandes esitatakse ka kokkuvõtlik statistika ja ülevaade kaubanduse arengu kohta Hiinaga.

3.
     
  Euroopa Parlament võib ühe kuu jooksul alates komisjoni aruande esitamisest kutsuda komisjoni oma vastutava parlamendikomisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks määruse kohaldamisega seotud küsimusi.

4.
     
  Hiljemalt kuus kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile avalikustab komisjon aruande.
  ”

[ME 124]

| 10b. | Artikli 22 lõige 3 jäetakse välja. [ME 125] |
| --- | --- |

10b.

11.   NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 452/2003, 6. MÄRTS 2003, MEETMETE KOHTA, MIDA ÜHENDUS VÕIB KOHALDADA SEOSES DUMPINGUVASTASTE VÕI SUBSIIDIUMIDEVASTASTE MEETMETE JA KAITSEMEETMETE ÜHISMÕJUGA
   (38)

Seoses määrusega (EÜ) nr 452/2003 tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu vajalikke meetmeid kõnealuse määruse rakendamiseks vastavalt määrusele (EL) nr 182/2011.

Seepärast muudetakse määrust (EÜ) nr 452/2003 järgmiselt:

| -1. | Lisatakse järgmine põhjendus:







  „
  (10a) | Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (39). |
| --- | --- | --- |

-1.

„
  (10a)

Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (39).

[ME 126]

| 1. | Artikli 1 lõikes 1 asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:
  „Kui komisjon leiab, et dumpinguvastaste või subsiidiumidevastaste meetmete ja kaitsetariifmeetmete kohaldamine samale impordile võib viia mõjudeni, mis on liidu kaubanduskaitsepoliitika seisukohalt soovitust suuremad, võib ta
  vastavalt
  artikli 2a lõikes 2 sätestatud korras

  osutatud kontrollimenetlusele
  võtta
  seadusandliku akti rakendamiseks
  vastu ühe või enam järgmistest enda poolt asjakohaseks peetavatest meetmetest:”

  [ME 127] |
| --- | --- |

1.

Artikli 1 lõikes 1 asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:

„Kui komisjon leiab, et dumpinguvastaste või subsiidiumidevastaste meetmete ja kaitsetariifmeetmete kohaldamine samale impordile võib viia mõjudeni, mis on liidu kaubanduskaitsepoliitika seisukohalt soovitust suuremad, võib ta
  vastavalt
  artikli 2a lõikes 2 sätestatud korras

  osutatud kontrollimenetlusele
  võtta
  seadusandliku akti rakendamiseks
  vastu ühe või enam järgmistest enda poolt asjakohaseks peetavatest meetmetest:”

[ME 127]

| 2. | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 2a
  1.   Komisjoni abistab vastavalt nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (40) artikli 15 lõikele 1 asutatud dumpinguvastane komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
  2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.


  2a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb. [ME 128] |
| --- | --- |

2.

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 2a

1.   Komisjoni abistab vastavalt nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (40) artikli 15 lõikele 1 asutatud dumpinguvastane komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

2a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb. [ME 128]

12.   NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 673/2005, 25. APRILL 2005, MILLEGA KEHTESTATAKSE TÄIENDAVAD TOLLIMAKSUD TEATAVATELE AMEERIKA ÜHENDRIIKIDEST PÄRINEVATELE TOODETELE
   (41)

Määruse (EÜ) nr 673/2005 puhul on volitused määruse kehtetuks tunnistamiseks nõukogul. Need volitused tuleks tühistada ning määruse kehtetuks tunnistamisel tuleks kohaldada ELi toimimise lepingu artiklit 207.

Seepärast muudetakse määrust (EÜ) nr 673/2005 järgmiselt:

Artikkel 7 jäetakse välja.

12A.
     
  NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 1236/2005, 27. JUUNI 2005, MIS KÄSITLEB KAUPLEMIST TEATAVATE KAUPADEGA, MIDA ON VÕIMALIK KASUTADA SURMANUHTLUSE TÄIDEVIIMISEKS, PIINAMISEKS VÕI MUUL JULMAL, EBAINIMLIKUL VÕI ALANDAVAL MOEL KOHTLEMISEKS VÕI KARISTAMISEKS

   (42). [ME 129]

Määruse (EÜ) nr 1236/2005 lisade muutmiseks tuleks õigus võtta vastu õigusakte kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 delegeerida komisjonile.

Seepärast muudetakse määrust (EÜ) nr 1236/2005 järgmiselt:

[ME 130]

| 1. | Põhjendus 25 asendatakse järgmisega:







  „
  (25) | Käesoleva määruse kohaldamiseks vajalike sätete vastuvõtmiseks tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu õigusakte kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290, et muuta käesoleva määruse II, III, IV ja V lisa. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  ” |
| --- | --- | --- |

1.

„
  (25)

Käesoleva määruse kohaldamiseks vajalike sätete vastuvõtmiseks tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu õigusakte kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290, et muuta käesoleva määruse II, III, IV ja V lisa. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  ”

[ME 131]

| 2. | Artikli 12 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „
  2.
     
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 15a vastu delegeeritud õigusakte II, III, IV ja V lisa muutmiseks.
  ”

  [ME 132] |
| --- | --- |

2.

„
  2.
     
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 15a vastu delegeeritud õigusakte II, III, IV ja V lisa muutmiseks.
  ”

[ME 132]

| 3. | Artikkel 15 jäetakse välja. [ME 133] |
| --- | --- |

3.

| 4. | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 15a


  Delegeeritud volituste rakendamine



  1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.




  2.
     
  Artiklis 15 osutatud volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte delegeeritakse komisjonile viieks aastaks alates ...

   (43)

  . Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt 9 kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.




  3.
     
  Euroopa Parlament või nõukogu võivad artiklis 15 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.




  4.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.




  5.
     
  Artikli 15 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega nelja kuu võrra.



  [ME 324] |
| --- | --- |

4.

„Artikkel 15a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.
     
  Artiklis 15 osutatud volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte delegeeritakse komisjonile viieks aastaks alates ...

   (43)

  . Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt 9 kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.
     
  Euroopa Parlament või nõukogu võivad artiklis 15 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.
     
  Artikli 15 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega nelja kuu võrra.

[ME 324]

| 5. | Artikkel 16 jäetakse välja. [ME 135] |
| --- | --- |

5.

13.   NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 1616/2006, 23. OKTOOBER 2006, ÜHELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSTE JA NENDE LIIKMESRIIKIDE NING TEISELT POOLT ALBAANIA VABARIIGI VAHELISE STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIEERIMISLEPINGU NING EUROOPA ÜHENDUSE JA ALBAANIA VABARIIGI VAHELISE VAHELEPINGU TEATAVA RAKENDUSKORRA KOHTA
   (44)

Seoses määrusega (EÜ) nr 1616/2006 tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu vajalikke meetmeid kõnealuse määruse rakendamiseks vastavalt määrusele (EL) nr 182/2011.

Seepärast muudetakse määrust (EÜ) nr 1616/2006 järgmiselt:

| -1. | Põhjendus 7 jäetakse välja. [ME 136] |
| --- | --- |

-1.

| -1a. | Põhjendus 8 asendatakse järgmisega:







  „
  (8) | Selleks et tagada ühetaolised tingimused SALi eri sätete rakendamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade vastuvõtmiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (45). |
| --- | --- | --- |

-1a.

„
  (8)

Selleks et tagada ühetaolised tingimused SALi eri sätete rakendamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade vastuvõtmiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (45).

[ME 137]

| -1b. | Lisatakse järgmine põhjendus:







  „
  (8a) | Meetmete viivitamata vastuvõtmiseks erakorraliste ja otsustava tähtsusega asjaolude korral ning sooduskohtlemise ajutiseks peatamiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike meetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1b.

„
  (8a)

Meetmete viivitamata vastuvõtmiseks erakorraliste ja otsustava tähtsusega asjaolude korral ning sooduskohtlemise ajutiseks peatamiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike meetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.
  ”

[ME 138]

| -1c. | Lisatakse järgmine põhjendus:







  „
  (8b) | Komisjon peaks vastu võtma koheselt kohaldatavad rakendusaktid, kui seda nõuavad eriti kiireloomulised asjaolud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud erakorraliste ja otsustava tähtsusega asjaoludega vahelepingu artikli 26 lõike 4 ning seejärel SALi artikli 39 lõike 4 tähenduses.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1c.

„
  (8b)

Komisjon peaks vastu võtma koheselt kohaldatavad rakendusaktid, kui seda nõuavad eriti kiireloomulised asjaolud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud erakorraliste ja otsustava tähtsusega asjaoludega vahelepingu artikli 26 lõike 4 ning seejärel SALi artikli 39 lõike 4 tähenduses.
  ”

[ME 139]

| -1d. | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 2


  Soodustused kalale ja kalandustoodetele



  Komisjon võtab vastavalt artikli 8a lõikes 2 nimetatud kontrollimenetlusele vastu kala ja kalandustoodete tariifikvoote käsitlevad vahelepingu artikli 15 lõike 1 ning seejärel SALi artikli 28 lõike 1 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad.
  ”

  [ME 140] |
| --- | --- |

-1d.

„Artikkel 2

Soodustused kalale ja kalandustoodetele

Komisjon võtab vastavalt artikli 8a lõikes 2 nimetatud kontrollimenetlusele vastu kala ja kalandustoodete tariifikvoote käsitlevad vahelepingu artikli 15 lõike 1 ning seejärel SALi artikli 28 lõike 1 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad.
  ”

[ME 140]

| -1e. | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 4


  Tehnilised kohandused



  Käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud sätete muudatused ja tehnilised kohandused, mis osutuvad vajalikuks pärast kombineeritud nomenklatuurikoodide ja TARICi alamrubriikide muutmist või mis tulenevad liidu ja Albaania Vabariigi vahelistest uutest lepingutest, protokollidest, kirjavahetusest või muudest dokumentidest või nende muutmisest ja mis ei põhjusta olulisi muudatusi, võetakse vastu vastavalt käesoleva määruse artikli 8a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.
  ”

  [ME 141] |
| --- | --- |

-1e.

„Artikkel 4

Tehnilised kohandused

Käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud sätete muudatused ja tehnilised kohandused, mis osutuvad vajalikuks pärast kombineeritud nomenklatuurikoodide ja TARICi alamrubriikide muutmist või mis tulenevad liidu ja Albaania Vabariigi vahelistest uutest lepingutest, protokollidest, kirjavahetusest või muudest dokumentidest või nende muutmisest ja mis ei põhjusta olulisi muudatusi, võetakse vastu vastavalt käesoleva määruse artikli 8a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.
  ”

[ME 141]

| -1f. | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 5


  Üldine kaitseklausel



  Kui liidul on vaja rakendada vahelepingu artikli 25 ja seejärel SALi artikli 38 kohast meedet, siis võetakse see meede vastu vastavalt artikli 8a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele, kui vahelepingu artiklis 25 ja seejärel ka SALi artiklis 38 ei ole sätestatud teisiti.
  ”

  [ME 142] |
| --- | --- |

-1f.

„Artikkel 5

Üldine kaitseklausel

Kui liidul on vaja rakendada vahelepingu artikli 25 ja seejärel SALi artikli 38 kohast meedet, siis võetakse see meede vastu vastavalt artikli 8a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele, kui vahelepingu artiklis 25 ja seejärel ka SALi artiklis 38 ei ole sätestatud teisiti.
  ”

[ME 142]

| -1g. | Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 6


  Puuduse korral kohaldatavad sanktsioonid



  Kui liidul on vaja rakendada vahelepingu artikli 26 ja seejärel SALi artikli 39 kohast meedet, siis võetakse see meede vastu vastavalt artikli 8a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.”

  [ME 143] |
| --- | --- |

-1g.

„Artikkel 6

Puuduse korral kohaldatavad sanktsioonid

Kui liidul on vaja rakendada vahelepingu artikli 26 ja seejärel SALi artikli 39 kohast meedet, siis võetakse see meede vastu vastavalt artikli 8a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.”

[ME 143]

| 1. | Artikli 7 kolmas, neljas ja viies lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon võtab sellised meetmed
  kooskõlas
  artikli 8a lõikes 2 sätestatud korras

  lõikes 1b osutatud nõuandemenetlusega
  . Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 8a lõiget 3

  lõiget 2a
  .”

  [ME 144] |
| --- | --- |

1.

Artikli 7 kolmas, neljas ja viies lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon võtab sellised meetmed
  kooskõlas
  artikli 8a lõikes 2 sätestatud korras

  lõikes 1b osutatud nõuandemenetlusega
  . Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 8a lõiget 3

  lõiget 2a
  .”

[ME 144]

| 2. | Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   „Komisjon võtab sellised meetmed kooskõlas artikli 8a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 8a lõiget 3.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   „Komisjon võtab sellised meetmed kooskõlas artikli 8a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 8a lõiget 3.”

| 3. | Lisatakse järgmine artikkel.
  „Artikkel 8a

  Komiteemenetlus



  -1.
     
  Artiklite 2, 4 ja 11 kohaldamisel abistab komisjoni 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik)* artikli 248a alusel moodustatud tolliseadustiku komitee (46). See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. [ME 145]

  1.   Käesoleva määruse artiklite 7 ja 8

  artiklite 5, 7 ja 8
  kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 (impordi ühiste eeskirjade kohta) (47)
  artikli 4 lõike 1 alusel moodustatud kaitsemeetmete komitee. See on komitee määruse (EL) nr [.../2011]

  182/2011
  tähenduses. [ME 146]



  1a.
     
  Artikli 6 kohaldamisel abistab komisjoni määruse (EÜ) 1061/2009 alusel moodustatud komitee (48). See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. [ME 147]



  1b.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. [ME 148]

  2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.


  2a.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle artikliga 4. [ME 149]

  3.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes nimetatud määruse artikliga 5.


  3a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb. [ME 150] |
| --- | --- |

3.

Lisatakse järgmine artikkel.

„Artikkel 8a

Komiteemenetlus

-1.
     
  Artiklite 2, 4 ja 11 kohaldamisel abistab komisjoni 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik)* artikli 248a alusel moodustatud tolliseadustiku komitee (46). See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. [ME 145]

1.   Käesoleva määruse artiklite 7 ja 8

  artiklite 5, 7 ja 8
  kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 (impordi ühiste eeskirjade kohta) (47)
  artikli 4 lõike 1 alusel moodustatud kaitsemeetmete komitee. See on komitee määruse (EL) nr [.../2011]

  182/2011
  tähenduses. [ME 146]

1a.
     
  Artikli 6 kohaldamisel abistab komisjoni määruse (EÜ) 1061/2009 alusel moodustatud komitee (48). See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. [ME 147]

1b.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. [ME 148]

2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

2a.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle artikliga 4. [ME 149]

3.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes nimetatud määruse artikliga 5.

3a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb. [ME 150]

| 3a. | Artikli 11 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

  „
  Komisjon võib käesoleva määruse artikli 8a lõikes 1b osutatud nõuandemenetluses võtta vastu otsuse ajutiselt peatada toodete sooduskohtlemine vastavalt vahelepingu artikli 30 lõikele 4 ja seejärel SALi artikli 43 lõikele 4.
  ”

  [ME 151] |
| --- | --- |

3a.

„
  Komisjon võib käesoleva määruse artikli 8a lõikes 1b osutatud nõuandemenetluses võtta vastu otsuse ajutiselt peatada toodete sooduskohtlemine vastavalt vahelepingu artikli 30 lõikele 4 ja seejärel SALi artikli 43 lõikele 4.
  ”

[ME 151]

| 3b. | Artikkel 12 jäetakse välja. [ME 152] |
| --- | --- |

3b.

14.   NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 1528/2007, 20. DETSEMBER 2007, MILLEGA TEATAVATEST AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI (AKV) PIIRKONNA RIIKIDE RÜHMA RIIKIDEST PÄRIT TOODETE SUHTES KOHALDATAKSE KORDA, MIS ON SÄTESTATUD LEPINGUTES, MILLEGA VÕI MILLE TULEMUSEL LUUAKSE MAJANDUSPARTNERLUS
   (49)

Määruse (EÜ) nr 1528/2007 puhul tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu vajalikud meetmed kõnealuse määruse rakendamiseks kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

Seepärast muudetakse määrust (EÜ) nr 1528/2007 järgmiselt.

| -1. | Põhjendus 17 asendatakse järgmisega:







  „
  (17) | Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (50). |
| --- | --- | --- |

-1.

„
  (17)

Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (50).

[ME 153]

| 1. | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:







  a) | Lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Komisjon muudab artiklites 24a, 24b ja 24c ettenähtud korras delegeeritud õigusaktide alusel I lisa, lisades sellesse need AKV riikide rühma piirkonnad ja riigid, kes on viinud lõpule läbirääkimised, mida on peetud selleks, et sõlmida liidu ja selle piirkonna või riigi vahel leping, mis vastab vähemalt 1994. aasta GATTi XXIV artiklis esitatud nõuetele.” |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon muudab artiklites 24a, 24b ja 24c ettenähtud korras delegeeritud õigusaktide alusel I lisa, lisades sellesse need AKV riikide rühma piirkonnad ja riigid, kes on viinud lõpule läbirääkimised, mida on peetud selleks, et sõlmida liidu ja selle piirkonna või riigi vahel leping, mis vastab vähemalt 1994. aasta GATTi XXIV artiklis esitatud nõuetele.”

| b) | Lõike 3 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:


  „3.   Sellised riigid või piirkonnad on I lisa loendis niikaua, kui komisjon võtab artiklites 24a, 24b ja 24c sätestatud korras vastu I lisa muutva delegeeritud õigusakti I lisa ja eemaldab sellest kõnealuse piirkonna või riigi, eelkõige juhul, kui:”.

  [ME 155] |
| --- | --- |

b)

Lõike 3 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„3.   Sellised riigid või piirkonnad on I lisa loendis niikaua, kui komisjon võtab artiklites 24a, 24b ja 24c sätestatud korras vastu I lisa muutva delegeeritud õigusakti I lisa ja eemaldab sellest kõnealuse piirkonna või riigi, eelkõige juhul, kui:”.

| 1a. | Artikli 5 lõike 3 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „
  3.
     
  Kui komisjon leiab liikmesriikide esitatud teabe alusel või omal algatusel, et lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimused on täidetud, võib ta kooskõlas artikli 21 lõikes 1d osutatud nõuandemenetlusega peatada asjakohase kohtlemise, olles eelnevalt:
  ”

  [ME 156] |
| --- | --- |

1a.

„
  3.
     
  Kui komisjon leiab liikmesriikide esitatud teabe alusel või omal algatusel, et lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimused on täidetud, võib ta kooskõlas artikli 21 lõikes 1d osutatud nõuandemenetlusega peatada asjakohase kohtlemise, olles eelnevalt:
  ”

[ME 156]

| 1b. | Artikli 5 lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „
  4.
     
  Käesoleva artikli kohast peatamist kohaldatakse vaid seni, kuni see on vajalik liidu finantshuvide kaitsmiseks. Peatamisaeg ei või olla pikem kui kuus kuud, kuid seda võib pikendada. Selle perioodi lõpuks otsustab komisjon vastavalt artikli 21 lõikes 1d osutatud nõuandemenetlusele, kas peatamine lõpetada või seda pikendada.
  ”

  [ME 325] |
| --- | --- |

1b.

„
  4.
     
  Käesoleva artikli kohast peatamist kohaldatakse vaid seni, kuni see on vajalik liidu finantshuvide kaitsmiseks. Peatamisaeg ei või olla pikem kui kuus kuud, kuid seda võib pikendada. Selle perioodi lõpuks otsustab komisjon vastavalt artikli 21 lõikes 1d osutatud nõuandemenetlusele, kas peatamine lõpetada või seda pikendada.
  ”

[ME 325]

| 1c. | Artikli 5 lõike 6 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „
  Otsus asjakohase kohtlemise peatamise kohta võetakse vastu kooskõlas artikli 21 lõikes 1d osutatud nõuandemenetlusega.
  ”

  [ME 158] |
| --- | --- |

1c.

„
  Otsus asjakohase kohtlemise peatamise kohta võetakse vastu kooskõlas artikli 21 lõikes 1d osutatud nõuandemenetlusega.
  ”

[ME 158]

| 1d. | Artikli 6 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „
  3.
     
  Lõikes 2 nimetatud tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad kehtestatakse vastavalt artikli 21 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.
  ”

  [ME 159] |
| --- | --- |

1d.

„
  3.
     
  Lõikes 2 nimetatud tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad kehtestatakse vastavalt artikli 21 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.
  ”

[ME 159]

| 1e. | Artikli 7 lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „
  4.
     
  Käesoleva artiklis nimetatud tariifide jagamise piirkondade vahel ja tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu vastavalt artikli 21 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.
  ”

  [ME 160] |
| --- | --- |

1e.

„
  4.
     
  Käesoleva artiklis nimetatud tariifide jagamise piirkondade vahel ja tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu vastavalt artikli 21 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.
  ”

[ME 160]

| 1f. | Artikli 9 lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „
  5.
     
  Komisjon võtab vastu üksikasjalikud eeskirjad lõikes 1 ettenähtud koguste jagamise kohta ja käesoleva artikli lõigetes 1, 3 ja 4 sätestatud süsteemi haldamiseks ning peatamisotsused vastavalt artikli 21 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.
  ”

  [ME 161] |
| --- | --- |

1f.

„
  5.
     
  Komisjon võtab vastu üksikasjalikud eeskirjad lõikes 1 ettenähtud koguste jagamise kohta ja käesoleva artikli lõigetes 1, 3 ja 4 sätestatud süsteemi haldamiseks ning peatamisotsused vastavalt artikli 21 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.
  ”

[ME 161]

| 1g. | Artikli 10 lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „
  4.
     
  Komisjon võtab vastu üksikasjalikud eeskirjad nimetatud süsteemi haldamiseks ning peatamisotsused vastavalt artikli 21 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.
  ”

  [ME 162] |
| --- | --- |

1g.

„
  4.
     
  Komisjon võtab vastu üksikasjalikud eeskirjad nimetatud süsteemi haldamiseks ning peatamisotsused vastavalt artikli 21 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.
  ”

[ME 162]

| 2. | Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kui nõupidamise tulemusel selgub, et menetluse algatamiseks on piisavalt tõendeid, avaldab komisjon Euroopa Liidu Teatajas sellekohase teatise. Menetlus algatatakse ühe kuu jooksul pärast liikmesriigilt teabe saamist.” |
| --- | --- | --- |

2.

Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui nõupidamise tulemusel selgub, et menetluse algatamiseks on piisavalt tõendeid, avaldab komisjon Euroopa Liidu Teatajas sellekohase teatise. Menetlus algatatakse ühe kuu jooksul pärast liikmesriigilt teabe saamist.”

| b) | Lõike 4 esimene lause asendatakse järgmisega:
  „4.   Kui komisjon leiab, et tegemist on artiklis 12 nimetatud asjaoludega, teatab ta asjaomasele I lisas loetletud piirkonnale või riigile oma kavatsusest algatada uurimine.” |
| --- | --- |

b)

Lõike 4 esimene lause asendatakse järgmisega:

„4.   Kui komisjon leiab, et tegemist on artiklis 12 nimetatud asjaoludega, teatab ta asjaomasele I lisas loetletud piirkonnale või riigile oma kavatsusest algatada uurimine.”

| 3. | Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõike 1 teine ja kolmas lause asendatakse järgmisega:
  „Üleminekumeetmed võetakse vastu
  kooskõlas
  artikli 21 lõikes 2 sätestatud korras

  lõikes 1d osutatud nõuandemenetlusega
  . Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 21 lõiget 3.”
  [ME 163] |
| --- | --- | --- |

3.

Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõike 1 teine ja kolmas lause asendatakse järgmisega:

„Üleminekumeetmed võetakse vastu
  kooskõlas
  artikli 21 lõikes 2 sätestatud korras

  lõikes 1d osutatud nõuandemenetlusega
  . Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 21 lõiget 3.”

| b) | Lõike 2 teine lause jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

Lõike 2 teine lause jäetakse välja.

| c) | Lõige 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

Lõige 4 jäetakse välja.

| 4. | Artikkel 17 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 17

  Uurimise ja menetluse lõpetamine ilma meetmeid võtmata

  Kui jõutakse järeldusele, et kahepoolseid kaitsemeetmeid ei ole vaja võtta, siis lõpetatakse uurimine ja menetlus vastavalt artikli 21 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.” |
| --- | --- |

4.

Artikkel 17 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 17

Uurimise ja menetluse lõpetamine ilma meetmeid võtmata

Kui jõutakse järeldusele, et kahepoolseid kaitsemeetmeid ei ole vaja võtta, siis lõpetatakse uurimine ja menetlus vastavalt artikli 21 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.”

| 5. | Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud nõupidamine ei anna vastastikku vastuvõetavat lahendust 30 päeva jooksul alates sellest, kui asjaomast piirkonda või riiki on sellest teavitatud, teeb komisjon kooskõlas artikli 21 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega 20 tööpäeva jooksul pärast nõupidamisperioodi lõppu otsuse lõpliku kaitsemeetme kohta.” |
| --- | --- | --- |

5.

Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud nõupidamine ei anna vastastikku vastuvõetavat lahendust 30 päeva jooksul alates sellest, kui asjaomast piirkonda või riiki on sellest teavitatud, teeb komisjon kooskõlas artikli 21 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega 20 tööpäeva jooksul pärast nõupidamisperioodi lõppu otsuse lõpliku kaitsemeetme kohta.”

| b) | Lõiked 3 ja 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

Lõiked 3 ja 4 jäetakse välja.

| 6. | Artikli 20 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Järelevalve kehtestamise otsustab komisjon
  kooskõlas
  artikli 21 lõikes 2 sätestatud korras

  lõikes 1d osutatud nõuandemenetlusega
  .”

  [ME 164] |
| --- | --- |

6.

Artikli 20 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Järelevalve kehtestamise otsustab komisjon
  kooskõlas
  artikli 21 lõikes 2 sätestatud korras

  lõikes 1d osutatud nõuandemenetlusega
  .”

[ME 164]

| 7. | Artikkel 21 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 21

  Komiteemenetlus

  1.   Käesoleva peatüki Käesoleva määruse
  artiklite 5, 16, 17, 18 ja 20
  kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 (impordi ühiste eeskirjade kohta) (51) artikli 4 lõike 1 alusel moodustatud komitee. See on komitee määruse (EL) nr [.../2011]

  182/2011
  tähenduses. [ME 165]



  1a.
     
  Artikli 4 kohaldamisel abistab komisjoni määruse (EMÜ) 2913/92 alusel moodustatud tolliseadustiku komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. [ME 166]



  1b.
     
  Artikli 6 kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1785/2003 (riisituru ühise korralduse kohta) (52) alusel moodustatud komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. [ME 167]



  1c.
     
  Artiklite 7 ja 9 kohaldamisel abistab komisjoni määruse (EÜ) nr 318/2006 alusel moodustatud komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. [ME 168]



  1d.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. [ME 169]

  2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  3.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [8]

  182/2011 artiklit 8
  koostoimes selle artikliga [5]

  artikliga 4
  . [ME 170]

  4.   CN-koodiga 1701 toodete puhul abistab lõikes 1 nimetatud komiteed nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) (53) artikli 195 alusel asutatud komitee.


  4a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb. [ME 171] |
| --- | --- |

7.

Artikkel 21 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 21

Komiteemenetlus

1.   Käesoleva peatüki Käesoleva määruse
  artiklite 5, 16, 17, 18 ja 20
  kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 (impordi ühiste eeskirjade kohta) (51) artikli 4 lõike 1 alusel moodustatud komitee. See on komitee määruse (EL) nr [.../2011]

  182/2011
  tähenduses. [ME 165]

1a.
     
  Artikli 4 kohaldamisel abistab komisjoni määruse (EMÜ) 2913/92 alusel moodustatud tolliseadustiku komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. [ME 166]

1b.
     
  Artikli 6 kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1785/2003 (riisituru ühise korralduse kohta) (52) alusel moodustatud komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. [ME 167]

1c.
     
  Artiklite 7 ja 9 kohaldamisel abistab komisjoni määruse (EÜ) nr 318/2006 alusel moodustatud komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. [ME 168]

1d.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. [ME 169]

2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [8]

  182/2011 artiklit 8
  koostoimes selle artikliga [5]

  artikliga 4
  . [ME 170]

4.   CN-koodiga 1701 toodete puhul abistab lõikes 1 nimetatud komiteed nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) (53) artikli 195 alusel asutatud komitee.

4a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb. [ME 171]

| 7a. | Artikkel 24 jäetakse välja. [ME 172] |
| --- | --- |

7a.

| 8. | Lisatakse artiklid 24a, 24b ja 24c järgmises sõnastuses:
  „Artikkel 24a


  Delegeeritud volituste rakendamine


  1.   Komisjonile antakse määramatuks ajaks õigus võtta vastu artikli 2 lõigetes 2 ja 3 osutatud delegeeritud õigusakte.


  2.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.


  3.   Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 24b ja 24c sätestatud tingimusi.


  Artikkel 24b


  Delegeerimise tagasivõtmine


  1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 2 lõigetes 2 ja 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.


  2.   Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada delegeeritud volituste tagasivõtmise üle, püüab sellest teatada teisele institutsioonile ja komisjonile mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, viidates delegeeritud volitustele, mis võidakse tagasi võtta, ja võimalikele tagasivõtmise põhjustele.


  3.   Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses osutatud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.


  Artikkel 24c


  Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine


  1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega ühe kuu võrra.


  2.   Kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kõnealuse ajavahemiku jooksul delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ja see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.


  Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne kõnealuse ajavahemiku möödumist juhul, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad teatanud komisjonile oma kavatsusest jätta vastuväited esitamata.


  3.   Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab vastu võetud delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväite esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.”


  [ME 173] |
| --- | --- |

8.

„Artikkel 24a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse määramatuks ajaks õigus võtta vastu artikli 2 lõigetes 2 ja 3 osutatud delegeeritud õigusakte.

2.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.   Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 24b ja 24c sätestatud tingimusi.

Artikkel 24b

Delegeerimise tagasivõtmine

1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 2 lõigetes 2 ja 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.

2.   Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada delegeeritud volituste tagasivõtmise üle, püüab sellest teatada teisele institutsioonile ja komisjonile mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, viidates delegeeritud volitustele, mis võidakse tagasi võtta, ja võimalikele tagasivõtmise põhjustele.

3.   Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses osutatud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 24c

Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine

1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega ühe kuu võrra.

2.   Kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kõnealuse ajavahemiku jooksul delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ja see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne kõnealuse ajavahemiku möödumist juhul, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad teatanud komisjonile oma kavatsusest jätta vastuväited esitamata.

3.   Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab vastu võetud delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväite esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.”

[ME 173]

| 8a. | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 24d


  Konfidentsiaalsus



  1.
     
  Käesoleva määruse kohaselt saadud teavet kasutatakse ainult selleks, milleks seda nõuti.




  2.
     
  Käesoleva määruse kohaselt saadud mis tahes teavet, mis on oma loomult konfidentsiaalne või mis on esitatud konfidentsiaalsena, ilma selle teabe andja sellekohase loata ei avalikustata.




  3.
     
  Igas konfidentsiaalsustaotluses märgitakse põhjus, miks teave on konfidentsiaalne. Kui teabe andja ei soovi teavet avalikustada ega luba seda üldises või kokkuvõtlikus vormis avaldada ning kui ilmneb, et konfidentsiaalsustaotlus ei ole põhjendatud, võib kõnealuse teabe jätta arvesse võtmata.




  4.
     
  Teavet peetakse igal juhul konfidentsiaalseks, kui on tõenäoline, et selle avaldamisel on teabe andjale või sellise teabe allikale märkimisväärselt ebasoodne mõju.




  5.
     
  Lõigete 1–4 kohaldamine ei piira liidu asutusi osutamast üldisele teabele ja eelkõige käesoleva määruse alusel tehtud otsuste põhjustele. Need asutused peavad siiski arvesse võtma asjaomaste füüsiliste ja juriidiliste isikute õigustatud huve, et nende ärisaladusi ei avaldataks.
  ”

  [ME 174] |
| --- | --- |

8a.

„Artikkel 24d

Konfidentsiaalsus

1.
     
  Käesoleva määruse kohaselt saadud teavet kasutatakse ainult selleks, milleks seda nõuti.

2.
     
  Käesoleva määruse kohaselt saadud mis tahes teavet, mis on oma loomult konfidentsiaalne või mis on esitatud konfidentsiaalsena, ilma selle teabe andja sellekohase loata ei avalikustata.

3.
     
  Igas konfidentsiaalsustaotluses märgitakse põhjus, miks teave on konfidentsiaalne. Kui teabe andja ei soovi teavet avalikustada ega luba seda üldises või kokkuvõtlikus vormis avaldada ning kui ilmneb, et konfidentsiaalsustaotlus ei ole põhjendatud, võib kõnealuse teabe jätta arvesse võtmata.

4.
     
  Teavet peetakse igal juhul konfidentsiaalseks, kui on tõenäoline, et selle avaldamisel on teabe andjale või sellise teabe allikale märkimisväärselt ebasoodne mõju.

5.
     
  Lõigete 1–4 kohaldamine ei piira liidu asutusi osutamast üldisele teabele ja eelkõige käesoleva määruse alusel tehtud otsuste põhjustele. Need asutused peavad siiski arvesse võtma asjaomaste füüsiliste ja juriidiliste isikute õigustatud huve, et nende ärisaladusi ei avaldataks.
  ”

[ME 174]

| 8b. | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 24e


  Aruanne



  1.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile igal aastal aruande käesoleva määruse kohaldamise ja rakendamise kohta. Aruanne sisaldab teavet komisjoni, komiteede ja kõigi teiste organite tegevuse kohta, kes vastutavad määruse rakendamise ning määrusest tulenevate kohustuste, sealhulgas kaubandustõkkeid puudutavate kohustuste täitmise eest.




  2.
     
  Aruandes esitatakse ka kokkuvõtlik statistika ja ülevaade kaubanduse arengu kohta AKV riikidega.




  3.
     
  Aruanne sisaldab teavet käesoleva määruse rakendamise kohta.




  4.
     
  Euroopa Parlament võib ühe kuu jooksul alates komisjoni aruande esitamisest kutsuda komisjoni oma vastutava parlamendikomisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks määruse kohaldamisega seotud küsimusi.




  5.
     
  Hiljemalt kuus kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile avalikustab komisjon aruande.
  ”

  [ME 175] |
| --- | --- |

8b.

„Artikkel 24e

Aruanne

1.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile igal aastal aruande käesoleva määruse kohaldamise ja rakendamise kohta. Aruanne sisaldab teavet komisjoni, komiteede ja kõigi teiste organite tegevuse kohta, kes vastutavad määruse rakendamise ning määrusest tulenevate kohustuste, sealhulgas kaubandustõkkeid puudutavate kohustuste täitmise eest.

2.
     
  Aruandes esitatakse ka kokkuvõtlik statistika ja ülevaade kaubanduse arengu kohta AKV riikidega.

3.
     
  Aruanne sisaldab teavet käesoleva määruse rakendamise kohta.

4.
     
  Euroopa Parlament võib ühe kuu jooksul alates komisjoni aruande esitamisest kutsuda komisjoni oma vastutava parlamendikomisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks määruse kohaldamisega seotud küsimusi.

5.
     
  Hiljemalt kuus kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile avalikustab komisjon aruande.
  ”

[ME 175]

15.   NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 140/2008, 19. NOVEMBER 2007, ÜHELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSTE JA NENDE LIIKMESRIIKIDE NING TEISELT POOLT MONTENEGRO VABARIIGI VAHELISE STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIEERIMISLEPINGU NING ÜHELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSE JA TEISELT POOLT MONTENEGRO VABARIIGI VAHELISE VAHELEPINGU TEATAVA RAKENDUSKORRA KOHTA
   (54)

Seoses määrusega (EÜ) nr 140/2008 tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu vajalikke meetmeid kõnealuse määruse rakendamiseks vastavalt määrusele (EL) nr 182/2011.

Seepärast muudetakse määrust (EÜ) nr 140/2008 järgmiselt:

| -1. | Põhjendus 7 jäetakse välja. [ME 176] |
| --- | --- |

-1.

| -1a. | Põhjendus 8 asendatakse järgmisega:







  „
  (8) | Selleks et tagada SALi eri sätete rakendamise üksikasjalike eeskirjade vastuvõtmiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (55). |
| --- | --- | --- |

-1a.

„
  (8)

Selleks et tagada SALi eri sätete rakendamise üksikasjalike eeskirjade vastuvõtmiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (55).

[ME 177]

| -1b. | Lisatakse järgmine põhjendus:







  „
  (8a) | Järelevalve- ja ajutiste meetmete vastuvõtmiseks ning sooduskohtlemise ajutiseks peatamiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1b.

„
  (8a)

Järelevalve- ja ajutiste meetmete vastuvõtmiseks ning sooduskohtlemise ajutiseks peatamiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.
  ”

[ME 178]

| -1c. | Lisatakse järgmine põhjendus:







  „
  (8b) | Komisjon peaks vastu võtma viivitamata kohaldatavad rakendusaktid, kui seda nõuavad eriti kiireloomulised asjaolud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud erakorraliste ja otsustava tähtsusega asjaoludega vahelepingu artikli 26 lõike 5 punkti b ja artikli 27 lõike 4 ning seejärel SALi artikli 41 lõike 5 punkti b ja artikli 42 lõike 4 tähenduses.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1c.

„
  (8b)

Komisjon peaks vastu võtma viivitamata kohaldatavad rakendusaktid, kui seda nõuavad eriti kiireloomulised asjaolud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud erakorraliste ja otsustava tähtsusega asjaoludega vahelepingu artikli 26 lõike 5 punkti b ja artikli 27 lõike 4 ning seejärel SALi artikli 41 lõike 5 punkti b ja artikli 42 lõike 4 tähenduses.
  ”

[ME 179]

| -1d. | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 2


  Soodustused kalale ja kalandustoodetele



  Komisjon võtab vastavalt käesoleva määruse artikli 8a lõikes 2 nimetatud kontrollimenetlusele vastu kala ja kalandustoodete tariifikvoote käsitlevad vahelepingu artikli 14 ning seejärel SALi artikli 29 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad.
  ”

  [ME 180] |
| --- | --- |

-1d.

„Artikkel 2

Soodustused kalale ja kalandustoodetele

Komisjon võtab vastavalt käesoleva määruse artikli 8a lõikes 2 nimetatud kontrollimenetlusele vastu kala ja kalandustoodete tariifikvoote käsitlevad vahelepingu artikli 14 ning seejärel SALi artikli 29 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad.
  ”

[ME 180]

| -1e. | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 4


  Tehnilised kohandused



  Käesoleva määruse kohaselt vastu võetud sätete muudatused ja tehnilised kohandused, mis osutuvad vajalikuks pärast kombineeritud nomenklatuurikoodide ja TARICi alamrubriikide muutmist või mis tulenevad liidu ja Montenegro Vabariigi vahelistest uutest lepingutest, protokollidest, kirjavahetusest või muudest dokumentidest või nende muutmisest ja mis ei põhjusta olulisi muudatusi, võetakse vastu vastavalt artikli 8a lõikes 2 sätestatud kontrollimenetlusele.
  ”

  [ME 181] |
| --- | --- |

-1e.

„Artikkel 4

Tehnilised kohandused

Käesoleva määruse kohaselt vastu võetud sätete muudatused ja tehnilised kohandused, mis osutuvad vajalikuks pärast kombineeritud nomenklatuurikoodide ja TARICi alamrubriikide muutmist või mis tulenevad liidu ja Montenegro Vabariigi vahelistest uutest lepingutest, protokollidest, kirjavahetusest või muudest dokumentidest või nende muutmisest ja mis ei põhjusta olulisi muudatusi, võetakse vastu vastavalt artikli 8a lõikes 2 sätestatud kontrollimenetlusele.
  ”

[ME 181]

| -1f. | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 5


  Üldine kaitseklausel



  Kui liidul on vaja võtta vahelepingu artikli 26 ja seejärel SALi artikli 41 kohast meedet, siis võetakse see meede vastu vastavalt käesoleva määruse artikli 8a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele, kui vahelepingu artiklis 26 ja seejärel ka SALi artiklis 41 ei ole sätestatud teisiti.
  ”

  [ME 182] |
| --- | --- |

-1f.

„Artikkel 5

Üldine kaitseklausel

Kui liidul on vaja võtta vahelepingu artikli 26 ja seejärel SALi artikli 41 kohast meedet, siis võetakse see meede vastu vastavalt käesoleva määruse artikli 8a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele, kui vahelepingu artiklis 26 ja seejärel ka SALi artiklis 41 ei ole sätestatud teisiti.
  ”

[ME 182]

| -1g. | Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 6


  Puuduse korral kohaldatavad sanktsioonid



  Kui liidul on vaja võtta vahelepingu artikli 27 ja seejärel SALi artikli 42 kohast meedet, siis võetakse see meede vastu vastavalt käesoleva määruse artikli 8a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.
  ”

  [ME 183] |
| --- | --- |

-1g.

„Artikkel 6

Puuduse korral kohaldatavad sanktsioonid

Kui liidul on vaja võtta vahelepingu artikli 27 ja seejärel SALi artikli 42 kohast meedet, siis võetakse see meede vastu vastavalt käesoleva määruse artikli 8a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.
  ”

[ME 183]

| 1. | Artikli 7 kolmas, neljas ja viies lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon võtab sellised meetmed artikli 8a lõikes 2 sätestatud korras

  lõikes 1a osutatud nõuandemenetluses
  . Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 8a lõiget 3

  lõiget 2a
  .”

  [ME 184] |
| --- | --- |

1.

Artikli 7 kolmas, neljas ja viies lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon võtab sellised meetmed artikli 8a lõikes 2 sätestatud korras

  lõikes 1a osutatud nõuandemenetluses
  . Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 8a lõiget 3

  lõiget 2a
  .”

[ME 184]

| 2. | Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   „Komisjon võtab sellised meetmed artikli 8a lõikes 2 sätestatud korras. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 8a lõiget 3.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   „Komisjon võtab sellised meetmed artikli 8a lõikes 2 sätestatud korras. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 8a lõiget 3.”

| 3. | Lisatakse artikkel järgmises sõnastuses:
  „Artikkel 8a

  Komiteemenetlus



  -1.
     
  Käesoleva määruse artiklite 2, 4 ja 11 kohaldamisel abistab komisjoni 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (56) artikli 248a alusel moodustatud tolliseadustiku komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. [ME 185]



  -1a.
     
  Artikli 6 kohaldamisel abistab komisjoni 19. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) 1061/2009 (millega kehtestatakse ühised ekspordieeskirjad) alusel moodustatud komitee (57). See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. [ME 186]

  1.   Artiklite
  5, 7 ja 8
  kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 (impordi ühiste eeskirjade kohta) (58) artikli 4 lõike 1 alusel moodustatud kaitsemeetmete komitee. See on komitee määruse (EL) nr [.../2011]

  182/2011
  tähenduses. [ME 187]



  1a.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. [ME 188]

  2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.


  2a.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes nimetatud määruse artikliga 4. [ME 189]

  3.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes nimetatud määruse artikliga 5.


  3a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb.



  [ME 190] |
| --- | --- |

3.

Lisatakse artikkel järgmises sõnastuses:

„Artikkel 8a

Komiteemenetlus

-1.
     
  Käesoleva määruse artiklite 2, 4 ja 11 kohaldamisel abistab komisjoni 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (56) artikli 248a alusel moodustatud tolliseadustiku komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. [ME 185]

-1a.
     
  Artikli 6 kohaldamisel abistab komisjoni 19. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) 1061/2009 (millega kehtestatakse ühised ekspordieeskirjad) alusel moodustatud komitee (57). See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. [ME 186]

1.   Artiklite
  5, 7 ja 8
  kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 (impordi ühiste eeskirjade kohta) (58) artikli 4 lõike 1 alusel moodustatud kaitsemeetmete komitee. See on komitee määruse (EL) nr [.../2011]

  182/2011
  tähenduses. [ME 187]

1a.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. [ME 188]

2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

2a.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes nimetatud määruse artikliga 4. [ME 189]

3.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes nimetatud määruse artikliga 5.

3a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb.

[ME 190]

| 3a. | Artikli 11 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

  „
  Komisjon võib käesoleva määruse artikli 8a lõikes 1a sätestatud nõuandemenetluses võtta vastu otsuse ajutiselt peatada toodete sooduskohtlemine vastavalt vahelepingu artikli 31 lõikele 4 ja seejärel SALi artikli 46 lõikele 4.
  ”

  [ME 191] |
| --- | --- |

3a.

„
  Komisjon võib käesoleva määruse artikli 8a lõikes 1a sätestatud nõuandemenetluses võtta vastu otsuse ajutiselt peatada toodete sooduskohtlemine vastavalt vahelepingu artikli 31 lõikele 4 ja seejärel SALi artikli 46 lõikele 4.
  ”

[ME 191]

| 3b. | Artikkel 12 jäetakse välja. [ME 192] |
| --- | --- |

3b.

16.   NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 55/2008, 21. JAANUAR 2008, MILLEGA KEHTESTATAKSE ÜHEPOOLSED KAUBANDUSSOODUSTUSED MOLDOVA VABARIIGI SUHTES NING MUUDETAKSE MÄÄRUST (EÜ) NR 980/2005 JA KOMISJONI OTSUST 2005/924/EÜ
   (59)

Seoses määrusega (EÜ) nr 55/2008 tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu vajalikke meetmeid kõnealuse määruse rakendamiseks kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

Seepärast muudetakse määrust (EÜ) nr 55/2008 järgmiselt.

| -1. | Põhjendus 11 jäetakse välja. [ME 193] |
| --- | --- |

-1.

| -1a. | Põhjendus 12 jäetakse välja. [ME 194] |
| --- | --- |

-1a.

| -1b. | Põhjendus 13 asendatakse järgmisega:







  „
  (13) | Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (60). |
| --- | --- | --- |

-1b.

„
  (13)

Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (60).

[ME 195]

| -1c. | Lisatakse järgmine põhjendus:







  „
  (13a) | Järelevalve- ja ajutiste meetmete vastuvõtmiseks ning sooduskohtlemise ajutiseks peatamiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1c.

„
  (13a)

Järelevalve- ja ajutiste meetmete vastuvõtmiseks ning sooduskohtlemise ajutiseks peatamiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.
  ”

[ME 196]

| -1d. | Artikli 3 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „
  3.
     
  Olenemata käesoleva määruse muudest sätetest, eelkõige artiklist 10, võib komisjon juhul, kui põllumajandustoodete import põhjustab tõsiseid häireid liidu turgudel ja nende reguleerimismehhanismides, võtta rakendusaktidega asjakohaseid meetmeid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 11a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.
  ”

  [ME 197] |
| --- | --- |

-1d.

„
  3.
     
  Olenemata käesoleva määruse muudest sätetest, eelkõige artiklist 10, võib komisjon juhul, kui põllumajandustoodete import põhjustab tõsiseid häireid liidu turgudel ja nende reguleerimismehhanismides, võtta rakendusaktidega asjakohaseid meetmeid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 11a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.
  ”

[ME 197]

| -1e. | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 4


  Piimatoodete tariifikvootide rakendamine



  Komisjon kehtestab rakendusaktidega rubriikide 0401 kuni 0406 tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 11a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.
  ”

  [ME 198] |
| --- | --- |

-1e.

„Artikkel 4

Piimatoodete tariifikvootide rakendamine

Komisjon kehtestab rakendusaktidega rubriikide 0401 kuni 0406 tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 11a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.
  ”

[ME 198]

| -1f. | Artikli 7 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „
  Komisjon võtab vastavalt artikli 11a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele vastu käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud sätted, välja arvatud artiklis 4 nimetatud sätted, eelkõige:
  ”

  [ME 199] |
| --- | --- |

-1f.

„
  Komisjon võtab vastavalt artikli 11a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele vastu käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud sätted, välja arvatud artiklis 4 nimetatud sätted, eelkõige:
  ”

[ME 199]

| -1g. | Artikkel 8 jäetakse välja. [ME 200] |
| --- | --- |

-1g.

| 1. | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõike 1 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui komisjon leiab, et on piisavalt tõendeid pettuse kohta, eeskirjade eiramise kohta või toodete päritolu ja sellega seotud menetlusi käsitlevate eeskirjade süstemaatilise täitmata jätmise või täitmise tagamata jätmise kohta Moldova poolt või Moldova suutmatuse kohta teha artikli 2 lõikes 1 osutud halduskoostööd või täita muid artikli 2 lõikes 1 määratletud tingimusi, võib komisjon artikli 11a lõikes 2 sätestatud korras

  lõikes 1b osutatud nõuandemenetluses
  võtta meetmeid käesoleva määrusega ettenähtud sooduskorra täielikuks või osaliseks peatamiseks kuni kuueks kuuks, tingimusel, et ta on eelnevalt:”
  [ME 201] |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõike 1 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„1.   Kui komisjon leiab, et on piisavalt tõendeid pettuse kohta, eeskirjade eiramise kohta või toodete päritolu ja sellega seotud menetlusi käsitlevate eeskirjade süstemaatilise täitmata jätmise või täitmise tagamata jätmise kohta Moldova poolt või Moldova suutmatuse kohta teha artikli 2 lõikes 1 osutud halduskoostööd või täita muid artikli 2 lõikes 1 määratletud tingimusi, võib komisjon artikli 11a lõikes 2 sätestatud korras

  lõikes 1b osutatud nõuandemenetluses
  võtta meetmeid käesoleva määrusega ettenähtud sooduskorra täielikuks või osaliseks peatamiseks kuni kuueks kuuks, tingimusel, et ta on eelnevalt:”

| b) | Lõige 2 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

Lõige 2 jäetakse välja.

| ba) | Lõige 3 asendatakse järgmisega:


  „
  3.
     
  Peatamisaja lõppedes otsustab komisjon ajutise peatamise meetme lõpetada või pikendab seda artikli 11a lõikes 1b osutatud nõuandemenetluses.
  ”
  [ME 326] |
| --- | --- |

ba)

Lõige 3 asendatakse järgmisega:

„
  3.
     
  Peatamisaja lõppedes otsustab komisjon ajutise peatamise meetme lõpetada või pikendab seda artikli 11a lõikes 1b osutatud nõuandemenetluses.
  ”

| 2. | Artikli 11 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:
  „1.   Kui Moldovast pärit toodet imporditakse tingimustel, mis põhjustavad või ähvardavad põhjustada tõsiseid raskusi samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjale liidus, võib komisjon artikli 11a lõikes 2 sätestatud korras igal ajal taaskehtestada kõnealuse toote suhtes ühise tollitariifistiku maksumäärad.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 11 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:

„1.   Kui Moldovast pärit toodet imporditakse tingimustel, mis põhjustavad või ähvardavad põhjustada tõsiseid raskusi samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjale liidus, võib komisjon artikli 11a lõikes 2 sätestatud korras igal ajal taaskehtestada kõnealuse toote suhtes ühise tollitariifistiku maksumäärad.”

| 2a. | Artikli 11 lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „
  5.
     
  Uurimine lõpetatakse kuue kuu jooksul lõikes 2 osutatud teadaande avaldamisest. Komisjon võib erandjuhtudel kõnealust tähtaega pikendada kooskõlas artikli 11a lõikes 1b osutatud nõuandemenetlusega.
  ”

  [ME 327] |
| --- | --- |

2a.

„
  5.
     
  Uurimine lõpetatakse kuue kuu jooksul lõikes 2 osutatud teadaande avaldamisest. Komisjon võib erandjuhtudel kõnealust tähtaega pikendada kooskõlas artikli 11a lõikes 1b osutatud nõuandemenetlusega.
  ”

[ME 327]

| 2b. | Artikli 11 lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „
  6.
     
  Komisjon teeb otsuse kolme kuu jooksul vastavalt artikli 11a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele. Otsus jõustub ühe kuu jooksul selle avaldamisest.
  ”

  [ME 204] |
| --- | --- |

2b.

„
  6.
     
  Komisjon teeb otsuse kolme kuu jooksul vastavalt artikli 11a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele. Otsus jõustub ühe kuu jooksul selle avaldamisest.
  ”

[ME 204]

| 2c. | Artikli 11 lõige 7 asendatakse järgmisega:

  „
  7.
     
  Kui viivitamatut tegutsemist nõudvad erandlikud asjaolud teevad uurimise võimatuks, võib komisjon artikli 11a lõikes 2a osutatud korras võtta hädavajalikke ennetusmeetmeid.
  ”

  [ME 205] |
| --- | --- |

2c.

„
  7.
     
  Kui viivitamatut tegutsemist nõudvad erandlikud asjaolud teevad uurimise võimatuks, võib komisjon artikli 11a lõikes 2a osutatud korras võtta hädavajalikke ennetusmeetmeid.
  ”

[ME 205]

| 3. | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 11a

  Komiteemenetlus

  1.   Artikli 11 Käesoleva määruse
  artikli 3 lõike 3 ning artiklite 11 ja 12
  kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 (impordi ühiste eeskirjade kohta) (61) artikli 4 lõike 1 alusel moodustatud kaitsemeetmete komitee. See on komitee määruse (EL) nr [.../2011]

  182/2011
  tähenduses. [ME 206]



  1a.
     Käesoleva määruse
  artikli 4 kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) (62) artikli 195 alusel moodustatud komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. [ME 207]



  1b.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. [ME 208]

  2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.


  2a.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle artikliga 4. [ME 209]



  2b.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb. [ME 210] |
| --- | --- |

3.

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 11a

Komiteemenetlus

1.   Artikli 11 Käesoleva määruse
  artikli 3 lõike 3 ning artiklite 11 ja 12
  kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 (impordi ühiste eeskirjade kohta) (61) artikli 4 lõike 1 alusel moodustatud kaitsemeetmete komitee. See on komitee määruse (EL) nr [.../2011]

  182/2011
  tähenduses. [ME 206]

1a.
     Käesoleva määruse
  artikli 4 kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) (62) artikli 195 alusel moodustatud komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. [ME 207]

1b.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. [ME 208]

2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

2a.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle artikliga 4. [ME 209]

2b.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb. [ME 210]

| 3a. | Artikli 12 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „
  2.
     
  Kui Moldova ei täida päritolureegleid või ei tee artiklis 2 osutatud halduskoostööd ülalnimetatud gruppide 17, 18, 19 ja 21 osas või kui nimetatud gruppidesse kuuluvate toodete import käesoleva määruse kohase sooduskorra raames ületab oluliselt Moldova tavalisi eksporditasemeid, võetakse vajalikud meetmed vastavalt artikli 11a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.
  ”

  [ME 211] |
| --- | --- |

3a.

„
  2.
     
  Kui Moldova ei täida päritolureegleid või ei tee artiklis 2 osutatud halduskoostööd ülalnimetatud gruppide 17, 18, 19 ja 21 osas või kui nimetatud gruppidesse kuuluvate toodete import käesoleva määruse kohase sooduskorra raames ületab oluliselt Moldova tavalisi eksporditasemeid, võetakse vajalikud meetmed vastavalt artikli 11a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.
  ”

[ME 211]

17.   NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 594/2008, 16. JUUNI 2008, ÜHELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSTE JA NENDE LIIKMESRIIKIDE NING TEISELT POOLT BOSNIA JA HERTSEGOVIINA VAHELISE STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIEERIMISLEPINGU NING ÜHELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSE JA TEISELT POOLT BOSNIA JA HERTSEGOVIINA VAHELISE KAUBANDUST JA KAUBANDUSKÜSIMUSI KÄSITLEVA VAHELEPINGU TEATAVA RAKENDUSKORRA KOHTA
   (63)

Seoses määrusega (EÜ) nr 594/2008 tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu vajalikke meetmeid kõnealuse määruse rakendamiseks vastavalt määrusele (EL) nr 182/2011.

Seepärast muudetakse määrust (EÜ) nr 594/2008 järgmiselt:

| -1. | Põhjendus 7 jäetakse välja. [ME 212] |
| --- | --- |

-1.

| -1a. | Põhjendus 8 asendatakse järgmisega:







  „
  (8) | Selleks et tagada ühetaolised tingimused SALi eri sätete rakendamise üksikasjalike eeskirjade vastuvõtmiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (64). |
| --- | --- | --- |

-1a.

„
  (8)

Selleks et tagada ühetaolised tingimused SALi eri sätete rakendamise üksikasjalike eeskirjade vastuvõtmiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (64).

[ME 213]

| -1b. | Lisatakse järgmine põhjendus:







  „
  (8a) | Järelevalve- ja ajutiste meetmete vastuvõtmiseks ning sooduskohtlemise ajutiseks peatamiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1b.

„
  (8a)

Järelevalve- ja ajutiste meetmete vastuvõtmiseks ning sooduskohtlemise ajutiseks peatamiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.
  ”

[ME 214]

| -1c. | Lisatakse järgmine põhjendus:







  „
  (8b) | Komisjon peaks vastu võtma viivitamata kohaldatavad rakendusaktid, kui seda nõuavad eriti kiireloomulised asjaolud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud erakorraliste ja otsustava tähtsusega asjaoludega vahelepingu artikli 24 lõike 5 punkti b ja artikli 25 lõike 4 ning seejärel SALi artikli 39 lõike 5 punkti b ja artikli 40 lõike 4 tähenduses.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1c.

„
  (8b)

Komisjon peaks vastu võtma viivitamata kohaldatavad rakendusaktid, kui seda nõuavad eriti kiireloomulised asjaolud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud erakorraliste ja otsustava tähtsusega asjaoludega vahelepingu artikli 24 lõike 5 punkti b ja artikli 25 lõike 4 ning seejärel SALi artikli 39 lõike 5 punkti b ja artikli 40 lõike 4 tähenduses.
  ”

[ME 215]

| -1d. | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 2


  Soodustused kalale ja kalandustoodetele



  Komisjon võtab vastavalt käesoleva määruse artikli 8a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele vastu kala ja kalandustoodete tariifikvoote käsitlevad vahelepingu artikli 13 ning seejärel SALi artikli 28 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad.
  ”

  [ME 216] |
| --- | --- |

-1d.

„Artikkel 2

Soodustused kalale ja kalandustoodetele

Komisjon võtab vastavalt käesoleva määruse artikli 8a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele vastu kala ja kalandustoodete tariifikvoote käsitlevad vahelepingu artikli 13 ning seejärel SALi artikli 28 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad.
  ”

[ME 216]

| -1e. | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 4


  Tehnilised kohandused



  Käesoleva määruse kohaselt vastu võetud sätete muudatused ja tehnilised kohandused, mis osutuvad vajalikuks pärast kombineeritud nomenklatuurikoodide ja TARICi alamrubriikide muutmist või mis tulenevad liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelistest uutest lepingutest, protokollidest, kirjavahetusest või muudest dokumentidest või nende muutmisest ja mis ei põhjusta olulisi muudatusi, võetakse vastu vastavalt artikli 8a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.
  ”

  [ME 217] |
| --- | --- |

-1e.

„Artikkel 4

Tehnilised kohandused

Käesoleva määruse kohaselt vastu võetud sätete muudatused ja tehnilised kohandused, mis osutuvad vajalikuks pärast kombineeritud nomenklatuurikoodide ja TARICi alamrubriikide muutmist või mis tulenevad liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelistest uutest lepingutest, protokollidest, kirjavahetusest või muudest dokumentidest või nende muutmisest ja mis ei põhjusta olulisi muudatusi, võetakse vastu vastavalt artikli 8a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.
  ”

[ME 217]

| -1f. | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 5


  Üldine kaitseklausel



  Kui liidul on vaja võtta vahelepingu artikli 24 ja seejärel SALi artikli 39 kohast meedet, siis võetakse see meede vastu vastavalt käesoleva määruse artikli 8a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele, kui vahelepingu artiklis 24 ja seejärel ka SALi artiklis 39 ei ole sätestatud teisiti.
  ”

  [ME 218] |
| --- | --- |

-1f.

„Artikkel 5

Üldine kaitseklausel

Kui liidul on vaja võtta vahelepingu artikli 24 ja seejärel SALi artikli 39 kohast meedet, siis võetakse see meede vastu vastavalt käesoleva määruse artikli 8a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele, kui vahelepingu artiklis 24 ja seejärel ka SALi artiklis 39 ei ole sätestatud teisiti.
  ”

[ME 218]

| -1g. | Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 6


  Puuduse korral kohaldatavad sanktsioonid



  Kui liidul on vaja võtta vahelepingu artikli 25 ja seejärel SALi artikli 40 kohast meedet, siis võetakse see meede vastu vastavalt käesoleva määruse artikli 8a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.
  ”

  [ME 219] |
| --- | --- |

-1g.

„Artikkel 6

Puuduse korral kohaldatavad sanktsioonid

Kui liidul on vaja võtta vahelepingu artikli 25 ja seejärel SALi artikli 40 kohast meedet, siis võetakse see meede vastu vastavalt käesoleva määruse artikli 8a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.
  ”

[ME 219]

| 1. | Artikli 7 kolmas, neljas ja viies lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon võtab need

  sellised
  meetmed vastu artikli 8a lõikes 2 sätestatud korras

  lõikes 1a osutatud nõuandemenetluses
  . Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 8a lõiget 3

  lõiget 2a
  .”

  [ME 220] |
| --- | --- |

1.

Artikli 7 kolmas, neljas ja viies lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon võtab need

  sellised
  meetmed vastu artikli 8a lõikes 2 sätestatud korras

  lõikes 1a osutatud nõuandemenetluses
  . Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 8a lõiget 3

  lõiget 2a
  .”

[ME 220]

| 2. | Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon võtab need meetmed vastu kooskõlas artikli 8a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 8a lõiget 3.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon võtab need meetmed vastu kooskõlas artikli 8a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 8a lõiget 3.”

| 3. | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 8a

  Komiteemenetlus



  -1.
     
  Käesoleva määruse artiklite 2, 4 ja 11 kohaldamisel abistab komisjoni 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (65) artikli 248a alusel moodustatud tolliseadustiku komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. [ME 221]



  -1a.
     
  Artikli 6 kohaldamisel abistab komisjoni 19. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) 1061/2009 (millega kehtestatakse ühised ekspordieeskirjad) (66) alusel loodud komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. [ME 222]

  1.   Käesoleva määruse artiklite
  5, 7 ja 8
  kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 (impordi ühiste eeskirjade kohta) (67) artikli 4 lõike 1 alusel moodustatud kaitsemeetmete komitee. See on komitee määruse (EL) nr [.../2011]

  182/2011
  tähenduses. [ME 223]



  1a.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. [ME 224]

  2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.


  2a.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle artikliga 4. [ME 225]

  3.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes nimetatud määruse artikliga 5.


  3a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb. [ME 226] |
| --- | --- |

3.

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 8a

Komiteemenetlus

-1.
     
  Käesoleva määruse artiklite 2, 4 ja 11 kohaldamisel abistab komisjoni 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (65) artikli 248a alusel moodustatud tolliseadustiku komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. [ME 221]

-1a.
     
  Artikli 6 kohaldamisel abistab komisjoni 19. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) 1061/2009 (millega kehtestatakse ühised ekspordieeskirjad) (66) alusel loodud komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. [ME 222]

1.   Käesoleva määruse artiklite
  5, 7 ja 8
  kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 (impordi ühiste eeskirjade kohta) (67) artikli 4 lõike 1 alusel moodustatud kaitsemeetmete komitee. See on komitee määruse (EL) nr [.../2011]

  182/2011
  tähenduses. [ME 223]

1a.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. [ME 224]

2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

2a.
     
  Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle artikliga 4. [ME 225]

3.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes nimetatud määruse artikliga 5.

3a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb. [ME 226]

| 3a. | Artikli 11 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „
  Komisjon võib käesoleva määruse artikli 8a lõikes 1a sätestatud nõuandemenetluses võtta vastu otsuse ajutiselt peatada toodete sooduskohtlemine vastavalt vahelepingu artikli 29 lõikele 4 ja seejärel SALi artikli 44 lõikele 4.
  ”

  [ME 227] |
| --- | --- |

3a.

„
  Komisjon võib käesoleva määruse artikli 8a lõikes 1a sätestatud nõuandemenetluses võtta vastu otsuse ajutiselt peatada toodete sooduskohtlemine vastavalt vahelepingu artikli 29 lõikele 4 ja seejärel SALi artikli 44 lõikele 4.
  ”

[ME 227]

| 3b. | Artikkel 12 jäetakse välja. [ME 228] |
| --- | --- |

3b.

18.   NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 732/2008, 22. JUULI 2008, MILLEGA KOHALDATAKSE ÜLDISTE TARIIFSETE SOODUSTUSTE KAVA AJAVAHEMIKUS 1. JAANUAR 2009 KUNI 31. DETSEMBER 2011 JA MILLEGA MUUDETAKSE MÄÄRUSI (EÜ) NR 552/97, (EÜ) NR 1933/2006 JA KOMISJONI MÄÄRUSI (EÜ) NR 1100/2006 JA (EÜ) NR 964/2007
   (68)

Seoses määrusega

  Määruse
  (EÜ) nr 732/2008
  I lisa muutmiseks tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu õigusakte kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290. Peale selle
  tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu vajalikke meetmeid kõnealuse määruse rakendamiseks vastavalt määrusele (EL) nr [xxxx/2011]

  182/2011
  . [ME 229]

Seepärast muudetakse määrust (EÜ) nr 732/2008 järgmiselt.

| -1. | Lisatakse järgmine põhjendus:







  „
  (24a) | Käesoleva määruse kohaldamiseks vajalike eeskirjade vastuvõtmiseks tuleks komisjonile anda vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 õigus võtta vastu õigusakte, mis puudutavad taotleva riigi suhtes säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks stimuleeriva erikorra kohaldamist ning sellega seoses I lisa muutmist, rubriigi 1701 toodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku maksumäärade vähendamise sätete üksikasjalike rakenduseeskirjade vastuvõtmist, rubriikide 1006 ja 1701 toodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku maksumäärade peatamist, rubriigi 1701 toodete impordi korral impordilitsentside nõudmist, I lisa muutmise teel riigi kõrvaldamist erikorra alt ja üleminekuperioodi kehtestamist, käesolevas määruses ette nähtud sooduskorra kohaldamise peatamist, soodustatud riikidest pärinevate kõigi või teatud toodete suhtes sooduskorra kohaldamise ajutist peatamist ning käesoleva määruse lisa I muutmist. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1.

„
  (24a)

Käesoleva määruse kohaldamiseks vajalike eeskirjade vastuvõtmiseks tuleks komisjonile anda vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 õigus võtta vastu õigusakte, mis puudutavad taotleva riigi suhtes säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks stimuleeriva erikorra kohaldamist ning sellega seoses I lisa muutmist, rubriigi 1701 toodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku maksumäärade vähendamise sätete üksikasjalike rakenduseeskirjade vastuvõtmist, rubriikide 1006 ja 1701 toodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku maksumäärade peatamist, rubriigi 1701 toodete impordi korral impordilitsentside nõudmist, I lisa muutmise teel riigi kõrvaldamist erikorra alt ja üleminekuperioodi kehtestamist, käesolevas määruses ette nähtud sooduskorra kohaldamise peatamist, soodustatud riikidest pärinevate kõigi või teatud toodete suhtes sooduskorra kohaldamise ajutist peatamist ning käesoleva määruse lisa I muutmist. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  ”

[ME 230]

| -1a. | Põhjendus 25 asendatakse järgmisega:







  „
  (25) | Selleks et tagada ühetaolised tingimused ajutiste ja lõplike meetmete vastuvõtmiseks, eelneva järelevalve meetmete kehtestamiseks ning uurimise lõpetamiseks ilma meetmeid võtmata, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (69). |
| --- | --- | --- |

-1a.

„
  (25)

Selleks et tagada ühetaolised tingimused ajutiste ja lõplike meetmete vastuvõtmiseks, eelneva järelevalve meetmete kehtestamiseks ning uurimise lõpetamiseks ilma meetmeid võtmata, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (69).

[ME 231]

| -1b. | Lisatakse järgmine põhjendus:







  „
  (25a) | Uurimise algatamiseks ja pikendamiseks, selliste otsuste vastuvõtmiseks, mis puudutavad asjaomases soodustatud riigis kuue kuu jooksul olukorra jälgimist ja hindamist, kui ollakse seisukohal, et soodustuste ajutine peatamine on põhjendatud, ning ajutiste meetmete vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust koostoimes viivitamata kohaldatavate rakendusaktidega, arvestades nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1b.

„
  (25a)

Uurimise algatamiseks ja pikendamiseks, selliste otsuste vastuvõtmiseks, mis puudutavad asjaomases soodustatud riigis kuue kuu jooksul olukorra jälgimist ja hindamist, kui ollakse seisukohal, et soodustuste ajutine peatamine on põhjendatud, ning ajutiste meetmete vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust koostoimes viivitamata kohaldatavate rakendusaktidega, arvestades nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.
  ”

[ME 232]

| -1c. | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:









  a) | Lõige 2 asendatakse järgmisega:


  „
  2.
     
  Komisjonile antakse volitused võtta artikli 27a kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et teha taotluse läbivaatamise järel otsus, kas rakendada taotleva riigi suhtes säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatavat stimuleerivat erikorda, ning muuta vastavalt I lisa.




  Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada ja kui seda nõuavad eriti kiireloomulised asjaolud, kohaldatakse käesoleva lõike kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 27b ette nähtud menetlust.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1c.

a)

Lõige 2 asendatakse järgmisega:

„
  2.
     
  Komisjonile antakse volitused võtta artikli 27a kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et teha taotluse läbivaatamise järel otsus, kas rakendada taotleva riigi suhtes säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatavat stimuleerivat erikorda, ning muuta vastavalt I lisa.

Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada ja kui seda nõuavad eriti kiireloomulised asjaolud, kohaldatakse käesoleva lõike kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 27b ette nähtud menetlust.
  ”

| b) | Lõige 5 asendatakse järgmisega:


  „
  5.
     
  Komisjon suhtleb taotleva riigiga taotluse küsimustes, toimides kooskõlas artikli 27 lõikes 5 osutatud nõuandemenetlusega.
  ”
  [ME 233] |
| --- | --- |

b)

Lõige 5 asendatakse järgmisega:

„
  5.
     
  Komisjon suhtleb taotleva riigiga taotluse küsimustes, toimides kooskõlas artikli 27 lõikes 5 osutatud nõuandemenetlusega.
  ”

| -1d. | Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:









  a) | Lõige 7 asendatakse järgmisega:


  „
  7.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 27a vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestada käesoleva artikli lõigetes 4, 5 ja 6 osutatud sätete rakendamise üksikasjalikud eeskirjad.




  Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada ja kui seda nõuavad eriti kiireloomulised asjaolud, kohaldatakse käesoleva lõike kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 27b ette nähtud menetlust.” |
| --- | --- | --- |

-1d.

a)

Lõige 7 asendatakse järgmisega:

„
  7.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 27a vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestada käesoleva artikli lõigetes 4, 5 ja 6 osutatud sätete rakendamise üksikasjalikud eeskirjad.

Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada ja kui seda nõuavad eriti kiireloomulised asjaolud, kohaldatakse käesoleva lõike kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 27b ette nähtud menetlust.”

| b) | Lõige 8 asendatakse järgmisega:


  „
  8.
     
  Kui ÜRO jätab riigi vähimarenenud riikide nimekirjast välja, kõrvaldatakse see riik kõnealuse erikorra alusel soodustatud riikide nimekirjast. Komisjonile antakse volitused võtta artikli 27a kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et kõrvaldada riik I lisa muutmisega selle erikorra alusel soodustatud riikide nimekirjast ning kehtestada vähemalt kolme aasta pikkune üleminekuaeg.
  ”
  [ME 234] |
| --- | --- |

b)

Lõige 8 asendatakse järgmisega:

„
  8.
     
  Kui ÜRO jätab riigi vähimarenenud riikide nimekirjast välja, kõrvaldatakse see riik kõnealuse erikorra alusel soodustatud riikide nimekirjast. Komisjonile antakse volitused võtta artikli 27a kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et kõrvaldada riik I lisa muutmisega selle erikorra alusel soodustatud riikide nimekirjast ning kehtestada vähemalt kolme aasta pikkune üleminekuaeg.
  ”

| 1. | Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõike 3 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „3.   
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 27a vastu delegeeritud õigusakte, millega käesoleva määrusega kehtestatud sooduskord soodustatud riigist pärinevate kõigi või teatud toodete suhtes peatada,
  kui komisjon leiab, et käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 nimetatud põhjustel on ajutise peatamise põhjendamiseks piisavalt tõendeid, võib ta käesoleva määrusega kehtestatud sooduskorra kõigi või teatavate soodustatud riigist pärinevate toodete suhtes peatada artikli 27 lõikes 6 sätestatud korras, tingimusel, et ta on eelnevalt:”
  [ME 235] |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõike 3 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„3.   
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 27a vastu delegeeritud õigusakte, millega käesoleva määrusega kehtestatud sooduskord soodustatud riigist pärinevate kõigi või teatud toodete suhtes peatada,
  kui komisjon leiab, et käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 nimetatud põhjustel on ajutise peatamise põhjendamiseks piisavalt tõendeid, võib ta käesoleva määrusega kehtestatud sooduskorra kõigi või teatavate soodustatud riigist pärinevate toodete suhtes peatada artikli 27 lõikes 6 sätestatud korras, tingimusel, et ta on eelnevalt:”

| b) | Lõige 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

Lõige 4 jäetakse välja.

| 2. | Artikkel 17 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 17
  1.   Kui komisjon või liikmesriik saab teavet, mis võib õigustada ajutist peatamist, ja kui komisjon või liikmesriik leiab, et uurimiseks on küllaldane põhjus, teavitab ta artiklis 27 osutatud komiteed.
  2.   Komisjon võib artikli 27 lõikes 5 sätestatud korras ühe kuu jooksul otsustada algatada uurimine.” |
| --- | --- |

2.

Artikkel 17 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 17

1.   Kui komisjon või liikmesriik saab teavet, mis võib õigustada ajutist peatamist, ja kui komisjon või liikmesriik leiab, et uurimiseks on küllaldane põhjus, teavitab ta artiklis 27 osutatud komiteed.

2.   Komisjon võib artikli 27 lõikes 5 sätestatud korras ühe kuu jooksul otsustada algatada uurimine.”

| 2a. | Artikli 18 lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „
  6.
     
  Uurimine lõpetatakse aasta jooksul. Komisjon võib kõnealust tähtaega pikendada artikli 27 lõikes 5 osutatud nõuandemenetluses.
  ”

  [ME 236] |
| --- | --- |

2a.

„
  6.
     
  Uurimine lõpetatakse aasta jooksul. Komisjon võib kõnealust tähtaega pikendada artikli 27 lõikes 5 osutatud nõuandemenetluses.
  ”

[ME 236]

| 3. | Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:








  -a) | Lõige 1 asendatakse järgmisega:


  „
  1.
     
  Komisjon esitab artikli 27 lõikes 1 osutatud komiteele ja Euroopa Parlamendile oma järelduste aruande.
  ”
  [ME 237] |
| --- | --- | --- |

3.

Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:

-a)

Lõige 1 asendatakse järgmisega:

„
  1.
     
  Komisjon esitab artikli 27 lõikes 1 osutatud komiteele ja Euroopa Parlamendile oma järelduste aruande.
  ”

| -aa) | Lõige 2 asendatakse järgmisega:


  „
  2.
     
  Kui komisjon leiab, et tuvastatud asjaolud ei õigusta ajutist peatamist, otsustab ta kooskõlas artikli 27 lõikes 5 osutatud nõuandemenetlusega uurimise lõpetada. Sel juhul avaldab komisjon Euroopa Liidu Teatajas teadaande uurimise lõpetamise kohta ja esitab oma põhilised järeldused.
  ”
  [ME 238] |
| --- | --- |

-aa)

Lõige 2 asendatakse järgmisega:

„
  2.
     
  Kui komisjon leiab, et tuvastatud asjaolud ei õigusta ajutist peatamist, otsustab ta kooskõlas artikli 27 lõikes 5 osutatud nõuandemenetlusega uurimise lõpetada. Sel juhul avaldab komisjon Euroopa Liidu Teatajas teadaande uurimise lõpetamise kohta ja esitab oma põhilised järeldused.
  ”

| a) | Lõike 3 teine lause

  Lõige 3
  asendatakse järgmisega:
  „3.   
  Kui komisjon leiab, et tuvastatud asjaolud õigustavad ajutist peatamist artikli 15 lõike 1 punktis a osutatud põhjusel, otsustab ta kooskõlas artikli 27 lõikes 5 osutatud nõuandemenetlusega jälgida ja hinnata olukorda asjaomases soodustatud riigis kuue kuu jooksul.
  Komisjon teatab kõnealusest otsusest asjaomasele soodustatud riigile ning avaldab Euroopa Liidu Teatajas teadaande, milles teatab, et kavatseb sooduskorra kohaldamise ajutiselt peatada kõigi või teatavate soodustatud riigist pärit toodete suhtes, kui asjaomane soodustatud riik ei kohustu enne kõnealuse ajavahemiku lõppu võtma meetmeid, et saavutada mõistliku aja jooksul vastavus III lisa A osas osutatud konventsioonidele.”
  [ME 239] |
| --- | --- |

a)

Lõike 3 teine lause

  Lõige 3
  asendatakse järgmisega:

„3.   
  Kui komisjon leiab, et tuvastatud asjaolud õigustavad ajutist peatamist artikli 15 lõike 1 punktis a osutatud põhjusel, otsustab ta kooskõlas artikli 27 lõikes 5 osutatud nõuandemenetlusega jälgida ja hinnata olukorda asjaomases soodustatud riigis kuue kuu jooksul.
  Komisjon teatab kõnealusest otsusest asjaomasele soodustatud riigile ning avaldab Euroopa Liidu Teatajas teadaande, milles teatab, et kavatseb sooduskorra kohaldamise ajutiselt peatada kõigi või teatavate soodustatud riigist pärit toodete suhtes, kui asjaomane soodustatud riik ei kohustu enne kõnealuse ajavahemiku lõppu võtma meetmeid, et saavutada mõistliku aja jooksul vastavus III lisa A osas osutatud konventsioonidele.”

| b) | Lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Kui komisjon peab

  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 27a vastu delegeeritud õigusakte, et teha otsus
  sooduskorra ajutist peatamist vajalikuks, teeb ta selle

  ajutise peatamise
  kohta otsuse artikli 27 lõikes 6 sätestatud korras. Käesoleva artikli lõikes 3 osutatud juhtudel esitab komisjon oma ettepaneku nimetatud lõikes nimetatud perioodi lõpus.”
  [ME 240] |
| --- | --- |

b)

Lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui komisjon peab

  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 27a vastu delegeeritud õigusakte, et teha otsus
  sooduskorra ajutist peatamist vajalikuks, teeb ta selle

  ajutise peatamise
  kohta otsuse artikli 27 lõikes 6 sätestatud korras. Käesoleva artikli lõikes 3 osutatud juhtudel esitab komisjon oma ettepaneku nimetatud lõikes nimetatud perioodi lõpus.”

| c) | Lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Kui komisjon teeb otsuse

  võtab
  soodustuste ajutise peatamise kohta
  vastu delegeeritud õigusakti
  , jõustub see otsus kuue kuu möödumisel selle vastuvõtmisest,
  v.a juhul
  kui
  delegeeritud õigusakt tühistatakse või kui
  komisjon enne seda ei otsusta

  otsustab delegeeritud õigusakti põhjusel
  , et otsus ei ole enam põhjendatud
  , enne seda tagasi võtta
  .”
  [ME 241] |
| --- | --- |

c)

Lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Kui komisjon teeb otsuse

  võtab
  soodustuste ajutise peatamise kohta
  vastu delegeeritud õigusakti
  , jõustub see otsus kuue kuu möödumisel selle vastuvõtmisest,
  v.a juhul
  kui
  delegeeritud õigusakt tühistatakse või kui
  komisjon enne seda ei otsusta

  otsustab delegeeritud õigusakti põhjusel
  , et otsus ei ole enam põhjendatud
  , enne seda tagasi võtta
  .”

| 4. | Artiklit 20 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Uurimine lõpetatakse kuue kuu jooksul käesoleva artikli lõikes 2 osutatud teadaande avaldamisest. Komisjon võib erandjuhtudel kõnealust tähtaega pikendada vastavalt artikli 27 lõikes 5 osutatud menetlusele

  nõuandemenetlusele
  .”
  [ME 328] |
| --- | --- | --- |

4.

Artiklit 20 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Uurimine lõpetatakse kuue kuu jooksul käesoleva artikli lõikes 2 osutatud teadaande avaldamisest. Komisjon võib erandjuhtudel kõnealust tähtaega pikendada vastavalt artikli 27 lõikes 5 osutatud menetlusele

  nõuandemenetlusele
  .”

| b) | Lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Komisjon teeb oma otsuse ühe kuu jooksul kooskõlas artikli 27 lõikes 6 osutatud kontrollimenetlusega. See otsus jõustub ühe kuu jooksul pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.” |
| --- | --- |

b)

Lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Komisjon teeb oma otsuse ühe kuu jooksul kooskõlas artikli 27 lõikes 6 osutatud kontrollimenetlusega. See otsus jõustub ühe kuu jooksul pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.”

| c) | Lõige 7 asendatakse järgmisega:
  „7.   Kui viivitamatut tegutsemist nõudvad erandlikud asjaolud teevad uurimise võimatuks, võib komisjon artikli 27 lõikes 7 osutatud korras võtta hädavajalikke ennetusmeetmeid

  ajutisi meetmeid
  .


  Kui liikmesriik taotleb komisjoni viivitamatut sekkumist ja kui on täidetud lõike 1 tingimused, teeb komisjon otsuse viie tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest.




  Ajutisi meetmeid ei rakendata kauem kui 200 päeva.




  Kui ajutised kaitsemeetmed tunnistatakse kehtetuks, sest uurimise käigus selgub, et käesolevas artiklis sätestatud tingimused ei ole täidetud, makstakse kõik nende ajutiste meetmete kohaselt sissenõutud tollimaksud automaatselt tagasi.
  ”
  [ME 243] |
| --- | --- |

c)

Lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Kui viivitamatut tegutsemist nõudvad erandlikud asjaolud teevad uurimise võimatuks, võib komisjon artikli 27 lõikes 7 osutatud korras võtta hädavajalikke ennetusmeetmeid

  ajutisi meetmeid
  .

Kui liikmesriik taotleb komisjoni viivitamatut sekkumist ja kui on täidetud lõike 1 tingimused, teeb komisjon otsuse viie tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest.

Ajutisi meetmeid ei rakendata kauem kui 200 päeva.

Kui ajutised kaitsemeetmed tunnistatakse kehtetuks, sest uurimise käigus selgub, et käesolevas artiklis sätestatud tingimused ei ole täidetud, makstakse kõik nende ajutiste meetmete kohaselt sissenõutud tollimaksud automaatselt tagasi.
  ”

| 5. | Artikkel 21 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 21
  Kui asutamislepingu I lisaga hõlmatud toodete import põhjustab või ähvardab põhjustada tõsiseid häireid liidu turgudel (eriti ühes või mitmes äärepoolseimas piirkonnas) või nende turgude reguleerimismehhanismides, võib komisjon omal algatusel või liikmesriigi taotlusel pärast vastava ühisturu organisatsiooni korralduskomiteega konsulteerimist peatada sooduskorra kohaldamise asjaomaste toodete suhtes vastavalt artikli 27 lõikes 6

  artikli 27 lõikes 5
  osutatud menetlusele

  nõuandemenetlusele
  .”

  [ME 329] |
| --- | --- |

5.

Artikkel 21 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 21

Kui asutamislepingu I lisaga hõlmatud toodete import põhjustab või ähvardab põhjustada tõsiseid häireid liidu turgudel (eriti ühes või mitmes äärepoolseimas piirkonnas) või nende turgude reguleerimismehhanismides, võib komisjon omal algatusel või liikmesriigi taotlusel pärast vastava ühisturu organisatsiooni korralduskomiteega konsulteerimist peatada sooduskorra kohaldamise asjaomaste toodete suhtes vastavalt artikli 27 lõikes 6

  artikli 27 lõikes 5
  osutatud menetlusele

  nõuandemenetlusele
  .”

[ME 329]

| 6. | Artikli 22 lõige 2 jäetakse välja

  asendatakse järgmisega:


  „
  2.
     
  Komisjon võtab eelneva järelevalve meetmed vastu artikli 27 lõikes 5 osutatud nõuandemenetluses.
  ”

  [ME 244] |
| --- | --- |

6.

Artikli 22 lõige 2 jäetakse välja

  asendatakse järgmisega:

„
  2.
     
  Komisjon võtab eelneva järelevalve meetmed vastu artikli 27 lõikes 5 osutatud nõuandemenetluses.
  ”

[ME 244]

| 6a. | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 22a



  1.
     
  Kui lõplikult tuvastatud faktiliste asjaolude põhjal tehakse kindlaks, et artiklis 20 sätestatud tingimused ei ole täidetud, võtab komisjon vastavalt artikli 27 lõikes 6 osutatud kontrollimenetlusele vastu otsuse uurimise ja menetluse lõpetamise kohta.




  2.
     
  Kaitstes nõuetekohaselt konfidentsiaalset teavet artikli 27c tähenduses, esitab komisjon Euroopa Parlamendile aruande, milles ta esitab oma uurimise tulemused ja põhjendatud järeldused, milleni on ta jõudnud kõigi asjakohaste faktiliste ja õigusalaste küsimuste suhtes. Hiljemalt kuus kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile avalikustab komisjon aruande.
  ”

  [ME 245] |
| --- | --- |

6a.

„Artikkel 22a

1.
     
  Kui lõplikult tuvastatud faktiliste asjaolude põhjal tehakse kindlaks, et artiklis 20 sätestatud tingimused ei ole täidetud, võtab komisjon vastavalt artikli 27 lõikes 6 osutatud kontrollimenetlusele vastu otsuse uurimise ja menetluse lõpetamise kohta.

2.
     
  Kaitstes nõuetekohaselt konfidentsiaalset teavet artikli 27c tähenduses, esitab komisjon Euroopa Parlamendile aruande, milles ta esitab oma uurimise tulemused ja põhjendatud järeldused, milleni on ta jõudnud kõigi asjakohaste faktiliste ja õigusalaste küsimuste suhtes. Hiljemalt kuus kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile avalikustab komisjon aruande.
  ”

[ME 245]

| 6b. | Artiklis 25 asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:

  „
  Komisjonile antakse õigus võtta artikli 27a kohaselt vastu delegeeritud õigusakte vajalike muudatuste tegemiseks lisades järgmistel põhjustel:
  ”

  [ME 246] |
| --- | --- |

6b.

„
  Komisjonile antakse õigus võtta artikli 27a kohaselt vastu delegeeritud õigusakte vajalike muudatuste tegemiseks lisades järgmistel põhjustel:
  ”

[ME 246]

| 7. | Artiklisse 27 lisatakse lõiked 6 ja 7:

  Artikkel 27 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 27



  1.
     
  Komisjoni abistab üldiste soodustuste komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.




  5.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.


  6.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [5]

  182/2011 artiklit 5
  .
  7.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [8]

  182/2011 artiklit 8
  koostoimes selle artikliga [5]

  artikliga 4
  .”


  7a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb.
  ”

  [ME 247] |
| --- | --- |

7.

„Artikkel 27

1.
     
  Komisjoni abistab üldiste soodustuste komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

5.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

6.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [5]

  182/2011 artiklit 5
  .

7.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [8]

  182/2011 artiklit 8
  koostoimes selle artikliga [5]

  artikliga 4
  .”

7a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb.
  ”

[ME 247]

| 7a. | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 27a



  1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.




  2.
     
  Artikli 10 lõikes 2, artikli 11 lõigetes 7 ja 8, artikli 16 lõikes 3, artikli 19 lõigetes 4 ja 5 ning artiklis 25 osutatud volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte delegeeritakse komisjonile viieks aastaks alates ...

   (70)

  . Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt 9 kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt sama pikaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab hiljemalt kolm kuud enne vastava ajavahemiku lõppu pikendamise kohta vastuväite.




  3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 10 lõikes 2, artikli 11 lõigetes 7 ja 8, artikli 16 lõikes 3, artikli 19 lõigetes 4 ja 5 ning artiklis 25 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.




  4.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.




  5.
     
  Artikli 10 lõike 2, artikli 11 lõigete 7 ja 8, artikli 16 lõike 3, artikli 19 lõigete 4 ja 5 ning artikli 25 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud selle kohta vastuväiteid kahe kuu jooksul alates hetkest, kui õigusakt Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehti, või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne nimetatud ajavahemiku möödumist teatanud, et ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega nelja kuu võrra.



  [ME 330] |
| --- | --- |

7a.

„Artikkel 27a

1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.
     
  Artikli 10 lõikes 2, artikli 11 lõigetes 7 ja 8, artikli 16 lõikes 3, artikli 19 lõigetes 4 ja 5 ning artiklis 25 osutatud volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte delegeeritakse komisjonile viieks aastaks alates ...

   (70)

  . Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt 9 kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt sama pikaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab hiljemalt kolm kuud enne vastava ajavahemiku lõppu pikendamise kohta vastuväite.

3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 10 lõikes 2, artikli 11 lõigetes 7 ja 8, artikli 16 lõikes 3, artikli 19 lõigetes 4 ja 5 ning artiklis 25 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.
     
  Artikli 10 lõike 2, artikli 11 lõigete 7 ja 8, artikli 16 lõike 3, artikli 19 lõigete 4 ja 5 ning artikli 25 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud selle kohta vastuväiteid kahe kuu jooksul alates hetkest, kui õigusakt Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehti, või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne nimetatud ajavahemiku möödumist teatanud, et ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega nelja kuu võrra.

[ME 330]

| 7b. | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 27b



  1.
     
  Käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Delegeeritud õigusakti teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist.




  2.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kooskõlas artikli 27a lõikes 5 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti kehtetuks kohe, kui talle on teatatud Euroopa Parlamendi või nõukogu otsusest esitada vastuväiteid.
  ”

  [ME 249] |
| --- | --- |

7b.

„Artikkel 27b

1.
     
  Käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Delegeeritud õigusakti teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist.

2.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kooskõlas artikli 27a lõikes 5 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti kehtetuks kohe, kui talle on teatatud Euroopa Parlamendi või nõukogu otsusest esitada vastuväiteid.
  ”

[ME 249]

| 7c. | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 27c



  1.
     
  Käesoleva määruse alusel saadud teavet kasutatakse ainult selleks, milleks seda nõuti.




  2.
     
  Käesoleva määruse alusel saadud mis tahes teavet, mis on oma loomult konfidentsiaalne või mis on esitatud konfidentsiaalsena, ilma selle teabe andja sellekohase loata ei avalikustata.




  3.
     
  Igas konfidentsiaalsustaotluses märgitakse põhjus, miks teave on konfidentsiaalne. Kui teabe andja ei soovi teavet avalikustada ega luba seda üldises või kokkuvõtlikus vormis avaldada ning kui ilmneb, et konfidentsiaalsustaotlus ei ole põhjendatud, võib kõnealuse teabe jätta arvesse võtmata.




  4.
     
  Teavet peetakse igal juhul konfidentsiaalseks, kui on tõenäoline, et selle avaldamisel on teabe andjale või sellise teabe allikale märkimisväärselt ebasoodne mõju.




  5.
     
  Lõigete 1–4 kohaldamine ei piira liidu asutusi osutamast üldisele teabele ja eelkõige käesoleva määruse alusel tehtud otsuste põhjustele. Need asutused peavad siiski arvesse võtma asjaomaste füüsiliste ja juriidiliste isikute õigustatud huve, et nende ärisaladusi ei avaldataks.
  ”

  [ME 250] |
| --- | --- |

7c.

„Artikkel 27c

1.
     
  Käesoleva määruse alusel saadud teavet kasutatakse ainult selleks, milleks seda nõuti.

2.
     
  Käesoleva määruse alusel saadud mis tahes teavet, mis on oma loomult konfidentsiaalne või mis on esitatud konfidentsiaalsena, ilma selle teabe andja sellekohase loata ei avalikustata.

3.
     
  Igas konfidentsiaalsustaotluses märgitakse põhjus, miks teave on konfidentsiaalne. Kui teabe andja ei soovi teavet avalikustada ega luba seda üldises või kokkuvõtlikus vormis avaldada ning kui ilmneb, et konfidentsiaalsustaotlus ei ole põhjendatud, võib kõnealuse teabe jätta arvesse võtmata.

4.
     
  Teavet peetakse igal juhul konfidentsiaalseks, kui on tõenäoline, et selle avaldamisel on teabe andjale või sellise teabe allikale märkimisväärselt ebasoodne mõju.

5.
     
  Lõigete 1–4 kohaldamine ei piira liidu asutusi osutamast üldisele teabele ja eelkõige käesoleva määruse alusel tehtud otsuste põhjustele. Need asutused peavad siiski arvesse võtma asjaomaste füüsiliste ja juriidiliste isikute õigustatud huve, et nende ärisaladusi ei avaldataks.
  ”

[ME 250]

| 7d. | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 27d



  1.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile igal aastal aruande käesoleva määruse kohaldamise ja rakendamise kohta. Aruanne hõlmab kõiki artikli 1 lõikes 2 osutatud erikordasid, sh teave nende organite tegevuse kohta, kes vastutavad määruse rakendamise ning määrusest tulenevate kohustuste, sealhulgas kaubandustõkkeid puudutavate kohustuste täitmise järelevalve eest, ning aruandes esitatakse kokkuvõtlik statistika ja ülevaade kaubanduse arengu kohta soodustatud riikide ja territooriumidega.




  2.
     
  Üldiste soodustuste komitee ja Euroopa Parlament analüüsivad nimetatud aruande põhjal kava mõju. Euroopa Parlament võib kutsuda komisjoni oma vastutava komisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks lepingu täitmisega seotud küsimusi.




  3.
     
  Komisjon avaldab aruande hiljemalt kuue kuu jooksul pärast selle esitamist üldiste soodustuste komiteele ja Euroopa Parlamendile.
  ”

  [ME 251] |
| --- | --- |

7d.

„Artikkel 27d

1.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile igal aastal aruande käesoleva määruse kohaldamise ja rakendamise kohta. Aruanne hõlmab kõiki artikli 1 lõikes 2 osutatud erikordasid, sh teave nende organite tegevuse kohta, kes vastutavad määruse rakendamise ning määrusest tulenevate kohustuste, sealhulgas kaubandustõkkeid puudutavate kohustuste täitmise järelevalve eest, ning aruandes esitatakse kokkuvõtlik statistika ja ülevaade kaubanduse arengu kohta soodustatud riikide ja territooriumidega.

2.
     
  Üldiste soodustuste komitee ja Euroopa Parlament analüüsivad nimetatud aruande põhjal kava mõju. Euroopa Parlament võib kutsuda komisjoni oma vastutava komisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks lepingu täitmisega seotud küsimusi.

3.
     
  Komisjon avaldab aruande hiljemalt kuue kuu jooksul pärast selle esitamist üldiste soodustuste komiteele ja Euroopa Parlamendile.
  ”

[ME 251]

19.   NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 597/2009, 11. JUUNI 2009, KAITSE KOHTA SUBSIDEERITUD IMPORDI EEST RIIKIDEST, MIS EI OLE EUROOPA ÜHENDUSE LIIKMED
   (71)

Seoses määrusega (EÜ) nr 597/2009 tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu vajalikke meetmeid kõnealuse määruse rakendamiseks vastavalt määrusele (EL) nr 182/2011.

Seepärast muudetakse määrust (EÜ) nr 597/2009 järgmiselt:

| -1. | Põhjendus 16 asendatakse järgmisega:







  „
  (16) | On vaja ette näha, et olenemata sellest, kas püsimeetmed võetakse vastu või mitte, tuleks menetlus lõpetada üldjuhul 11 kuu jooksul ning ei mingil juhul hiljem kui 12 kuu jooksul alates uurimise alustamisest. Ainult siis, kui liikmesriigid annavad komisjonile teada, et nende arvates on otsuse tegemise protsessis oodata tõsist vastuolu, mille tõttu tuleb rakendusakti eelnõu esitada määruse (EL) nr 182/2011 artikli 6 kohaselt apellatsioonikomiteele (72), peaks komisjonil olema õigus otsustada seda tähtaega pikendada, kuid mitte rohkem kui 13 kuuni. [ME 252] |
| --- | --- | --- |

-1.

„
  (16)

On vaja ette näha, et olenemata sellest, kas püsimeetmed võetakse vastu või mitte, tuleks menetlus lõpetada üldjuhul 11 kuu jooksul ning ei mingil juhul hiljem kui 12 kuu jooksul alates uurimise alustamisest. Ainult siis, kui liikmesriigid annavad komisjonile teada, et nende arvates on otsuse tegemise protsessis oodata tõsist vastuolu, mille tõttu tuleb rakendusakti eelnõu esitada määruse (EL) nr 182/2011 artikli 6 kohaselt apellatsioonikomiteele (72), peaks komisjonil olema õigus otsustada seda tähtaega pikendada, kuid mitte rohkem kui 13 kuuni. [ME 252]

| -1a. | Põhjendus 26 jäetakse välja. [ME 253] |
| --- | --- |

-1a.

| -1b. | Lisatakse järgmine põhjendus:







  „
  (26a) | Selleks et tagada ühetaolised tingimused ajutiste ja lõplike meetmete vastuvõtmiseks ning uurimise lõpetamiseks ilma meetmeid võtmata, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1b.

„
  (26a)

Selleks et tagada ühetaolised tingimused ajutiste ja lõplike meetmete vastuvõtmiseks ning uurimise lõpetamiseks ilma meetmeid võtmata, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.
  ”

[ME 254]

| -1c. | Lisatakse järgmine põhjendus:







  „
  (26b) | Ajutiste meetmete vastuvõtmiseks ja uurimise lõpetamiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike meetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1c.

„
  (26b)

Ajutiste meetmete vastuvõtmiseks ja uurimise lõpetamiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike meetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.
  ”

[ME 255]

| -1d. | Artikli 10 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „
  Kaebuse võib esitada komisjonile või liikmesriigile, kes selle komisjonile edastab. Komisjon saadab liikmesriikidele koopia kõikidest talle saabunud kaebustest. Kaebus loetakse esitatuks esimesel tööpäeval pärast selle komisjonile tähtkirjana üleandmist või pärast kättesaamistõendi väljaandmist komisjoni poolt. Enne menetluste algatamist teavitab komisjon liikmesriike ja annab neile võimaluse oma seisukoha esitamiseks.
  ”

  [ME 256] |
| --- | --- |

-1d.

„
  Kaebuse võib esitada komisjonile või liikmesriigile, kes selle komisjonile edastab. Komisjon saadab liikmesriikidele koopia kõikidest talle saabunud kaebustest. Kaebus loetakse esitatuks esimesel tööpäeval pärast selle komisjonile tähtkirjana üleandmist või pärast kättesaamistõendi väljaandmist komisjoni poolt. Enne menetluste algatamist teavitab komisjon liikmesriike ja annab neile võimaluse oma seisukoha esitamiseks.
  ”

[ME 256]

| 1. | Artikli 10 lõige 11 asendatakse järgmisega:
  „11.   Kui ilmneb, et menetluse algatamiseks on piisav hulk tõendusmaterjali, teeb komisjon seda 45 päeva jooksul pärast kaebuse esitamist ning avaldab teate Euroopa Liidu Teatajas. Kui esitatud tõendusmaterjal on ebapiisav, teatatakse kaebuse esitajale sellest 45 päeva jooksul alates kuupäevast, mil kaebus komisjonile esitati.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 10 lõige 11 asendatakse järgmisega:

„11.   Kui ilmneb, et menetluse algatamiseks on piisav hulk tõendusmaterjali, teeb komisjon seda 45 päeva jooksul pärast kaebuse esitamist ning avaldab teate Euroopa Liidu Teatajas. Kui esitatud tõendusmaterjal on ebapiisav, teatatakse kaebuse esitajale sellest 45 päeva jooksul alates kuupäevast, mil kaebus komisjonile esitati.”

| 2. | Artikli 11 lõige 9 asendatakse järgmisega:
  „9.   Artikli 10 lõike 11 kohaste menetluste puhul viiakse uurimine võimaluse korral lõpule ühe aasta

  11 kuu
  jooksul. Igal juhul tuleb uurimine lõpetada 13 kuu

  12 kuu
  jooksul pärast selle algatamist, võttes aluseks kohustuste võtmise puhul artikli 13 kohaselt tehtud järeldused, lõplike meetmete võtmise korral aga artikli 15 kohaselt tehtud järeldused. Võttes arvesse läbivaatamise keerukust, võib komisjon erandjuhtudel otsustada hiljemalt 8 kuud pärast läbivaatamise algatamist pikendada seda tähtaega kõige rohkem kuni 18 kuuni.”

  [ME 257] |
| --- | --- |

2.

Artikli 11 lõige 9 asendatakse järgmisega:

„9.   Artikli 10 lõike 11 kohaste menetluste puhul viiakse uurimine võimaluse korral lõpule ühe aasta

  11 kuu
  jooksul. Igal juhul tuleb uurimine lõpetada 13 kuu

  12 kuu
  jooksul pärast selle algatamist, võttes aluseks kohustuste võtmise puhul artikli 13 kohaselt tehtud järeldused, lõplike meetmete võtmise korral aga artikli 15 kohaselt tehtud järeldused. Võttes arvesse läbivaatamise keerukust, võib komisjon erandjuhtudel otsustada hiljemalt 8 kuud pärast läbivaatamise algatamist pikendada seda tähtaega kõige rohkem kuni 18 kuuni.”

[ME 257]

| 2a. | Artiklisse 11 lisatakse järgmine lõige:

  „
  9a.
     
  Hiljemalt 32 nädalat pärast läbivaatamise algatamist konsulteerib komisjon liikmesriikidega läbivaatamise tulemuste küsimuses. Liikmesriigid annavad komisjonile konsulteerimise käigus teada, kas nende arvates on otsuse tegemise protsessis vastavalt lõplike meetmete võtmist käsitlevatele artiklitele 14 ja 15 oodata tõsist vastuolu, mis tooks tõenäoliselt kaasa määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 6 osutatud apellatsioonimenetluse. Sel juhul võib komisjon otsustada hiljemalt 8 kuud pärast läbivaatamise algatamist pikendada artiklis 9 sätestatud tähtaega kõige rohkem kuni 13 kuuni. Komisjon teeb otsuse avalikuks.
  ”

  [ME 258] |
| --- | --- |

2a.

„
  9a.
     
  Hiljemalt 32 nädalat pärast läbivaatamise algatamist konsulteerib komisjon liikmesriikidega läbivaatamise tulemuste küsimuses. Liikmesriigid annavad komisjonile konsulteerimise käigus teada, kas nende arvates on otsuse tegemise protsessis vastavalt lõplike meetmete võtmist käsitlevatele artiklitele 14 ja 15 oodata tõsist vastuolu, mis tooks tõenäoliselt kaasa määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 6 osutatud apellatsioonimenetluse. Sel juhul võib komisjon otsustada hiljemalt 8 kuud pärast läbivaatamise algatamist pikendada artiklis 9 sätestatud tähtaega kõige rohkem kuni 13 kuuni. Komisjon teeb otsuse avalikuks.
  ”

[ME 258]

| 3. | Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Ajutised tollimaksud kehtestatakse kõige varem 60 päeva ja mitte hiljem kui 9 kuud

  kaheksa kuud
  pärast menetluse algatamist. Võttes arvesse läbivaatamise keerukust

  Juhul kui liikmesriigid annavad komisjonile vastavalt artikli 11 lõikele 9a teada
  ,
  et nende arvates on otsuse tegemise protsessis vastavalt lõplike meetmete võtmist käsitlevatele artiklitele 14 ja 15 oodata tõsist vastuolu, mis tooks tõenäoliselt kaasa määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 6 osutatud apellatsioonimenetluse
  , võib komisjon erandjuhtudel otsustada hiljemalt 8 kuud pärast läbivaatamise algatamist pikendada seda tähtaega kõige rohkem kuni 12 kuuni

  üheksa kuuni
  .”
  [ME 259] |
| --- | --- | --- |

3.

Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Ajutised tollimaksud kehtestatakse kõige varem 60 päeva ja mitte hiljem kui 9 kuud

  kaheksa kuud
  pärast menetluse algatamist. Võttes arvesse läbivaatamise keerukust

  Juhul kui liikmesriigid annavad komisjonile vastavalt artikli 11 lõikele 9a teada
  ,
  et nende arvates on otsuse tegemise protsessis vastavalt lõplike meetmete võtmist käsitlevatele artiklitele 14 ja 15 oodata tõsist vastuolu, mis tooks tõenäoliselt kaasa määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 6 osutatud apellatsioonimenetluse
  , võib komisjon erandjuhtudel otsustada hiljemalt 8 kuud pärast läbivaatamise algatamist pikendada seda tähtaega kõige rohkem kuni 12 kuuni

  üheksa kuuni
  .”

| b) | Lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Komisjon võtab ajutised meetmed artikli 25 lõikes 3 sätestatud korras.” |
| --- | --- |

b)

Lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjon võtab ajutised meetmed artikli 25 lõikes 3 sätestatud korras.”

| c) | Lõige 5 jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

Lõige 5 jäetakse välja.

| 4. | Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui esialgne kinnitav otsus subsideerimise ja kahju olemasolu kohta on tehtud, võib komisjon heaks kiita heastavad vabatahtlikud kohustused, mille järgi:






  a) | päritolu- ja/või ekspordiriik nõustub lõpetama või piirama subsiidiumi või võtma teisi meetmeid selle mõju suhtes, või |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui esialgne kinnitav otsus subsideerimise ja kahju olemasolu kohta on tehtud, võib komisjon heaks kiita heastavad vabatahtlikud kohustused, mille järgi:

a)

päritolu- ja/või ekspordiriik nõustub lõpetama või piirama subsiidiumi või võtma teisi meetmeid selle mõju suhtes, või

| b) | mis tahes eksportija võtab endale kohustuse korrigeerida oma hindu või lõpetada kõnealusesse piirkonda eksport, mille eest saadakse tasakaalustatavaid subsiidiume, nii et komisjon veendub, et subsiidiumide kahjustav mõju on kõrvaldatud. |
| --- | --- |

b)

mis tahes eksportija võtab endale kohustuse korrigeerida oma hindu või lõpetada kõnealusesse piirkonda eksport, mille eest saadakse tasakaalustatavaid subsiidiume, nii et komisjon veendub, et subsiidiumide kahjustav mõju on kõrvaldatud.

Sellisel juhul ei kohalda komisjon nende kohustuste kehtimise ajal artikli 12 lõike 3 kohaselt kehtestatud ajutisi tollimakse või artikli 15 lõike 1 kohaselt kehtestatud lõplikke tollimakse nende äriühingute toodetud asjaomase toote impordi suhtes, mida nimetatakse komisjoni kohustuste heakskiitmise otsuses ja niisuguse otsuse kõikides hilisemates muudatustes.

Selliste kohustuste alusel toimuv hinnatõus ei tohi olla suurem, kui subsiidiumi mahu kõrvaldamiseks vaja, ning see peaks olema tasakaalustatavate subsiidiumide summast väiksem, kui sellest piisab liidu tootmisharule tekitatava kahju kõrvaldamiseks.”;

| b) | Lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Kui kohustused aktsepteeritakse, siis uurimine lõpetatakse. Komisjon lõpetab uurimise artikli 25 lõikes 2 ettenähtud korras

  osutatud kontrollimenetlusega
  .
  Eesistuja võib saada komitee arvamuse artikli 15 lõikes 5 sätestatud kirjalikus menetluses
  .”
  [ME 260] |
| --- | --- |

b)

Lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Kui kohustused aktsepteeritakse, siis uurimine lõpetatakse. Komisjon lõpetab uurimise artikli 25 lõikes 2 ettenähtud korras

  osutatud kontrollimenetlusega
  .
  Eesistuja võib saada komitee arvamuse artikli 15 lõikes 5 sätestatud kirjalikus menetluses
  .”

| c) | Lõike 9 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „9.   Kui kohustuse võtnud osapool kohustust rikub või sellest taganeb või komisjon tühistab kohustuse heakskiidu, tühistatakse kohustusele antud heakskiit komisjoni otsusega või vajaduse korral komisjoni määrusega ning komisjon kohaldab artikli 12 kohaselt kehtestatud ajutisi tollimakse või vastavalt vajadusele artikli 15 lõike 1 kohaselt kehtestatud lõplikke tollimakse, tingimusel, et asjaomasele eksportijale või päritoluriigile ja/või ekspordiriigile on antud võimalus esitada oma arvamus, välja arvatud juhul, kui eksportija või nimetatud riik on kohustusest taganenud.” |
| --- | --- |

c)

Lõike 9 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„9.   Kui kohustuse võtnud osapool kohustust rikub või sellest taganeb või komisjon tühistab kohustuse heakskiidu, tühistatakse kohustusele antud heakskiit komisjoni otsusega või vajaduse korral komisjoni määrusega ning komisjon kohaldab artikli 12 kohaselt kehtestatud ajutisi tollimakse või vastavalt vajadusele artikli 15 lõike 1 kohaselt kehtestatud lõplikke tollimakse, tingimusel, et asjaomasele eksportijale või päritoluriigile ja/või ekspordiriigile on antud võimalus esitada oma arvamus, välja arvatud juhul, kui eksportija või nimetatud riik on kohustusest taganenud.”

| d) | Lõige 10 asendatakse järgmisega:
  „10.   Ajutise tollimaksu võib kehtestada artikli 12 kohaselt parima kättesaadava teabe põhjal, kui on põhjust uskuda, et kohustust rikutakse, või kohustuse rikkumise või sellest taganemise korral, kui uurimine, mis sai kohustuse võtmise aluseks, ei ole lõpetatud.” |
| --- | --- |

d)

Lõige 10 asendatakse järgmisega:

„10.   Ajutise tollimaksu võib kehtestada artikli 12 kohaselt parima kättesaadava teabe põhjal, kui on põhjust uskuda, et kohustust rikutakse, või kohustuse rikkumise või sellest taganemise korral, kui uurimine, mis sai kohustuse võtmise aluseks, ei ole lõpetatud.”

| 5. | Artikli 14 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui kaitsemeetmeid ei ole vaja võtta, siis uurimine või menetlus lõpetatakse. Komisjon lõpetab uurimise
  kooskõlas
  artikli 25 lõikes 2 sätestatud korras

  lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega
  .
  Eesistuja võib saada komitee arvamuse artikli 25 lõikes 4b sätestatud kirjalikus menetluses
  .”

  [ME 261] |
| --- | --- |

5.

Artikli 14 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui kaitsemeetmeid ei ole vaja võtta, siis uurimine või menetlus lõpetatakse. Komisjon lõpetab uurimise
  kooskõlas
  artikli 25 lõikes 2 sätestatud korras

  lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega
  .
  Eesistuja võib saada komitee arvamuse artikli 25 lõikes 4b sätestatud kirjalikus menetluses
  .”

[ME 261]

| 6. | Artikli 15 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | Esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui faktide põhjal on lõplikult tuvastatud, et tasakaalustatavad subsiidiumid ja nende põhjustatud kahju on olemas ning kui liidu huvid nõuavad artikli 31 kohaselt sekkumist, kehtestab komisjon lõpliku tasakaalustava tollimaksu kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Kui on kehtestatud ajutised tollimaksud, algatab komisjon kõnealuse menetluse hiljemalt üks kuu enne ajutiste tollimaksude aegumist.”; |
| --- | --- | --- |

6.

Artikli 15 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

Esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Kui faktide põhjal on lõplikult tuvastatud, et tasakaalustatavad subsiidiumid ja nende põhjustatud kahju on olemas ning kui liidu huvid nõuavad artikli 31 kohaselt sekkumist, kehtestab komisjon lõpliku tasakaalustava tollimaksu kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Kui on kehtestatud ajutised tollimaksud, algatab komisjon kõnealuse menetluse hiljemalt üks kuu enne ajutiste tollimaksude aegumist.”;

| b) | Teine ja kolmas lõik jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

Teine ja kolmas lõik jäetakse välja.

| 7. | Artikli 16 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui on kohaldatud ajutist tollimaksu ja lõplikult kindlaks tehtud, et tegu on tasakaalustatavate subsiidiumide ja kahjuga, otsustab komisjon olenemata sellest, kas tuleb kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks, milline osa ajutisest tollimaksust kuulub lõplikult sissenõudmisele.” |
| --- | --- |

7.

Artikli 16 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.   Kui on kohaldatud ajutist tollimaksu ja lõplikult kindlaks tehtud, et tegu on tasakaalustatavate subsiidiumide ja kahjuga, otsustab komisjon olenemata sellest, kas tuleb kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks, milline osa ajutisest tollimaksust kuulub lõplikult sissenõudmisele.”

| 8. | Artikli 20 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Läbivaatamine algatatakse pärast seda, kui liidu tootjatele on antud võimalus esitada oma arvamus.” |
| --- | --- |

8.

Artikli 20 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Läbivaatamine algatatakse pärast seda, kui liidu tootjatele on antud võimalus esitada oma arvamus.”

| 9. | Artikli 21 lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „4.   Komisjon otsustab, kas ja millises ulatuses tuleks taotlus rahuldada, või ta võib igal ajal otsustada algatada vahepealse läbivaatamise, misjärel eeskirjadekohaste läbivaatamiste käigus saadud informatsiooni ja järeldusi kasutatakse selle kindlakstegemiseks, kas ja millises ulatuses tagasimaksmine on põhjendatud.” |
| --- | --- |

9.

Artikli 21 lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„4.   Komisjon otsustab, kas ja millises ulatuses tuleks taotlus rahuldada, või ta võib igal ajal otsustada algatada vahepealse läbivaatamise, misjärel eeskirjadekohaste läbivaatamiste käigus saadud informatsiooni ja järeldusi kasutatakse selle kindlakstegemiseks, kas ja millises ulatuses tagasimaksmine on põhjendatud.”

| 10. | Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Artiklite 18 ja 19 kohased läbivaatamised tehakse kiiresti ja need tuleb tavaliselt lõpule viia 12 kuu

  11 kuu
  jooksul alates läbivaatamise algatamise kuupäevast. Igal juhul tuleb kõik artiklite 18 ja 19 kohased läbivaatamised lõpule viia 15 kuu

  14 kuu
  jooksul alates algatamisest. Võttes arvesse

  Hiljemalt 32 nädalat pärast
  läbivaatamise keerukust

  algatamist vastavalt artiklile 11 konsulteerib komisjon liikmesriikidega läbivaatamise tulemuste küsimuses. Liikmesriigid annavad komisjonile konsulteerimise käigus teada
  ,
  kas nende arvates on otsuse tegemise protsessis vastavalt lõplike meetmete võtmist käsitlevatele artiklitele 14 ja 15 oodata tõsist vastuolu, mis tooks tõenäoliselt kaasa määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 6 osutatud apellatsioonimenetluse. Kui see nii on
  , võib komisjon erandjuhtudel otsustada hiljemalt 9 kuud

  kaheksa kuud
  pärast läbivaatamise algatamist pikendada seda tähtaega kõige rohkem kuni 18 kuuni

  15 kuuni
  .
  Komisjon teeb otsuse avalikuks.
  ”
  [ME 262] |
| --- | --- | --- |

10.

Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Artiklite 18 ja 19 kohased läbivaatamised tehakse kiiresti ja need tuleb tavaliselt lõpule viia 12 kuu

  11 kuu
  jooksul alates läbivaatamise algatamise kuupäevast. Igal juhul tuleb kõik artiklite 18 ja 19 kohased läbivaatamised lõpule viia 15 kuu

  14 kuu
  jooksul alates algatamisest. Võttes arvesse

  Hiljemalt 32 nädalat pärast
  läbivaatamise keerukust

  algatamist vastavalt artiklile 11 konsulteerib komisjon liikmesriikidega läbivaatamise tulemuste küsimuses. Liikmesriigid annavad komisjonile konsulteerimise käigus teada
  ,
  kas nende arvates on otsuse tegemise protsessis vastavalt lõplike meetmete võtmist käsitlevatele artiklitele 14 ja 15 oodata tõsist vastuolu, mis tooks tõenäoliselt kaasa määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 6 osutatud apellatsioonimenetluse. Kui see nii on
  , võib komisjon erandjuhtudel otsustada hiljemalt 9 kuud

  kaheksa kuud
  pärast läbivaatamise algatamist pikendada seda tähtaega kõige rohkem kuni 18 kuuni

  15 kuuni
  .
  Komisjon teeb otsuse avalikuks.
  ”

| b) | Lõike 1 teine lõik jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

Lõike 1 teine lõik jäetakse välja.

| c) | Lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Artiklite 18, 19 ja 20 kohased läbivaatamised algatab komisjon.
  Enne menetluste algatamist teavitab komisjon liikmesriike ja annab neile võimaluse oma seisukoha esitamiseks.
  ”
  [ME 263] |
| --- | --- |

c)

Lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Artiklite 18, 19 ja 20 kohased läbivaatamised algatab komisjon.
  Enne menetluste algatamist teavitab komisjon liikmesriike ja annab neile võimaluse oma seisukoha esitamiseks.
  ”

| 11. | Artiklit 23 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Uurimised algatatakse käesoleva artikli kohaselt komisjoni algatusel või liikmesriigi või mis tahes huvitatud osapoole taotlusel, kui on olemas piisavalt tõendeid lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud asjaolude kohta. Uurimised algatatakse komisjoni määrusega, millega võib anda tolliasutustele ka korralduse nõuda impordi registreerimist artikli 24 lõike 5 kohaselt või nõuda tagatisi.” |
| --- | --- | --- |

11.

Artiklit 23 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Uurimised algatatakse käesoleva artikli kohaselt komisjoni algatusel või liikmesriigi või mis tahes huvitatud osapoole taotlusel, kui on olemas piisavalt tõendeid lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud asjaolude kohta. Uurimised algatatakse komisjoni määrusega, millega võib anda tolliasutustele ka korralduse nõuda impordi registreerimist artikli 24 lõike 5 kohaselt või nõuda tagatisi.”

| b) | Lõike 4 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Kui lõplikult tuvastatud faktid õigustavad meetmete kohaldamisala laiendamist, teeb seda komisjon, toimides artikli 25 lõikes 2 sätestatud korras.” |
| --- | --- |

b)

Lõike 4 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Kui lõplikult tuvastatud faktid õigustavad meetmete kohaldamisala laiendamist, teeb seda komisjon, toimides artikli 25 lõikes 2 sätestatud korras.”

| c) | Lõike 6 neljas lõik asendatakse järgmisega:
  „Neid vabastusi antakse komisjoni otsustega ning need jäävad kehtima nendes sätestatud ajavahemikuks ja nendes sätestatud tingimustel.” |
| --- | --- |

c)

Lõike 6 neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Neid vabastusi antakse komisjoni otsustega ning need jäävad kehtima nendes sätestatud ajavahemikuks ja nendes sätestatud tingimustel.”

| 12. | Artiklit 24 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Liidu huvides võib käesoleva määruse alusel kehtestatud meetmed komisjoni otsusega üheksaks kuuks peatada. Komisjon võib artikli 25 lõikes 2 sätestatud korras peatamise

  peatamist
  pikendada veel kõige rohkem ühe aasta võrra
  , toimides kooskõlas artikli 25 lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega
  . [ME 264]

  Meetmed võib peatada üksnes siis, kui turutingimused on ajutiselt sedavõrd muutunud, et oleks ebatõenäoline, et kahju sellise peatamise tulemusena jätkuks, ning tingimusel, et liidu tootmisharule on antud võimalus esitada oma arvamus ja et seda arvamust on arvesse võetud. Meetmed võib igal ajal ennistada, kui peatamise põhjus on lakanud olemast.” |
| --- | --- | --- |

12.

Artiklit 24 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Liidu huvides võib käesoleva määruse alusel kehtestatud meetmed komisjoni otsusega üheksaks kuuks peatada. Komisjon võib artikli 25 lõikes 2 sätestatud korras peatamise

  peatamist
  pikendada veel kõige rohkem ühe aasta võrra
  , toimides kooskõlas artikli 25 lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega
  . [ME 264]

Meetmed võib peatada üksnes siis, kui turutingimused on ajutiselt sedavõrd muutunud, et oleks ebatõenäoline, et kahju sellise peatamise tulemusena jätkuks, ning tingimusel, et liidu tootmisharule on antud võimalus esitada oma arvamus ja et seda arvamust on arvesse võetud. Meetmed võib igal ajal ennistada, kui peatamise põhjus on lakanud olemast.”

| b) | Lõike 5 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon võib anda tolliasutustele korralduse võtta impordi registreerimiseks kohaseid meetmeid, et selle impordi suhtes saaks edaspidi alates registreerimise kuupäevast meetmeid kohaldada.” |
| --- | --- |

b)

Lõike 5 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon võib anda tolliasutustele korralduse võtta impordi registreerimiseks kohaseid meetmeid, et selle impordi suhtes saaks edaspidi alates registreerimise kuupäevast meetmeid kohaldada.”

| 13. | Artikkel 25 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 25

  Komiteemenetlus

  1.   Komisjoni abistab subsiidiumivastane komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.


  1a.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. Nõuandekomitee esitab arvamuse ühe kuu jooksul alates tema poole pöördumise kuupäevast. Muudatusettepanekud esitatakse hiljemalt kolm päeva enne komitee koosolekut. [ME 265]

  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [5]

  182/2011 artiklit 5
  .
  Kontrollikomitee esitab arvamuse ühe kuu jooksul alates tema poole pöördumise kuupäevast. Muudatusettepanekud esitatakse hiljemalt kolm päeva enne komitee koosolekut
  . [ME 266]

  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [8]

  182/2011 artiklit 8
  koostoimes selle artikliga [5]

  artikliga 4
  . [ME 267]

  4.   Kui määruse (EL) nr 182/2011 artikli 3 lõike 5 kohaselt kasutatakse kirjalikku menetlust, siis lõpetatakse see menetlus tulemuseta, kui eesistuja määratud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 1 kohaselt määratud komiteeliikmete enamus seda nõuab.


  4a.
     
  Juhul kui apellatsioonikomiteele esitatakse rakendusakti eelnõu vastavalt määruse (EL) nr 182/2011 artiklile 6, esitab komitee arvamuse ühe kuu jooksul alates tema poole pöördumise kuupäevast. Muudatusettepanekud esitatakse hiljemalt kolm päeva enne komitee koosolekut. [ME 268]



  4b.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb.
  ”

  [ME 269] |
| --- | --- |

13.

Artikkel 25 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 25

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab subsiidiumivastane komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

1a.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. Nõuandekomitee esitab arvamuse ühe kuu jooksul alates tema poole pöördumise kuupäevast. Muudatusettepanekud esitatakse hiljemalt kolm päeva enne komitee koosolekut. [ME 265]

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [5]

  182/2011 artiklit 5
  .
  Kontrollikomitee esitab arvamuse ühe kuu jooksul alates tema poole pöördumise kuupäevast. Muudatusettepanekud esitatakse hiljemalt kolm päeva enne komitee koosolekut
  . [ME 266]

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [8]

  182/2011 artiklit 8
  koostoimes selle artikliga [5]

  artikliga 4
  . [ME 267]

4.   Kui määruse (EL) nr 182/2011 artikli 3 lõike 5 kohaselt kasutatakse kirjalikku menetlust, siis lõpetatakse see menetlus tulemuseta, kui eesistuja määratud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 1 kohaselt määratud komiteeliikmete enamus seda nõuab.

4a.
     
  Juhul kui apellatsioonikomiteele esitatakse rakendusakti eelnõu vastavalt määruse (EL) nr 182/2011 artiklile 6, esitab komitee arvamuse ühe kuu jooksul alates tema poole pöördumise kuupäevast. Muudatusettepanekud esitatakse hiljemalt kolm päeva enne komitee koosolekut. [ME 268]

4b.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb.
  ”

[ME 269]

| 14. | Artikli 29 lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Komisjon, liikmesriigid ega neist ühegi ametnikud ei tohi ilma informatsiooniandja eriloata avaldada mingisugust käesoleva määruse kohaselt saadud informatsiooni, mille käsitlemist konfidentsiaalsena selle andja on nõudnud. Komisjoni ja liikmesriikide vahel vahetatavat teavet ning liidu asutuste ja liikmesriikide sisedokumente ei tohi avalikustada, kui see ei ole käesolevas määruses sätestatud erijuhtudel ette nähtud.” |
| --- | --- |

14.

Artikli 29 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Komisjon, liikmesriigid ega neist ühegi ametnikud ei tohi ilma informatsiooniandja eriloata avaldada mingisugust käesoleva määruse kohaselt saadud informatsiooni, mille käsitlemist konfidentsiaalsena selle andja on nõudnud. Komisjoni ja liikmesriikide vahel vahetatavat teavet ning liidu asutuste ja liikmesriikide sisedokumente ei tohi avalikustada, kui see ei ole käesolevas määruses sätestatud erijuhtudel ette nähtud.”

| 15. | Artiklit 30 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Lõplik avalikustamine toimub kirjalikult. Avalikustamine toimub konfidentsiaalse teabe kaitsmise vajadust nõuetekohaselt arvesse võttes nii kiiresti kui võimalik ning tavaliselt hiljemalt üks kuu enne artiklites 14 või 15 sätestatud menetluste algatamist. Kui komisjonil ei ole võimalik teatavaid asjaolusid ega seisukohti kõnealusel ajal avalikustada, siis avalikustatakse need esimesel võimalusel.
  Avalikustamine ei piira komisjoni võimaliku hilisema otsuse kohaldamist, aga kui nimetatud otsus toetub teistsugustele faktidele ja kaalutlustele, siis avalikustatakse need nii kiiresti kui võimalik.” |
| --- | --- | --- |

15.

Artiklit 30 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Lõplik avalikustamine toimub kirjalikult. Avalikustamine toimub konfidentsiaalse teabe kaitsmise vajadust nõuetekohaselt arvesse võttes nii kiiresti kui võimalik ning tavaliselt hiljemalt üks kuu enne artiklites 14 või 15 sätestatud menetluste algatamist. Kui komisjonil ei ole võimalik teatavaid asjaolusid ega seisukohti kõnealusel ajal avalikustada, siis avalikustatakse need esimesel võimalusel.

Avalikustamine ei piira komisjoni võimaliku hilisema otsuse kohaldamist, aga kui nimetatud otsus toetub teistsugustele faktidele ja kaalutlustele, siis avalikustatakse need nii kiiresti kui võimalik.”

| b) | Lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Märkusi, mis esitatakse pärast lõplikku avalikustamist, võib arvesse võtta ainult juhul, kui need esitatakse komisjoni poolt iga juhtumi kohta eraldi seatava aja jooksul, mille pikkus on vähemalt 10 päeva, kusjuures arvesse võetakse küsimuse kiireloomulisust. Kui lõplik avalikustamine on juba toimunud, võib kehtestada lühema tähtaja.” |
| --- | --- |

b)

Lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Märkusi, mis esitatakse pärast lõplikku avalikustamist, võib arvesse võtta ainult juhul, kui need esitatakse komisjoni poolt iga juhtumi kohta eraldi seatava aja jooksul, mille pikkus on vähemalt 10 päeva, kusjuures arvesse võetakse küsimuse kiireloomulisust. Kui lõplik avalikustamine on juba toimunud, võib kehtestada lühema tähtaja.”

| 16. | Artiklit 31 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Pooled, kes on toiminud kooskõlas lõikega 2, võivad esitada arvamusi mis tahes ajutiste tollimaksude kohaldamise kohta. Arvamused peavad laekuma 15 päeva jooksul alates selliste meetmete kohaldamisest, et neid arvesse võetaks, ning arvamused või nende kokkuvõtted tehakse kättesaadavaks teistele isikutele, kellel on õigus arvamustele vastata.” |
| --- | --- | --- |

16.

Artiklit 31 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Pooled, kes on toiminud kooskõlas lõikega 2, võivad esitada arvamusi mis tahes ajutiste tollimaksude kohaldamise kohta. Arvamused peavad laekuma 15 päeva jooksul alates selliste meetmete kohaldamisest, et neid arvesse võetaks, ning arvamused või nende kokkuvõtted tehakse kättesaadavaks teistele isikutele, kellel on õigus arvamustele vastata.”

| b) | Lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Komisjon kontrollib põhjalikult nõuetekohaselt esitatud teavet ja selle tüüpilisuse määra ning edastab analüüsi tulemused koos oma arvamusega komiteele.” |
| --- | --- |

b)

Lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Komisjon kontrollib põhjalikult nõuetekohaselt esitatud teavet ja selle tüüpilisuse määra ning edastab analüüsi tulemused koos oma arvamusega komiteele.”

| c) | Lõike 6 teine lause asendatakse järgmisega:
  „Selline informatsioon tehakse kättesaadavaks sellisel määral, nagu võimalik ning see ei piira komisjoni hilisema võimaliku otsuse kohaldamist.” |
| --- | --- |

c)

Lõike 6 teine lause asendatakse järgmisega:

„Selline informatsioon tehakse kättesaadavaks sellisel määral, nagu võimalik ning see ei piira komisjoni hilisema võimaliku otsuse kohaldamist.”

| 16a. | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 33a


  Aruanne



  1.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile igal aastal aruande käesoleva määruse kohaldamise ja rakendamise kohta. Aruanne hõlmab teavet ajutiste ja lõplike meetmete kohaldamise, eelneva järelevalve meetmete kehtestamise ja uurimise lõpetamise kohta ilma meetmeid võtmata, läbivaatamise ja kontrollkäikude ning nende organite tegevuse kohta, kes vastutavad järelevalve teostamise eest käesoleva määruse rakendamise ja määrusest tulenevate kohustuste täitmise üle.




  2.
     
  Euroopa Parlament võib ühe kuu jooksul alates komisjoni aruande esitamisest kutsuda komisjoni oma vastutava parlamendikomisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks määruse rakendamisega seotud küsimusi.




  3.
     
  Hiljemalt kuus kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile avalikustab komisjon aruande.
  ”

  [ME 270] |
| --- | --- |

16a.

„Artikkel 33a

Aruanne

1.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile igal aastal aruande käesoleva määruse kohaldamise ja rakendamise kohta. Aruanne hõlmab teavet ajutiste ja lõplike meetmete kohaldamise, eelneva järelevalve meetmete kehtestamise ja uurimise lõpetamise kohta ilma meetmeid võtmata, läbivaatamise ja kontrollkäikude ning nende organite tegevuse kohta, kes vastutavad järelevalve teostamise eest käesoleva määruse rakendamise ja määrusest tulenevate kohustuste täitmise üle.

2.
     
  Euroopa Parlament võib ühe kuu jooksul alates komisjoni aruande esitamisest kutsuda komisjoni oma vastutava parlamendikomisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks määruse rakendamisega seotud küsimusi.

3.
     
  Hiljemalt kuus kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile avalikustab komisjon aruande.
  ”

[ME 270]

20.   NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 260/2009, 26. VEEBRUAR 2009, IMPORDI ÜHISTE EESKIRJADE KOHTA
   (73)

Seoses määrusega (EÜ) nr 260/2009 tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu vajalikke meetmeid kõnealuse määruse rakendamiseks vastavalt määrusele (EL) nr 182/2011.

Seepärast muudetakse määrust (EÜ) nr 260/2009 järgmiselt:

| -1. | Põhjendus 11 asendatakse järgmisega:







  „
  (11) | Selleks et tagada ühetaolised tingimused ajutiste ja lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmiseks ning eelneva järelevalve meetmete kehtestamiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (74). |
| --- | --- | --- |

-1.

„
  (11)

Selleks et tagada ühetaolised tingimused ajutiste ja lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmiseks ning eelneva järelevalve meetmete kehtestamiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (74).

[ME 271]

| -1a. | Lisatakse järgmine põhjendus:







  „
  (11a) | Järelevalve- ja ajutiste meetmete vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1a.

„
  (11a)

Järelevalve- ja ajutiste meetmete vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.
  ”

[ME 272]

| 1. | Artikkel 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

1.

Artikkel 3 jäetakse välja.

| 2. | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  1.   Komisjoni abistab kaitsemeetmete komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.


  1a.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. [ME 273]

  2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [8]

  182/2011 artiklit 8
  koostoimes selle määruse artikliga [5]

  artikliga 4
  . [ME 274]



  3a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb. [ME 275]

  4.   Kui määruse (EL) nr 182/2011 artikli 3 lõike 5 kohaselt kasutatakse kirjalikku menetlust, siis lõpetatakse see menetlus tulemuseta, kui eesistuja määratud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 1 kohaselt määratud komiteeliikmete enamus seda nõuab.” |
| --- | --- |

2.

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

1.   Komisjoni abistab kaitsemeetmete komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

1a.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. [ME 273]

2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [8]

  182/2011 artiklit 8
  koostoimes selle määruse artikliga [5]

  artikliga 4
  . [ME 274]

3a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb. [ME 275]

4.   Kui määruse (EL) nr 182/2011 artikli 3 lõike 5 kohaselt kasutatakse kirjalikku menetlust, siis lõpetatakse see menetlus tulemuseta, kui eesistuja määratud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 1 kohaselt määratud komiteeliikmete enamus seda nõuab.”

| 3. | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõike 1 esimene lause asendatakse järgmisega:
  „Kui komisjonile selgub, et uurimismenetluse algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, alustab ta uurimist ühe kuu jooksul pärast liikmesriigilt teabe saamist ja avaldab teate Euroopa Liidu Teatajas.” |
| --- | --- | --- |

3.

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõike 1 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Kui komisjonile selgub, et uurimismenetluse algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, alustab ta uurimist ühe kuu jooksul pärast liikmesriigilt teabe saamist ja avaldab teate Euroopa Liidu Teatajas.”

| b) | Lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon muretseb kogu vajaliku teabe ja püüab kontrollida ettevõtjatelt, vahendajatelt, tootjatelt, kutseühingutelt ja -organisatsioonidelt saadud teavet, kui ta seda asjakohaseks peab.” |
| --- | --- |

b)

Lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon muretseb kogu vajaliku teabe ja püüab kontrollida ettevõtjatelt, vahendajatelt, tootjatelt, kutseühingutelt ja -organisatsioonidelt saadud teavet, kui ta seda asjakohaseks peab.”

| c) | Lõige 7 asendatakse järgmisega:
  „7.   Kui komisjonile selgub, et uurimine pole piisavalt põhjendatud, teatab ta liikmesriikidele oma otsusest ühe kuu jooksul pärast liikmesriikidelt teabe saamist.” |
| --- | --- |

c)

Lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Kui komisjonile selgub, et uurimine pole piisavalt põhjendatud, teatab ta liikmesriikidele oma otsusest ühe kuu jooksul pärast liikmesriikidelt teabe saamist.”

| 4. | Artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui komisjon leiab uurimise algusest möödunud üheksa kuu jooksul, et liidu järelevalve- või kaitsemeetmeid ei ole vaja, lõpetatakse uurimine ühe kuu jooksul.” |
| --- | --- |

4.

Artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui komisjon leiab uurimise algusest möödunud üheksa kuu jooksul, et liidu järelevalve- või kaitsemeetmeid ei ole vaja, lõpetatakse uurimine ühe kuu jooksul.”

| 5. | Artikli 9 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon, liikmesriigid ja nende ametnikud ei tohi teabeandja eriloata avaldada mitte mingisugust käesoleva määruse alusel saadud konfidentsiaalset teavet või muud konfidentsiaalselt edastatud teavet.” |
| --- | --- |

5.

Artikli 9 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon, liikmesriigid ja nende ametnikud ei tohi teabeandja eriloata avaldada mitte mingisugust käesoleva määruse alusel saadud konfidentsiaalset teavet või muud konfidentsiaalselt edastatud teavet.”

| 6. | Artikli 11 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon võtab järelevalve määramise otsuse vastu artikli 16 lõikes 6 sätestatud korras

  rakendusaktidega kooskõlas artikli 4 lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega
  .”

  [ME 276] |
| --- | --- |

6.

Artikli 11 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon võtab järelevalve määramise otsuse vastu artikli 16 lõikes 6 sätestatud korras

  rakendusaktidega kooskõlas artikli 4 lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega
  .”

[ME 276]

| 7. | Artikkel 13 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 13
  Kui toote impordile ei ole kehtestatud liidu eelnevat järelevalvet, võib komisjon vastavalt artiklile 18 rakendada piiratud järelevalvet liidu ühte või enamasse piirkonda suunduva impordi suhtes.” |
| --- | --- |

7.

Artikkel 13 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 13

Kui toote impordile ei ole kehtestatud liidu eelnevat järelevalvet, võib komisjon vastavalt artiklile 18 rakendada piiratud järelevalvet liidu ühte või enamasse piirkonda suunduva impordi suhtes.”

| 8. | Artikli 16 lõiked 6 ja 7 asendatakse järgmisega:
  „6.   Kui liikmesriik on taotlenud komisjoni sekkumist, võtab viimane artikli 4 lõikes 2

  lõikes 3
  sätestatud korras otsuse selle kohta vastu kõige rohkem viie tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 4 lõiget 3.”

  [ME 277] |
| --- | --- |

8.

Artikli 16 lõiked 6 ja 7 asendatakse järgmisega:

„6.   Kui liikmesriik on taotlenud komisjoni sekkumist, võtab viimane artikli 4 lõikes 2

  lõikes 3
  sätestatud korras otsuse selle kohta vastu kõige rohkem viie tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 4 lõiget 3.”

[ME 277]

| 9. | Artikkel 17 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 17
  Kui liidu huvid seda nõuavad, võib komisjon, toimides kooskõlas artikli 4 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega ja III peatüki tingimuste alusel, võtta vastu asjakohased meetmed takistamaks mingi toote importi liitu sel määral suurenenud kogustes ja/või niisugustel tingimustel, mis põhjustavad või ähvardavad põhjustada liidu samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjaile märgatavat kahju.
  Kohaldatakse artikli 16 lõikeid 2–5.” |
| --- | --- |

9.

Artikkel 17 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 17

Kui liidu huvid seda nõuavad, võib komisjon, toimides kooskõlas artikli 4 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega ja III peatüki tingimuste alusel, võtta vastu asjakohased meetmed takistamaks mingi toote importi liitu sel määral suurenenud kogustes ja/või niisugustel tingimustel, mis põhjustavad või ähvardavad põhjustada liidu samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjaile märgatavat kahju.

Kohaldatakse artikli 16 lõikeid 2–5.”

| 10. | Artikli 21 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui komisjon leiab, et mõni artiklitega 11, 13, 16, 17 ja 18 ette nähtud järelevalve- või kaitsemeede tuleks tühistada, siis komisjon tühistab või muudab selle meetme kooskõlas artikli 4 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

10.

Artikli 21 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui komisjon leiab, et mõni artiklitega 11, 13, 16, 17 ja 18 ette nähtud järelevalve- või kaitsemeede tuleks tühistada, siis komisjon tühistab või muudab selle meetme kooskõlas artikli 4 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 11. | Artikkel 23 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 23
  Kui liidu huvid seda nõuavad, võib komisjon
  kooskõlas
  artikli 4 lõikes 2 osutatud korras

  kontrollimenetlusega
  võtta vastu asjakohased meetmed
  , mis ei sisalda olulisi muudatusi, seadusandlike aktide rakendamiseks ning
  liidu või kõigi liikmesriikide õiguste kasutamiseks ja kohustuste täitmiseks rahvusvahelisel tasandil, eriti põhitarbeainetega kauplemise osas.”

  [ME 278] |
| --- | --- |

11.

Artikkel 23 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 23

Kui liidu huvid seda nõuavad, võib komisjon
  kooskõlas
  artikli 4 lõikes 2 osutatud korras

  kontrollimenetlusega
  võtta vastu asjakohased meetmed
  , mis ei sisalda olulisi muudatusi, seadusandlike aktide rakendamiseks ning
  liidu või kõigi liikmesriikide õiguste kasutamiseks ja kohustuste täitmiseks rahvusvahelisel tasandil, eriti põhitarbeainetega kauplemise osas.”

[ME 278]

| 11a. | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 23a



  1.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile igal aastal aruande käesoleva määruse kohaldamise ja rakendamise kohta. Aruanne hõlmab teavet ajutiste ja lõplike meetmete kohaldamise, eelneva järelevalve meetmete kehtestamise, piirkondlike järelevalve- ja kaitsemeetmete ja uurimise lõpetamise kohta ilma meetmeid võtmata ning nende organite tegevuse kohta, kes vastutavad järelevalve teostamise eest käesoleva määruse rakendamise ja määrusest tulenevate kohustuste täitmise üle.




  2.
     
  Euroopa Parlament võib ühe kuu jooksul alates komisjoni aruande esitamisest kutsuda komisjoni oma vastutava parlamendikomisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks määruse rakendamisega seotud küsimusi.




  3.
     
  Hiljemalt kuus kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile avalikustab komisjon aruande.
  ”

  [ME 279] |
| --- | --- |

11a.

„Artikkel 23a

1.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile igal aastal aruande käesoleva määruse kohaldamise ja rakendamise kohta. Aruanne hõlmab teavet ajutiste ja lõplike meetmete kohaldamise, eelneva järelevalve meetmete kehtestamise, piirkondlike järelevalve- ja kaitsemeetmete ja uurimise lõpetamise kohta ilma meetmeid võtmata ning nende organite tegevuse kohta, kes vastutavad järelevalve teostamise eest käesoleva määruse rakendamise ja määrusest tulenevate kohustuste täitmise üle.

2.
     
  Euroopa Parlament võib ühe kuu jooksul alates komisjoni aruande esitamisest kutsuda komisjoni oma vastutava parlamendikomisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks määruse rakendamisega seotud küsimusi.

3.
     
  Hiljemalt kuus kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile avalikustab komisjon aruande.
  ”

[ME 279]

21.   NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 625/2009, 7. JUULI 2009, TEATAVATEST KOLMANDATEST RIIKIDEST PÄRIT IMPORDI ÜHISTE EESKIRJADE KOHTA
   (75)

Seoses määrusega (EÜ) nr 625/2009 tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu vajalikke meetmeid kõnealuse määruse rakendamiseks vastavalt määrusele (EL) nr 182/2011.

Seepärast muudetakse määrust (EÜ) nr 625/2009 järgmiselt:

| -1. | Põhjendus 10 asendatakse järgmisega:







  „
  (10) | Selleks et tagada ühetaolised tingimused ajutiste ja lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmiseks ning eelneva järelevalve meetmete kehtestamiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (76). |
| --- | --- | --- |

-1.

„
  (10)

Selleks et tagada ühetaolised tingimused ajutiste ja lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmiseks ning eelneva järelevalve meetmete kehtestamiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (76).

[ME 280]

| -1a. | Lisatakse järgmine põhjendus:







  „
  (10a) | Järelevalve- ja ajutiste meetmete vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1a.

„
  (10a)

Järelevalve- ja ajutiste meetmete vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.
  ”

[ME 281]

| 1. | Artikkel 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

1.

Artikkel 3 jäetakse välja.

| 2. | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  1.   Komisjoni abistab nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 (impordi ühiste eeskirjade kohta) (77) artikli 4 lõike 1 kohaselt moodustatud kaitsemeetmete komitee (edaspidi „komitee”). See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.


  1a.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. [ME 282]

  2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [8]

  182/2011 artiklit 8
  koostoimes selle artikliga [5]

  artikliga 4
  . [ME 283]



  3a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb. [ME 284]

  4.   Kui määruse (EL) nr 182/2011 artikli 3 lõike 5 kohaselt kasutatakse kirjalikku menetlust, siis lõpetatakse see menetlus tulemuseta, kui eesistuja määratud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 1 kohaselt määratud komiteeliikmete enamus seda nõuab. |
| --- | --- |

2.

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

1.   Komisjoni abistab nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 (impordi ühiste eeskirjade kohta) (77) artikli 4 lõike 1 kohaselt moodustatud kaitsemeetmete komitee (edaspidi „komitee”). See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

1a.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. [ME 282]

2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [8]

  182/2011 artiklit 8
  koostoimes selle artikliga [5]

  artikliga 4
  . [ME 283]

3a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb. [ME 284]

4.   Kui määruse (EL) nr 182/2011 artikli 3 lõike 5 kohaselt kasutatakse kirjalikku menetlust, siis lõpetatakse see menetlus tulemuseta, kui eesistuja määratud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 1 kohaselt määratud komiteeliikmete enamus seda nõuab.

| 3. | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõike 1 esimene lause asendatakse järgmisega:
  „Kui komisjonile selgub, et uurimismenetluse algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, alustab ta uurimist ühe kuu jooksul pärast liikmesriigilt teabe saamist ja avaldab teate Euroopa Liidu Teatajas.” |
| --- | --- | --- |

3.

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõike 1 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Kui komisjonile selgub, et uurimismenetluse algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, alustab ta uurimist ühe kuu jooksul pärast liikmesriigilt teabe saamist ja avaldab teate Euroopa Liidu Teatajas.”

| b) | Lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon muretseb kogu vajaliku teabe ja püüab kontrollida ettevõtjatelt, vahendajatelt, tootjatelt, kutseühingutelt ja -organisatsioonidelt saadud teavet, kui ta peab seda vajalikuks.” |
| --- | --- |

b)

Lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon muretseb kogu vajaliku teabe ja püüab kontrollida ettevõtjatelt, vahendajatelt, tootjatelt, kutseühingutelt ja -organisatsioonidelt saadud teavet, kui ta peab seda vajalikuks.”

| c) | Lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Kui komisjonile selgub, et uurimine pole piisavalt põhjendatud, teatab ta liikmesriikidele oma otsusest ühe kuu jooksul pärast liikmesriikidelt teabe saamist.” |
| --- | --- |

c)

Lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Kui komisjonile selgub, et uurimine pole piisavalt põhjendatud, teatab ta liikmesriikidele oma otsusest ühe kuu jooksul pärast liikmesriikidelt teabe saamist.”

| 4. | Artikli 6 lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:
  „Kui komisjon leiab uurimise algusest möödunud üheksa kuu jooksul, et liidu järelevalve- või kaitsemeetmeid ei ole vaja, siis uurimine lõpetatakse.” |
| --- | --- |

4.

Artikli 6 lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Kui komisjon leiab uurimise algusest möödunud üheksa kuu jooksul, et liidu järelevalve- või kaitsemeetmeid ei ole vaja, siis uurimine lõpetatakse.”

| 5. | Artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon, liikmesriigid ja nende ametnikud ei tohi teabeandja eriloata avaldada mitte mingisugust käesoleva määruse kohaselt saadud konfidentsiaalset teavet või muud konfidentsiaalselt edastatud teavet.” |
| --- | --- |

5.

Artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon, liikmesriigid ja nende ametnikud ei tohi teabeandja eriloata avaldada mitte mingisugust käesoleva määruse kohaselt saadud konfidentsiaalset teavet või muud konfidentsiaalselt edastatud teavet.”

| 5a. | Artiklisse 9 lisatakse järgmine lõige:

  „
  1a.
     
  Komisjon võtab lõikes 1 sätestatud otsused vastu rakendusaktidega kooskõlas artikli 4 lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega.
  ”

  [ME 285] |
| --- | --- |

5a.

„
  1a.
     
  Komisjon võtab lõikes 1 sätestatud otsused vastu rakendusaktidega kooskõlas artikli 4 lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega.
  ”

[ME 285]

| 5b. | Artikli 11 teine taane asendatakse järgmisega:







  „— | kehtestada selle dokumendi väljastamise teatavad tingimused ja lisada erandmeetmena tühistamisklausli.
  ” |
| --- | --- | --- |

5b.

„—

kehtestada selle dokumendi väljastamise teatavad tingimused ja lisada erandmeetmena tühistamisklausli.
  ”

[ME 286]

| 6. | Artikkel 12 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 12
  Kui toote impordile ei ole kehtestatud liidu eelnevat järelevalvet, võib komisjon
  , kasutades rakendusakte kooskõlas artikli 4 lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega ning
  vastavalt artiklile 17
  ,
  rakendada piiratud järelevalvet liidu ühte või enamasse piirkonda suunduva impordi suhtes.”

  [ME 287] |
| --- | --- |

6.

Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 12

Kui toote impordile ei ole kehtestatud liidu eelnevat järelevalvet, võib komisjon
  , kasutades rakendusakte kooskõlas artikli 4 lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega ning
  vastavalt artiklile 17
  ,
  rakendada piiratud järelevalvet liidu ühte või enamasse piirkonda suunduva impordi suhtes.”

[ME 287]

| 7. | Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „Vastuvõetud meetmetest teatatakse viivitamata liikmesriikidele ja need jõustuvad kohe.”; |
| --- | --- | --- |

7.

Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõige 2 asendatakse järgmisega:

„Vastuvõetud meetmetest teatatakse viivitamata liikmesriikidele ja need jõustuvad kohe.”;

| b) | Lõiked 4, 5 ja 6 asendatakse järgmistega:
  „4.   Kui liikmesriik on taotlenud komisjoni sekkumist, võtab viimane, toimides artikli 4 lõikes 2

  lõikes 3
  sätestatud korras, otsuse selle kohta vastu kõige rohkem viie tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 4 lõiget 3.”
  [ME 288] |
| --- | --- |

b)

Lõiked 4, 5 ja 6 asendatakse järgmistega:

„4.   Kui liikmesriik on taotlenud komisjoni sekkumist, võtab viimane, toimides artikli 4 lõikes 2

  lõikes 3
  sätestatud korras, otsuse selle kohta vastu kõige rohkem viie tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 4 lõiget 3.”

| 8. | Artikli 16 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Komisjon võib, eelkõige artikli 15 lõikes 1 nimetatud olukorra puhul, vastu võtta asjakohased meetmed

  kaitsemeetmed
  , toimides
  kooskõlas
  artikli 4 lõikes 2 sätestatud korras

  osutatud kontrollimenetlusega
  .”

  [ME 289] |
| --- | --- |

8.

Artikli 16 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon võib, eelkõige artikli 15 lõikes 1 nimetatud olukorra puhul, vastu võtta asjakohased meetmed

  kaitsemeetmed
  , toimides
  kooskõlas
  artikli 4 lõikes 2 sätestatud korras

  osutatud kontrollimenetlusega
  .”

[ME 289]

| 8a. | Artikli 18 lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „
  1.
     
  Vastavalt IV ja V peatükile võetud järelevalve- ja kaitsemeetmete kehtivuse ajal toimuvad komitees liikmesriigi taotlusel või komisjoni algatusel artikli 4 lõikega 1 ettenähtud konsultatsioonid. Konsultatsioonide eesmärk on
  ”

  [ME 290] |
| --- | --- |

8a.

„
  1.
     
  Vastavalt IV ja V peatükile võetud järelevalve- ja kaitsemeetmete kehtivuse ajal toimuvad komitees liikmesriigi taotlusel või komisjoni algatusel artikli 4 lõikega 1 ettenähtud konsultatsioonid. Konsultatsioonide eesmärk on
  ”

[ME 290]

| 9. | Artikli 18 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui komisjon leiab, et mõni IV ja V peatükiga ette nähtud järelevalve- või kaitsemeede tuleks tühistada või et seda peaks muutma, siis komisjon tühistab või muudab selle meetme.” |
| --- | --- |

9.

Artikli 18 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui komisjon leiab, et mõni IV ja V peatükiga ette nähtud järelevalve- või kaitsemeede tuleks tühistada või et seda peaks muutma, siis komisjon tühistab või muudab selle meetme.”

| 9a. | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 19a



  1.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile igal aastal aruande käesoleva määruse kohaldamise ja rakendamise kohta. Aruanne hõlmab teavet ajutiste ja lõplike meetmete kohaldamise, eelneva järelevalve meetmete kehtestamise, piirkondlike järelevalve- ja kaitsemeetmete ning nende organite tegevuse kohta, kes vastutavad järelevalve teostamise eest käesoleva määruse rakendamise ja määrusest tulenevate kohustuste täitmise üle.




  2.
     
  Euroopa Parlament võib ühe kuu jooksul alates komisjoni aruande esitamisest kutsuda komisjoni oma vastutava parlamendikomisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks määruse rakendamisega seotud küsimusi.




  3.
     
  Hiljemalt kuus kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile avalikustab komisjon aruande.
  ”

  [ME 291] |
| --- | --- |

9a.

„Artikkel 19a

1.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile igal aastal aruande käesoleva määruse kohaldamise ja rakendamise kohta. Aruanne hõlmab teavet ajutiste ja lõplike meetmete kohaldamise, eelneva järelevalve meetmete kehtestamise, piirkondlike järelevalve- ja kaitsemeetmete ning nende organite tegevuse kohta, kes vastutavad järelevalve teostamise eest käesoleva määruse rakendamise ja määrusest tulenevate kohustuste täitmise üle.

2.
     
  Euroopa Parlament võib ühe kuu jooksul alates komisjoni aruande esitamisest kutsuda komisjoni oma vastutava parlamendikomisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks määruse rakendamisega seotud küsimusi.

3.
     
  Hiljemalt kuus kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile avalikustab komisjon aruande.
  ”

[ME 291]

22.   NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 1061/2009, 19. OKTOOBER 2009, MILLEGA KEHTESTATAKSE ÜHISED EKSPORDIEESKIRJAD
   (78)

Seoses määrusega (EÜ) nr 1061/2009 tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu vajalikke meetmeid kõnealuse määruse rakendamiseks vastavalt määrusele (EL) nr 182/2011.

Seepärast muudetakse määrust (EÜ) nr 1061/2009 järgmiselt:

| -1. | Lisatakse järgmine põhjendus:







  „
  (11a) | Selleks et tagada kaitsemeetmete vastuvõtmiseks ühetaolised tingimused, et vältida esmatarbekaupade puudusest tulenevat kriitilist olukorda või parandada niisugust olukorda ning kehtestada toote ekspordi suhtes ekspordiloa esitamise nõue, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (79). |
| --- | --- | --- |

-1.

„
  (11a)

Selleks et tagada kaitsemeetmete vastuvõtmiseks ühetaolised tingimused, et vältida esmatarbekaupade puudusest tulenevat kriitilist olukorda või parandada niisugust olukorda ning kehtestada toote ekspordi suhtes ekspordiloa esitamise nõue, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (79).

[ME 292]

| 1. | Artikkel 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

1.

Artikkel 3 jäetakse välja.

| 2. | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  1.   Komisjoni abistab ühiste ekspordieeskirjade komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
  2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  3.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes nimetatud määruse artikliga 5.


  3a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb.
  ”

  [ME 293] |
| --- | --- |

2.

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

1.   Komisjoni abistab ühiste ekspordieeskirjade komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes nimetatud määruse artikliga 5.

3a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb.
  ”

[ME 293]

| 3. | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Vältimaks esmatarbekaupade puudusest tulenevat kriitilist olukorda või parandamaks niisugust olukorda, ning kui liidu huvid nõuavad kohest sekkumist, võib komisjon kas liikmesriikide taotlusel või omal algatusel ja võttes arvesse toodete omadusi ja kõnealuse tehingu muud eripära, kehtestada toote ekspordi suhtes ekspordiloa esitamise nõude, mille väljaandmist reguleerivad sätted ja mille suhtes kehtivad piirangud, mis komisjon vastavalt artikli 4 lõikes 2 sätestatud korrale kehtestab. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 4 lõiget 3.” |
| --- | --- | --- |

3.

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Vältimaks esmatarbekaupade puudusest tulenevat kriitilist olukorda või parandamaks niisugust olukorda, ning kui liidu huvid nõuavad kohest sekkumist, võib komisjon kas liikmesriikide taotlusel või omal algatusel ja võttes arvesse toodete omadusi ja kõnealuse tehingu muud eripära, kehtestada toote ekspordi suhtes ekspordiloa esitamise nõude, mille väljaandmist reguleerivad sätted ja mille suhtes kehtivad piirangud, mis komisjon vastavalt artikli 4 lõikes 2 sätestatud korrale kehtestab. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 4 lõiget 3.”

| aa) | Lõige 2 asendatakse järgmisega:


  „
  2.
     
  Euroopa Parlamenti, nõukogu ja liikmesriike teavitatakse võetud meetmetest. Meetmed jõustuvad kohe.
  ”
  [ME 294] |
| --- | --- |

aa)

Lõige 2 asendatakse järgmisega:

„
  2.
     
  Euroopa Parlamenti, nõukogu ja liikmesriike teavitatakse võetud meetmetest. Meetmed jõustuvad kohe.
  ”

| b) | Lõike 4 teine lause jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

Lõike 4 teine lause jäetakse välja.

| c) | Lõiked 5 ja 6 asendatakse järgmisega:
  „5.   Kui komisjon on tegutsenud vastavalt lõikele 1, teeb ta hiljemalt kaksteist päeva pärast oma võetud meetme jõustumist otsuse artiklis 7 sätestatud asjakohaste meetmete vastuvõtmise kohta. Kui pärast kuue nädala möödumist võetud meetme jõustumisest ei ole ühtegi meedet vastu võetud, loetakse see meede tühistatuks.” |
| --- | --- |

c)

Lõiked 5 ja 6 asendatakse järgmisega:

„5.   Kui komisjon on tegutsenud vastavalt lõikele 1, teeb ta hiljemalt kaksteist päeva pärast oma võetud meetme jõustumist otsuse artiklis 7 sätestatud asjakohaste meetmete vastuvõtmise kohta. Kui pärast kuue nädala möödumist võetud meetme jõustumisest ei ole ühtegi meedet vastu võetud, loetakse see meede tühistatuks.”

| 4. | Artikli 7 lõikes 1 asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:
  „Kui liidu huvid seda nõuavad, võib komisjon, toimides kooskõlas artikli 4 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega, võtta vastu asjakohased meetmed:” |
| --- | --- |

4.

Artikli 7 lõikes 1 asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:

„Kui liidu huvid seda nõuavad, võib komisjon, toimides kooskõlas artikli 4 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega, võtta vastu asjakohased meetmed:”

| 5. | Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui komisjon leiab, et mõni artikliga 6 või 7 ette nähtud meede tuleks tühistada või et seda peab muutma, siis toimib komisjon kooskõlas artikli 4 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

5.

Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui komisjon leiab, et mõni artikliga 6 või 7 ette nähtud meede tuleks tühistada või et seda peab muutma, siis toimib komisjon kooskõlas artikli 4 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 5a. | Artikli 9 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „
  Ilma et see piiraks asjakohases valdkonnas vastuvõetud liidu eeskirjade kohaldamist ja kuni Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu asjakohased meetmed kooskõlas liidu või kõigi liikmesriikide võetud kohustustega, lubatakse liikmesriikidel I lisas loetletud toodete puhul rakendada erakorralist jaotamissüsteemi, mille korral kehtib enne käesoleva määruse jõustumist võetud rahvusvahelistes kohustustes ettenähtud jaotamiskohustus kolmandate riikide ees.
  ”

  [ME 295] |
| --- | --- |

5a.

„
  Ilma et see piiraks asjakohases valdkonnas vastuvõetud liidu eeskirjade kohaldamist ja kuni Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu asjakohased meetmed kooskõlas liidu või kõigi liikmesriikide võetud kohustustega, lubatakse liikmesriikidel I lisas loetletud toodete puhul rakendada erakorralist jaotamissüsteemi, mille korral kehtib enne käesoleva määruse jõustumist võetud rahvusvahelistes kohustustes ettenähtud jaotamiskohustus kolmandate riikide ees.
  ”

[ME 295]

| 5b. | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 9a



  1.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile igal aastal aruande käesoleva määruse kohaldamise ja rakendamise kohta. Aruanne sisaldab teavet kaitsemeetmete kohaldamise ning nende organite tegevuse kohta, kes vastutavad järelevalve teostamise eest käesoleva määruse rakendamise ja määrusest tulenevate kohustuste täitmise üle.




  2.
     
  Euroopa Parlament võib ühe kuu jooksul alates komisjoni aruande esitamisest kutsuda komisjoni oma vastutava parlamendikomisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks määruse rakendamisega seotud küsimusi.




  3.
     
  Hiljemalt kuus kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile avalikustab komisjon aruande.
  ”

  [ME 296] |
| --- | --- |

5b.

„Artikkel 9a

1.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile igal aastal aruande käesoleva määruse kohaldamise ja rakendamise kohta. Aruanne sisaldab teavet kaitsemeetmete kohaldamise ning nende organite tegevuse kohta, kes vastutavad järelevalve teostamise eest käesoleva määruse rakendamise ja määrusest tulenevate kohustuste täitmise üle.

2.
     
  Euroopa Parlament võib ühe kuu jooksul alates komisjoni aruande esitamisest kutsuda komisjoni oma vastutava parlamendikomisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks määruse rakendamisega seotud küsimusi.

3.
     
  Hiljemalt kuus kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile avalikustab komisjon aruande.
  ”

[ME 296]

23.
     
  NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 1215/2009, 30. NOVEMBER 2009, MILLEGA KEHTESTATAKSE ERANDLIKUD KAUBANDUSMEETMED EUROOPA LIIDU STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIEERIMISPROTSESSIS OSALEVATE VÕI SELLEGA SEOTUD MAADE JA TERRITOORIUMIDE SUHTES

   (80)

Seoses määrusega (EÜ) nr 1215/2009 tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu vajalikke meetmeid kõnealuse määruse rakendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu [xx. yy 2011. aasta] määrusele (EL) nr [xxxx/2011], millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbi viidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes
   (81)
  .

Seepärast muudetakse määrust (EÜ) nr 1215/2009 järgmiselt:

| 1. | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:







  a) | Lõike 2 teine lõik jäetakse välja. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Lõike 2 teine lõik jäetakse välja.

| b) | Lisatakse järgmine lõige 3:


  „3.   Kui lõigetes 1 või 2 nimetatud tingimused ei ole täidetud, võidakse käesoleva määrusega antud sooduskord riigis osaliselt või tervikuna peatada vastavalt artikli 8a lõikes 2 sätestatud korrale.” |
| --- | --- |

b)

Lisatakse järgmine lõige 3:

„3.   Kui lõigetes 1 või 2 nimetatud tingimused ei ole täidetud, võidakse käesoleva määrusega antud sooduskord riigis osaliselt või tervikuna peatada vastavalt artikli 8a lõikes 2 sätestatud korrale.”

| 2. | Lisatakse artikkel 8a järgmises sõnastuses:

  „Artikkel 8a


  Komitee


  1.   Artiklite 2 ja 10 kohaldamisel abistab komisjoni Lääne-Balkani rakenduskomitee. See on komitee määruse (EL) nr [.../2011] tähenduses.


  2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [5].” |
| --- | --- |

2.

„Artikkel 8a

Komitee

1.   Artiklite 2 ja 10 kohaldamisel abistab komisjoni Lääne-Balkani rakenduskomitee. See on komitee määruse (EL) nr [.../2011] tähenduses.

2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [5].”

| 3. | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:







  a) | Lõiget 1 muudetakse järgmiselt:








  1) | Punkt a asendatakse järgmisega:








  „a) | teavitanud Lääne-Balkani rakenduskomiteed;” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

a)

Lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

1)

Punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

teavitanud Lääne-Balkani rakenduskomiteed;”

| 2) | Lisatakse teine lõik järgmises sõnastuses:


  „Esimeses lõigus osutatud meetmed võetakse vastu artikli 8a lõikes 2 sätestatud korras.” |
| --- | --- |

2)

Lisatakse teine lõik järgmises sõnastuses:

„Esimeses lõigus osutatud meetmed võetakse vastu artikli 8a lõikes 2 sätestatud korras.”

| b) | Lõige 2 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

Lõige 2 jäetakse välja.

| c) | Lõige 3 asendatakse järgmisega:


  „Peatamisaja lõppedes otsustab komisjon eelnenud peatamismenetluse lõpetada või pikendab seda lõikes 1 sätestatu kohaselt.”

  [ME 297] |
| --- | --- |

c)

Lõige 3 asendatakse järgmisega:

„Peatamisaja lõppedes otsustab komisjon eelnenud peatamismenetluse lõpetada või pikendab seda lõikes 1 sätestatu kohaselt.”

24.   NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 1225/2009, 30. NOVEMER 2009, KAITSE KOHTA DUMPINGUHINNAGA IMPORDI EEST RIIKIDEST, MIS EI OLE EUROOPA ÜHENDUSE LIIKMED
   (82)

Seoses määrusega (EÜ) nr 1225/2009 tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu vajalikke meetmeid kõnealuse määruse rakendamiseks vastavalt määrusele (EL) nr 182/2011.

Seepärast muudetakse määrust (EÜ) nr 1225/2009 järgmiselt:

| -1. | Põhjendus 15 asendatakse järgmisega:







  „
  (15) | On vaja ette näha, et olenemata sellest, kas lõplikud meetmed võetakse vastu või mitte, tuleks menetlus lõpetada üldjuhul 12 kuu jooksul ning mitte mingil juhul hiljem kui 14 kuu jooksul alates uurimise alustamisest. Ainult siis, kui liikmesriigid annavad komisjonile teada, et nende arvates on otsuse tegemise protsessis oodata tõsist vastuolu, mille tõttu tuleb rakendusakti eelnõu esitada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide poolt läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (83), artikli 6 kohaselt apellatsioonikomiteele, peaks komisjonil olema õigus otsustada seda tähtaega pikendada, kuid mitte rohkem kui 15 kuuni. Uurimised või menetlused tuleks lõpetada, kui dumping on minimaalne või kahju tähtsusetu, ning on asjakohane määratleda kõnealused mõisted. Kui tuleb kehtestada meetmed, on vaja sätestada uurimise lõpetamine ja ette näha, et meetmed oleksid väiksemad kui dumpingumarginaal, kui selline väiksem summa kõrvaldab kahju, samuti on vaja määratleda meetod meetmete taseme arvutamiseks väljavõttelise uuringu puhul. |
| --- | --- | --- |

-1.

„
  (15)

On vaja ette näha, et olenemata sellest, kas lõplikud meetmed võetakse vastu või mitte, tuleks menetlus lõpetada üldjuhul 12 kuu jooksul ning mitte mingil juhul hiljem kui 14 kuu jooksul alates uurimise alustamisest. Ainult siis, kui liikmesriigid annavad komisjonile teada, et nende arvates on otsuse tegemise protsessis oodata tõsist vastuolu, mille tõttu tuleb rakendusakti eelnõu esitada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide poolt läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (83), artikli 6 kohaselt apellatsioonikomiteele, peaks komisjonil olema õigus otsustada seda tähtaega pikendada, kuid mitte rohkem kui 15 kuuni. Uurimised või menetlused tuleks lõpetada, kui dumping on minimaalne või kahju tähtsusetu, ning on asjakohane määratleda kõnealused mõisted. Kui tuleb kehtestada meetmed, on vaja sätestada uurimise lõpetamine ja ette näha, et meetmed oleksid väiksemad kui dumpingumarginaal, kui selline väiksem summa kõrvaldab kahju, samuti on vaja määratleda meetod meetmete taseme arvutamiseks väljavõttelise uuringu puhul.

[ME 298]

| -1a. | Põhjendus 27 jäetakse välja. [ME 299] |
| --- | --- |

-1a.

| -1b. | Põhjendus 28 asendatakse järgmisega:







  „
  (28) | Selleks et tagada ühetaolised tingimused ajutiste ja lõplike meetmete vastuvõtmiseks ning uurimise lõpetamiseks ilma meetmeid võtmata, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1b.

„
  (28)

Selleks et tagada ühetaolised tingimused ajutiste ja lõplike meetmete vastuvõtmiseks ning uurimise lõpetamiseks ilma meetmeid võtmata, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.
  ”

[ME 300]

| -1c. | Lisatakse järgmine põhjendus:







  „
  (28a) | Meetmete peatamise pikendamiseks, uurimiste lõpetamiseks ja ajutiste meetmete vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1c.

„
  (28a)

Meetmete peatamise pikendamiseks, uurimiste lõpetamiseks ja ajutiste meetmete vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.
  ”

[ME 301]

| 1. | Artikli 2 lõike 7 viimane lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon teeb otsuse selle kohta, kas tootja vastab eespool nimetatud kriteeriumidele, kuue

  tavaliselt kolme
  kuu jooksul alates uurimise algatamisest ja pärast seda, kui liidu tootmisharule on antud võimalus esitada oma arvamus
  vähemalt ühe kuu jooksul
  . Kõnealune otsus kehtib kogu uurimise ajal.”

  [ME 302] |
| --- | --- |

1.

Artikli 2 lõike 7 viimane lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon teeb otsuse selle kohta, kas tootja vastab eespool nimetatud kriteeriumidele, kuue

  tavaliselt kolme
  kuu jooksul alates uurimise algatamisest ja pärast seda, kui liidu tootmisharule on antud võimalus esitada oma arvamus
  vähemalt ühe kuu jooksul
  . Kõnealune otsus kehtib kogu uurimise ajal.”

[ME 302]

| 1a. | Artikli 5 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „
  Kaebuse võib esitada komisjonile või liikmesriigile, kes selle komisjonile edastab. Komisjon saadab liikmesriikidele koopia kõikidest talle saabunud kaebustest. Kaebus loetakse esitatuks esimesel tööpäeval pärast selle üleandmist komisjonile tähtkirjana või pärast kättesaamistõendi väljaandmist komisjoni poolt. Enne menetluste algatamist teavitab komisjon liikmesriike ja annab neile võimaluse oma seisukoha esitamiseks.
  ”

  [ME 303] |
| --- | --- |

1a.

„
  Kaebuse võib esitada komisjonile või liikmesriigile, kes selle komisjonile edastab. Komisjon saadab liikmesriikidele koopia kõikidest talle saabunud kaebustest. Kaebus loetakse esitatuks esimesel tööpäeval pärast selle üleandmist komisjonile tähtkirjana või pärast kättesaamistõendi väljaandmist komisjoni poolt. Enne menetluste algatamist teavitab komisjon liikmesriike ja annab neile võimaluse oma seisukoha esitamiseks.
  ”

[ME 303]

| 2. | Artikli 5 lõige 9 asendatakse järgmisega:
  „9.   Kui pärast konsultatsiooni ilmneb, et menetluse algatamiseks on piisav hulk tõendusmaterjali, teeb komisjon seda 45 päeva jooksul pärast kaebuse esitamist ning avaldab teate Euroopa Liidu Teatajas. Kui esitatud tõendusmaterjal on ebapiisav, teatatakse kaebuse esitajale sellest 45 päeva jooksul alates kuupäevast, mil kaebus komisjonile esitati.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 5 lõige 9 asendatakse järgmisega:

„9.   Kui pärast konsultatsiooni ilmneb, et menetluse algatamiseks on piisav hulk tõendusmaterjali, teeb komisjon seda 45 päeva jooksul pärast kaebuse esitamist ning avaldab teate Euroopa Liidu Teatajas. Kui esitatud tõendusmaterjal on ebapiisav, teatatakse kaebuse esitajale sellest 45 päeva jooksul alates kuupäevast, mil kaebus komisjonile esitati.”

| 3. | Artikli 6 lõige 9 asendatakse järgmisega:
  „9.   Artikli 5 lõike 9 alusel algatatud menetluse puhul viiakse uurimine võimaluse korral lõpule ühe aasta jooksul. Igal juhul tuleb uurimine lõpetada 15 kuu

  14 kuu
  jooksul pärast selle algatamist, võttes aluseks kohustuste võtmise puhul artikli 8 kohaselt tehtud järeldused, lõplike meetmete võtmise korral aga artikli 9 kohaselt tehtud järeldused. Võttes arvesse läbivaatamise keerukust, võib komisjon erandjuhtudel otsustada hiljemalt 9 kuud pärast läbivaatamise algatamist pikendada seda tähtaega kõige rohkem kuni 18 kuuni.”

  [ME 304] |
| --- | --- |

3.

Artikli 6 lõige 9 asendatakse järgmisega:

„9.   Artikli 5 lõike 9 alusel algatatud menetluse puhul viiakse uurimine võimaluse korral lõpule ühe aasta jooksul. Igal juhul tuleb uurimine lõpetada 15 kuu

  14 kuu
  jooksul pärast selle algatamist, võttes aluseks kohustuste võtmise puhul artikli 8 kohaselt tehtud järeldused, lõplike meetmete võtmise korral aga artikli 9 kohaselt tehtud järeldused. Võttes arvesse läbivaatamise keerukust, võib komisjon erandjuhtudel otsustada hiljemalt 9 kuud pärast läbivaatamise algatamist pikendada seda tähtaega kõige rohkem kuni 18 kuuni.”

[ME 304]

| 3a. | Artiklisse 6 lisatakse järgmine lõige:

  „
  9a.
     
  Hiljemalt 32 nädalat pärast läbivaatamise algatamist konsulteerib komisjon liikmesriikidega läbivaatamise tulemuste küsimuses. Liikmesriigid annavad komisjonile konsulteerimise käigus teada, kas nende arvates on otsuse tegemise protsessis vastavalt lõplike meetmete võtmist käsitlevale artiklile 9 oodata tõsist vastuolu, mis tooks tõenäoliselt kaasa määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 6 osutatud apellatsioonimenetluse. Sel juhul võib komisjon otsustada hiljemalt 8 kuud pärast läbivaatamise algatamist pikendada artikli 6 lõikes 9 sätestatud tähtaega kõige rohkem kuni 15 kuuni. Komisjon teeb otsuse avalikuks.
  ”

  [ME 305] |
| --- | --- |

3a.

„
  9a.
     
  Hiljemalt 32 nädalat pärast läbivaatamise algatamist konsulteerib komisjon liikmesriikidega läbivaatamise tulemuste küsimuses. Liikmesriigid annavad komisjonile konsulteerimise käigus teada, kas nende arvates on otsuse tegemise protsessis vastavalt lõplike meetmete võtmist käsitlevale artiklile 9 oodata tõsist vastuolu, mis tooks tõenäoliselt kaasa määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 6 osutatud apellatsioonimenetluse. Sel juhul võib komisjon otsustada hiljemalt 8 kuud pärast läbivaatamise algatamist pikendada artikli 6 lõikes 9 sätestatud tähtaega kõige rohkem kuni 15 kuuni. Komisjon teeb otsuse avalikuks.
  ”

[ME 305]

| 4. | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Ajutise tollimaksu võib kehtestada, kui menetlus on algatatud kooskõlas artikliga 5, kui sellest on teada antud ja kui huvitatud isikutele on antud piisav võimalus esitada vastavalt artikli 5 lõikele 10 teavet ja märkusi, kui on tehtud esialgne kinnitav otsus dumpingu ja sellest tulenevalt liidu tootmisharule tekitatud kahju kohta ning kui liidu huvid nõuavad sellise kahju ärahoidmiseks vajalikku sekkumist. Ajutised tollimaksud kehtestatakse kõige varem 60 päeva ja mitte hiljem kui 9 kuud

  kaheksa kuud
  pärast menetluse algatamist. Võttes arvesse läbivaatamise keerukust

  Juhul kui liikmesriigid annavad komisjonile vastavalt artikli 6 lõikele 10 teada
  ,
  et nende arvates on otsuse tegemise protsessis vastavalt lõplike meetmete võtmist käsitlevale artiklile 9 oodata tõsist vastuolu, mis tooks tõenäoliselt kaasa määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 6 osutatud apellatsioonimenetluse
  , võib komisjon erandjuhtudel otsustada hiljemalt 8 kuud pärast läbivaatamise algatamist pikendada seda tähtaega kõige rohkem kuni 12 kuuni

  üheksa kuuni
  .”
  [ME 306] |
| --- | --- | --- |

4.

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Ajutise tollimaksu võib kehtestada, kui menetlus on algatatud kooskõlas artikliga 5, kui sellest on teada antud ja kui huvitatud isikutele on antud piisav võimalus esitada vastavalt artikli 5 lõikele 10 teavet ja märkusi, kui on tehtud esialgne kinnitav otsus dumpingu ja sellest tulenevalt liidu tootmisharule tekitatud kahju kohta ning kui liidu huvid nõuavad sellise kahju ärahoidmiseks vajalikku sekkumist. Ajutised tollimaksud kehtestatakse kõige varem 60 päeva ja mitte hiljem kui 9 kuud

  kaheksa kuud
  pärast menetluse algatamist. Võttes arvesse läbivaatamise keerukust

  Juhul kui liikmesriigid annavad komisjonile vastavalt artikli 6 lõikele 10 teada
  ,
  et nende arvates on otsuse tegemise protsessis vastavalt lõplike meetmete võtmist käsitlevale artiklile 9 oodata tõsist vastuolu, mis tooks tõenäoliselt kaasa määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 6 osutatud apellatsioonimenetluse
  , võib komisjon erandjuhtudel otsustada hiljemalt 8 kuud pärast läbivaatamise algatamist pikendada seda tähtaega kõige rohkem kuni 12 kuuni

  üheksa kuuni
  .”

| b) | Lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Komisjon võtab ajutised meetmed artikli 15 lõikes 3 ettenähtud korras.” |
| --- | --- |

b)

Lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Komisjon võtab ajutised meetmed artikli 15 lõikes 3 ettenähtud korras.”

| c) | Lõige 6 jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

Lõige 6 jäetakse välja.

| 5. | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui on tehtud esialgne kinnitav otsus dumpingu ja kahju olemasolu kohta, võib komisjon heaks kiita eksportija rahuldavad vabatahtlikud kohustused revideerida hindu või lõpetada dumpinguhindadega eksport, kui komisjon on veendunud, et sellega on dumpingu kahjulik mõju kõrvaldatud. Sellisel juhul ei kohalda komisjon nende kohustuste kehtimise ajal artikli 7 lõike 1 kohaselt kehtestatud ajutisi tollimakse või vastavalt olukorrale artikli 9 lõike 4 kohaselt kehtestatud lõplikke tollimakse nende äriühingute toodetud asjaomase toote impordi suhtes, mida nimetatakse komisjoni otsuses kohustuste heakskiitmise kohta ja selle hilisemates muudatustes. Selliste kohustuste alusel toimuv hinnatõus ei tohi olla suurem, kui dumpingumarginaali kõrvaldamiseks vaja, ning see peaks olema dumpingumarginaalist väiksem, kui sellest piisab liidu tootmisharule tekitatava kahju kõrvaldamiseks.” |
| --- | --- | --- |

5.

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui on tehtud esialgne kinnitav otsus dumpingu ja kahju olemasolu kohta, võib komisjon heaks kiita eksportija rahuldavad vabatahtlikud kohustused revideerida hindu või lõpetada dumpinguhindadega eksport, kui komisjon on veendunud, et sellega on dumpingu kahjulik mõju kõrvaldatud. Sellisel juhul ei kohalda komisjon nende kohustuste kehtimise ajal artikli 7 lõike 1 kohaselt kehtestatud ajutisi tollimakse või vastavalt olukorrale artikli 9 lõike 4 kohaselt kehtestatud lõplikke tollimakse nende äriühingute toodetud asjaomase toote impordi suhtes, mida nimetatakse komisjoni otsuses kohustuste heakskiitmise kohta ja selle hilisemates muudatustes. Selliste kohustuste alusel toimuv hinnatõus ei tohi olla suurem, kui dumpingumarginaali kõrvaldamiseks vaja, ning see peaks olema dumpingumarginaalist väiksem, kui sellest piisab liidu tootmisharule tekitatava kahju kõrvaldamiseks.”

| b) | Lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Kui kohustused aktsepteeritakse, siis uurimine lõpetatakse. Komisjon lõpetab uurimise artikli 15 lõikes 2 sätestatud korras

  osutatud kontrollimenetluses. Eesistuja võib saada komitee arvamuse artikli 15 lõikes 4 osutatud kirjalikus menetluses
  .”
  [ME 307] |
| --- | --- |

b)

Lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Kui kohustused aktsepteeritakse, siis uurimine lõpetatakse. Komisjon lõpetab uurimise artikli 15 lõikes 2 sätestatud korras

  osutatud kontrollimenetluses. Eesistuja võib saada komitee arvamuse artikli 15 lõikes 4 osutatud kirjalikus menetluses
  .”

| c) | Lõike 9 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „9.   Kui kohustuse võtnud osapool rikub kohustust või taganeb sellest või komisjon tühistab kohustuse heakskiitmise, tühistatakse kohustusele antud heakskiit komisjoni otsusega või vajaduse korral komisjoni määrusega ning hakatakse automaatselt kohaldama artikli 7 kohaselt komisjoni kehtestatud ajutisi tollimakse või vastavalt vajadusele artikli 9 lõike 4 kohaselt kehtestatud lõplikke tollimakse, kui asjaomasele eksportijale on antud võimalus anda selgitusi, välja arvatud juhul, kui ta ise on kohustusest taganenud.” |
| --- | --- |

c)

Lõike 9 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„9.   Kui kohustuse võtnud osapool rikub kohustust või taganeb sellest või komisjon tühistab kohustuse heakskiitmise, tühistatakse kohustusele antud heakskiit komisjoni otsusega või vajaduse korral komisjoni määrusega ning hakatakse automaatselt kohaldama artikli 7 kohaselt komisjoni kehtestatud ajutisi tollimakse või vastavalt vajadusele artikli 9 lõike 4 kohaselt kehtestatud lõplikke tollimakse, kui asjaomasele eksportijale on antud võimalus anda selgitusi, välja arvatud juhul, kui ta ise on kohustusest taganenud.”

| d) | Lõige 10 asendatakse järgmisega:
  „10.   Ajutise tollimaksu võib kehtestada artikli 7 kohaselt parima kättesaadava teabe põhjal, kui on põhjust uskuda, et kohustust rikutakse, või kohustuse rikkumise või sellest taganemise korral, kui uurimine, mis sai kohustuse võtmise aluseks, ei ole lõpetatud.” |
| --- | --- |

d)

Lõige 10 asendatakse järgmisega:

„10.   Ajutise tollimaksu võib kehtestada artikli 7 kohaselt parima kättesaadava teabe põhjal, kui on põhjust uskuda, et kohustust rikutakse, või kohustuse rikkumise või sellest taganemise korral, kui uurimine, mis sai kohustuse võtmise aluseks, ei ole lõpetatud.”

| 6. | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui kaitsemeetmeid ei ole vaja võtta, siis uurimine või menetlus lõpetatakse. Komisjon lõpetab uurimise
  kooskõlas
  artikli 15 lõikes 2 ettenähtud korras

  lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega. Eesistuja võib saada komitee arvamuse artikli 15 lõikes 4 osutatud kirjalikus menetluses
  .”
  [ME 308] |
| --- | --- | --- |

6.

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui kaitsemeetmeid ei ole vaja võtta, siis uurimine või menetlus lõpetatakse. Komisjon lõpetab uurimise
  kooskõlas
  artikli 15 lõikes 2 ettenähtud korras

  lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega. Eesistuja võib saada komitee arvamuse artikli 15 lõikes 4 osutatud kirjalikus menetluses
  .”

| b) | Lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Kui faktide põhjal tuvastatakse lõplikult dumpingu ja sellest tuleneva kahju esinemine ning kui liidu huvid nõuavad sekkumist vastavalt artiklile 21, kehtestab komisjon lõpliku dumpinguvastase tollimaksu, toimides vastavalt artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele. Kui on kehtestatud ajutised tollimaksud, algatab komisjon kõnealuse menetluse hiljemalt üks kuu enne ajutiste tollimaksude aegumist. Dumpinguvastase tollimaksu summa ei ületa kindlaksmääratud dumpingumarginaali, kuid see peaks olema nimetatud marginaalist väiksem, kui sellisest väiksemast tollimaksust piisab liidu tootmisharule tekitatava kahju kõrvaldamiseks.” |
| --- | --- |

b)

Lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui faktide põhjal tuvastatakse lõplikult dumpingu ja sellest tuleneva kahju esinemine ning kui liidu huvid nõuavad sekkumist vastavalt artiklile 21, kehtestab komisjon lõpliku dumpinguvastase tollimaksu, toimides vastavalt artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele. Kui on kehtestatud ajutised tollimaksud, algatab komisjon kõnealuse menetluse hiljemalt üks kuu enne ajutiste tollimaksude aegumist. Dumpinguvastase tollimaksu summa ei ületa kindlaksmääratud dumpingumarginaali, kuid see peaks olema nimetatud marginaalist väiksem, kui sellisest väiksemast tollimaksust piisab liidu tootmisharule tekitatava kahju kõrvaldamiseks.”

| 7. | Artikli 10 lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui on kohaldatud ajutist tollimaksu ja lõplikult on kindlaks tehtud dumpingu ja kahju olemasolu, otsustab komisjon, milline osa ajutisest tollimaksust kuulub lõplikult sissenõudmisele, olenemata sellest, kas tuleb kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks.” |
| --- | --- |

7.

Artikli 10 lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:

„2.   Kui on kohaldatud ajutist tollimaksu ja lõplikult on kindlaks tehtud dumpingu ja kahju olemasolu, otsustab komisjon, milline osa ajutisest tollimaksust kuulub lõplikult sissenõudmisele, olenemata sellest, kas tuleb kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks.”

| 8. | Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõike 4 kolmanda lõigu esimene lause asendatakse järgmisega:
  „Uut eksportijat käsitlev kiirläbivaatamine algatatakse pärast seda, kui liidu tootjatele on antud võimalus esitada oma märkused.” |
| --- | --- | --- |

8.

Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõike 4 kolmanda lõigu esimene lause asendatakse järgmisega:

„Uut eksportijat käsitlev kiirläbivaatamine algatatakse pärast seda, kui liidu tootjatele on antud võimalus esitada oma märkused.”

| b) | Lõike 5 esimene ja teine lõik asendatakse järgmistega:
  „Käesoleva määruse asjakohaseid sätteid, mis käsitlevad uurimismenetlusi ja uurimiste läbiviimist, v.a tähtaegadega seotud sätted, kohaldatakse kõigi lõigete 2, 3 ja 4 kohaste läbivaatamiste suhtes. Lõigete 2 ja 3 kohaselt tehtud läbivaatamine peab toimuma kiiresti ja tuleb tavaliselt lõpule viia 12 kuu jooksul alates läbivaatamise algatamise kuupäevast. Igal juhul tuleb kõik lõigete 2 ja 3 kohased läbivaatamised lõpule viia 15 kuu

  14 kuu
  jooksul alates algatamisest. Võttes arvesse

  Hiljemalt 32 nädalat pärast
  läbivaatamise keerukust,

  algatamist vastavalt artiklile 6 konsulteerib komisjon liikmesriikidega läbivaatamise tulemuste küsimuses. Liikmesriigid annavad komisjonile konsulteerimise käigus teada
  ,
  kas nende arvates on otsuse tegemise protsessis vastavalt lõplike meetmete võtmist käsitlevale artiklile 9 oodata tõsist vastuolu, mis tooks tõenäoliselt kaasa määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 6 osutatud apellatsioonimenetluse. Sel juhul
  võib komisjon erandjuhtudel otsustada hiljemalt 9 kuud

  kaheksa kuud
  pärast läbivaatamise algatamist pikendada seda tähtaega kõige rohkem kuni 18 kuuni

  15 kuuni
  .
  Komisjon teeb otsuse avalikuks.
  Kõik lõike 4 kohaselt tehtud läbivaatamised tuleb igal juhul lõpule viia üheksa kuu jooksul alates algatamisest. Kui lõike 2 kohaselt tehtav läbivaatus algatatakse ajal, mil sama menetluse raames on käimas lõike 3 kohane läbivaatus, viiakse lõike 3 kohane läbivaatus lõpule samaks tähtajaks, nagu lõike 2 kohane läbivaatus.”
  [ME 309] |
| --- | --- |

b)

Lõike 5 esimene ja teine lõik asendatakse järgmistega:

„Käesoleva määruse asjakohaseid sätteid, mis käsitlevad uurimismenetlusi ja uurimiste läbiviimist, v.a tähtaegadega seotud sätted, kohaldatakse kõigi lõigete 2, 3 ja 4 kohaste läbivaatamiste suhtes. Lõigete 2 ja 3 kohaselt tehtud läbivaatamine peab toimuma kiiresti ja tuleb tavaliselt lõpule viia 12 kuu jooksul alates läbivaatamise algatamise kuupäevast. Igal juhul tuleb kõik lõigete 2 ja 3 kohased läbivaatamised lõpule viia 15 kuu

  14 kuu
  jooksul alates algatamisest. Võttes arvesse

  Hiljemalt 32 nädalat pärast
  läbivaatamise keerukust,

  algatamist vastavalt artiklile 6 konsulteerib komisjon liikmesriikidega läbivaatamise tulemuste küsimuses. Liikmesriigid annavad komisjonile konsulteerimise käigus teada
  ,
  kas nende arvates on otsuse tegemise protsessis vastavalt lõplike meetmete võtmist käsitlevale artiklile 9 oodata tõsist vastuolu, mis tooks tõenäoliselt kaasa määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 6 osutatud apellatsioonimenetluse. Sel juhul
  võib komisjon erandjuhtudel otsustada hiljemalt 9 kuud

  kaheksa kuud
  pärast läbivaatamise algatamist pikendada seda tähtaega kõige rohkem kuni 18 kuuni

  15 kuuni
  .
  Komisjon teeb otsuse avalikuks.
  Kõik lõike 4 kohaselt tehtud läbivaatamised tuleb igal juhul lõpule viia üheksa kuu jooksul alates algatamisest. Kui lõike 2 kohaselt tehtav läbivaatus algatatakse ajal, mil sama menetluse raames on käimas lõike 3 kohane läbivaatus, viiakse lõike 3 kohane läbivaatus lõpule samaks tähtajaks, nagu lõike 2 kohane läbivaatus.”

| c) | Lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Käesoleva artikli kohased läbivaatamised algatab komisjon.
  Enne menetluste algatamist teavitab komisjon liikmesriike ja annab neile võimaluse oma seisukoha esitamiseks.
  Kui läbivaatamised seda õigustavad, tunnistatakse meetmed kehtetuks või jäetakse need kehtima vastavalt lõikele 2, või tunnistatakse need kehtetuks, jäetakse kehtima või tehakse neisse muudatused vastavalt lõigetele 3 ja 4. Kui meetmed tunnistatakse kehtetuks üksikeksportijate suhtes, ent mitte riigi suhtes tervikuna, jääb menetlus selliste eksportijate suhtes edasi kehtima ja nende puhul võib uurimise automaatselt uuesti algatada asjaomase riigi suhtes käesoleva artikli alusel teostatud läbivaatamise käigus.”
  [ME 310] |
| --- | --- |

c)

Lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Käesoleva artikli kohased läbivaatamised algatab komisjon.
  Enne menetluste algatamist teavitab komisjon liikmesriike ja annab neile võimaluse oma seisukoha esitamiseks.
  Kui läbivaatamised seda õigustavad, tunnistatakse meetmed kehtetuks või jäetakse need kehtima vastavalt lõikele 2, või tunnistatakse need kehtetuks, jäetakse kehtima või tehakse neisse muudatused vastavalt lõigetele 3 ja 4. Kui meetmed tunnistatakse kehtetuks üksikeksportijate suhtes, ent mitte riigi suhtes tervikuna, jääb menetlus selliste eksportijate suhtes edasi kehtima ja nende puhul võib uurimise automaatselt uuesti algatada asjaomase riigi suhtes käesoleva artikli alusel teostatud läbivaatamise käigus.”

| d) | Lõike 8 neljanda lõigu esimene lause asendatakse järgmisega:
  „Komisjon otsustab, kas ja millises ulatuses tuleks taotlus rahuldada, või ta võib igal ajal otsustada algatada vahepealse läbivaatamise, misjärel eeskirjadekohaste läbivaatamiste käigus saadud teavet ja järeldusi kasutatakse selle kindlakstegemiseks, kas ja millises ulatuses tagasimaksmine on põhjendatud.” |
| --- | --- |

d)

Lõike 8 neljanda lõigu esimene lause asendatakse järgmisega:

„Komisjon otsustab, kas ja millises ulatuses tuleks taotlus rahuldada, või ta võib igal ajal otsustada algatada vahepealse läbivaatamise, misjärel eeskirjadekohaste läbivaatamiste käigus saadud teavet ja järeldusi kasutatakse selle kindlakstegemiseks, kas ja millises ulatuses tagasimaksmine on põhjendatud.”

| 9. | Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Kui tavaliselt kahe aasta jooksul alates meetmete jõustumisest esitab liidu tootmisharu või muu huvitatud isik piisava teabe, millest selgub, et pärast esialgset uurimisperioodi ja enne või pärast meetmete kehtestamist on ekspordihinnad langenud või liitu imporditud toote edasimüügihinnad või hilisemad müügihinnad ei ole muutunud või on muutunud ebapiisavalt, võib uurimise uuesti alustada, et kontrollida, kas meede on mõjutanud eespool nimetatud hindu.” |
| --- | --- | --- |

9.

Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Kui tavaliselt kahe aasta jooksul alates meetmete jõustumisest esitab liidu tootmisharu või muu huvitatud isik piisava teabe, millest selgub, et pärast esialgset uurimisperioodi ja enne või pärast meetmete kehtestamist on ekspordihinnad langenud või liitu imporditud toote edasimüügihinnad või hilisemad müügihinnad ei ole muutunud või on muutunud ebapiisavalt, võib uurimise uuesti alustada, et kontrollida, kas meede on mõjutanud eespool nimetatud hindu.”

| b) | Lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kui käesoleva artikli kohane kordusuurimine näitab dumpingu suurenemist, võib komisjon, toimides vastavalt artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele, kehtivaid meetmeid muuta vastavalt uutele ekspordihindu käsitlevatele järeldustele. Käesoleva artikli kohaselt kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu suurus võib olla kuni kahekordne esialgselt kehtestatud tollimaksu suurus.” |
| --- | --- |

b)

Lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui käesoleva artikli kohane kordusuurimine näitab dumpingu suurenemist, võib komisjon, toimides vastavalt artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele, kehtivaid meetmeid muuta vastavalt uutele ekspordihindu käsitlevatele järeldustele. Käesoleva artikli kohaselt kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu suurus võib olla kuni kahekordne esialgselt kehtestatud tollimaksu suurus.”

| c) | Lõike 4 esimene ja teine lõik asendatakse järgmistega:
  „Artiklite 5 ja 6 asjakohaseid sätteid kohaldatakse kõigi käesoleva artikli kohaste kordusuurimiste suhtes, arvestades siiski, et kordusuurimine viiakse läbi kiiresti ja see tuleb lõpule viia tavaliselt üheksa

  kuue kuu
  jooksul alates kordusuurimise algatamise kuupäevast. Igal juhul tuleb kõik niisugused kordusuurimised lõpule viia ühe aasta

  kümne kuu
  jooksul alates kordusuurimise algatamisest.”
  [ME 311] |
| --- | --- |

c)

Lõike 4 esimene ja teine lõik asendatakse järgmistega:

„Artiklite 5 ja 6 asjakohaseid sätteid kohaldatakse kõigi käesoleva artikli kohaste kordusuurimiste suhtes, arvestades siiski, et kordusuurimine viiakse läbi kiiresti ja see tuleb lõpule viia tavaliselt üheksa

  kuue kuu
  jooksul alates kordusuurimise algatamise kuupäevast. Igal juhul tuleb kõik niisugused kordusuurimised lõpule viia ühe aasta

  kümne kuu
  jooksul alates kordusuurimise algatamisest.”

| 10. | Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Uurimised algatatakse käesoleva artikli kohaselt komisjoni algatusel või liikmesriigi või huvitatud isikute taotlusel, kui on olemas piisavalt tõendeid lõikes 1 sätestatud asjaolude kohta. Uurimised algatatakse komisjoni määrusega, millega võib anda tolliasutustele ka korralduse nõuda impordi registreerimist artikli 14 lõike 5 kohaselt või nõuda tagatisi. Uurimist toimetab komisjon, keda võivad abistada tolliasutused, ning see viiakse lõpule üheksa kuu jooksul. Kui lõplikult tuvastatud faktid õigustavad meetmete kohaldamisala laiendamist, teeb seda komisjon, toimides vastavalt artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele. Laiendamine jõustub kuupäevast, mil artikli 14 lõike 5 kohaselt kehtestati registreerimise nõue või hakati nõudma tagatisi. Käesoleva määruse asjakohaseid menetlussätteid, mis käsitlevad uurimiste algatamist ja läbiviimist, kohaldatakse käesoleva artikli alusel.” |
| --- | --- | --- |

10.

Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Uurimised algatatakse käesoleva artikli kohaselt komisjoni algatusel või liikmesriigi või huvitatud isikute taotlusel, kui on olemas piisavalt tõendeid lõikes 1 sätestatud asjaolude kohta. Uurimised algatatakse komisjoni määrusega, millega võib anda tolliasutustele ka korralduse nõuda impordi registreerimist artikli 14 lõike 5 kohaselt või nõuda tagatisi. Uurimist toimetab komisjon, keda võivad abistada tolliasutused, ning see viiakse lõpule üheksa kuu jooksul. Kui lõplikult tuvastatud faktid õigustavad meetmete kohaldamisala laiendamist, teeb seda komisjon, toimides vastavalt artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele. Laiendamine jõustub kuupäevast, mil artikli 14 lõike 5 kohaselt kehtestati registreerimise nõue või hakati nõudma tagatisi. Käesoleva määruse asjakohaseid menetlussätteid, mis käsitlevad uurimiste algatamist ja läbiviimist, kohaldatakse käesoleva artikli alusel.”

| b) | Lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Neid vabastusi antakse komisjoni otsustega ning need jäävad kehtima nendes sätestatud ajavahemikuks ja nendes sätestatud tingimustel.” |
| --- | --- |

b)

Lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Neid vabastusi antakse komisjoni otsustega ning need jäävad kehtima nendes sätestatud ajavahemikuks ja nendes sätestatud tingimustel.”

| 11. | Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Liidu huvides võib käesoleva määruse alusel kehtestatud meetmed komisjoni otsusega üheksaks kuuks peatada. Komisjon võib
  kooskõlas
  artikli 15 lõikes 2 sätestatud korras

  lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega
  peatamise pikendada veel kõige rohkem ühe aasta võrra. Meetmed võib peatada üksnes siis, kui turutingimused on ajutiselt sedavõrd muutunud, et oleks ebatõenäoline, et kahju sellise peatamise tulemusena jätkuks, ning tingimusel, et liidu tootmisharule on antud võimalus esitada oma arvamus ja et seda arvamust on arvesse võetud. Meetmed võib igal ajal ennistada, kui peatamise põhjus on lakanud olemast.”
  [ME 312] |
| --- | --- | --- |

11.

Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Liidu huvides võib käesoleva määruse alusel kehtestatud meetmed komisjoni otsusega üheksaks kuuks peatada. Komisjon võib
  kooskõlas
  artikli 15 lõikes 2 sätestatud korras

  lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega
  peatamise pikendada veel kõige rohkem ühe aasta võrra. Meetmed võib peatada üksnes siis, kui turutingimused on ajutiselt sedavõrd muutunud, et oleks ebatõenäoline, et kahju sellise peatamise tulemusena jätkuks, ning tingimusel, et liidu tootmisharule on antud võimalus esitada oma arvamus ja et seda arvamust on arvesse võetud. Meetmed võib igal ajal ennistada, kui peatamise põhjus on lakanud olemast.”

| b) | Lõike 5 esimene lause asendatakse järgmisega:
  „5.   Komisjon võib anda tolliasutustele korralduse võtta impordi registreerimiseks kohaseid meetmeid, et selle impordi suhtes saaks edaspidi alates registreerimise kuupäevast meetmeid kohaldada.” |
| --- | --- |

b)

Lõike 5 esimene lause asendatakse järgmisega:

„5.   Komisjon võib anda tolliasutustele korralduse võtta impordi registreerimiseks kohaseid meetmeid, et selle impordi suhtes saaks edaspidi alates registreerimise kuupäevast meetmeid kohaldada.”

| 12. | Artikkel 15 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 15
  1.   Komisjoni abistab dumpinguvastane komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.


  1a.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. Nõuandekomitee esitab arvamuse ühe kuu jooksul alates tema poole pöördumise kuupäevast. Muudatusettepanekud esitatakse hiljemalt kolm päeva enne komitee koosolekut. [ME 313]

  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [5]

  182/2011 artiklit 5
  .
  Kontrollikomitee esitab arvamuse ühe kuu jooksul alates tema poole pöördumise kuupäevast. Muudatusettepanekud esitatakse hiljemalt kolm päeva enne komitee koosolekut
  . [ME 314]

  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [8]

  182/2011 artiklit 8
  koostoimes selle artikliga [5]

  artikliga 4
  . [ME 315]

  4.   Kui määruse (EL) nr 182/2011 artikli 3 lõike 5 kohaselt kasutatakse kirjalikku menetlust, siis lõpetatakse see menetlus tulemuseta, kui eesistuja määratud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 1 kohaselt määratud komiteeliikmete enamus seda nõuab.


  4a.
     
  Juhul kui apellatsioonikomiteele esitatakse rakendusakti eelnõu vastavalt määruse (EL) nr 182/2011 artiklile 6, esitab komitee arvamuse ühe kuu jooksul alates tema poole pöördumise kuupäevast. Muudatusettepanekud esitatakse hiljemalt kolm päeva enne komitee koosolekut. [ME 316]



  4b.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb.
  ”

  [ME 317] |
| --- | --- |

12.

Artikkel 15 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 15

1.   Komisjoni abistab dumpinguvastane komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

1a.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. Nõuandekomitee esitab arvamuse ühe kuu jooksul alates tema poole pöördumise kuupäevast. Muudatusettepanekud esitatakse hiljemalt kolm päeva enne komitee koosolekut. [ME 313]

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [5]

  182/2011 artiklit 5
  .
  Kontrollikomitee esitab arvamuse ühe kuu jooksul alates tema poole pöördumise kuupäevast. Muudatusettepanekud esitatakse hiljemalt kolm päeva enne komitee koosolekut
  . [ME 314]

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr [xxxx/2011] artiklit [8]

  182/2011 artiklit 8
  koostoimes selle artikliga [5]

  artikliga 4
  . [ME 315]

4.   Kui määruse (EL) nr 182/2011 artikli 3 lõike 5 kohaselt kasutatakse kirjalikku menetlust, siis lõpetatakse see menetlus tulemuseta, kui eesistuja määratud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 1 kohaselt määratud komiteeliikmete enamus seda nõuab.

4a.
     
  Juhul kui apellatsioonikomiteele esitatakse rakendusakti eelnõu vastavalt määruse (EL) nr 182/2011 artiklile 6, esitab komitee arvamuse ühe kuu jooksul alates tema poole pöördumise kuupäevast. Muudatusettepanekud esitatakse hiljemalt kolm päeva enne komitee koosolekut. [ME 316]

4b.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjalikus menetluses, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb.
  ”

[ME 317]

| 13. | Artikli 19 lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Komisjon, liikmesriigid ega neist ühegi ametnikud ei tohi ilma teabe andja eriloata avaldada mingisugust käesoleva määruse kohaselt saadud teavet, mille käsitlemist konfidentsiaalsena selle andja on nõudnud. Komisjoni ja liikmesriikide vahel vahetatavat teavet ning liidu asutuste ja liikmesriikide sisedokumente ei tohi avalikustada, kui see ei ole käesolevas määruses sätestatud erijuhtudel ette nähtud.” |
| --- | --- |

13.

Artikli 19 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Komisjon, liikmesriigid ega neist ühegi ametnikud ei tohi ilma teabe andja eriloata avaldada mingisugust käesoleva määruse kohaselt saadud teavet, mille käsitlemist konfidentsiaalsena selle andja on nõudnud. Komisjoni ja liikmesriikide vahel vahetatavat teavet ning liidu asutuste ja liikmesriikide sisedokumente ei tohi avalikustada, kui see ei ole käesolevas määruses sätestatud erijuhtudel ette nähtud.”

| 14. | Artiklit 20 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Lõplik avalikustamine toimub kirjalikult. Avalikustamine toimub konfidentsiaalse teabe kaitsmise vajadust nõuetekohaselt arvesse võttes nii kiiresti kui võimalik ning tavaliselt hiljemalt üks kuu enne artiklis 9 sätestatud menetluste algatamist. Kui komisjonil ei ole võimalik teatavaid asjaolusid ega seisukohti kõnealusel ajal avalikustada, siis avalikustatakse need esimesel võimalusel. Avalikustamine ei piira komisjoni võimaliku hilisema otsuse kohaldamist, aga kui nimetatud otsus toetub teistsugustele faktidele ja kaalutlustele, siis avalikustatakse need nii kiiresti kui võimalik.” |
| --- | --- | --- |

14.

Artiklit 20 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Lõplik avalikustamine toimub kirjalikult. Avalikustamine toimub konfidentsiaalse teabe kaitsmise vajadust nõuetekohaselt arvesse võttes nii kiiresti kui võimalik ning tavaliselt hiljemalt üks kuu enne artiklis 9 sätestatud menetluste algatamist. Kui komisjonil ei ole võimalik teatavaid asjaolusid ega seisukohti kõnealusel ajal avalikustada, siis avalikustatakse need esimesel võimalusel. Avalikustamine ei piira komisjoni võimaliku hilisema otsuse kohaldamist, aga kui nimetatud otsus toetub teistsugustele faktidele ja kaalutlustele, siis avalikustatakse need nii kiiresti kui võimalik.”

| b) | Lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Märkusi, mis esitatakse pärast lõplikku avalikustamist, võib arvesse võtta ainult juhul, kui need esitatakse komisjoni poolt iga juhtumi kohta eraldi seatava aja jooksul, mille pikkus on vähemalt 10 päeva, kusjuures arvesse võetakse küsimuse kiireloomulisust. Kui lõplik avalikustamine on juba toimunud, võib kehtestada lühema tähtaja.” |
| --- | --- |

b)

Lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Märkusi, mis esitatakse pärast lõplikku avalikustamist, võib arvesse võtta ainult juhul, kui need esitatakse komisjoni poolt iga juhtumi kohta eraldi seatava aja jooksul, mille pikkus on vähemalt 10 päeva, kusjuures arvesse võetakse küsimuse kiireloomulisust. Kui lõplik avalikustamine on juba toimunud, võib kehtestada lühema tähtaja.”

| 15. | Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Pooled, kes on toiminud kooskõlas lõikega 2, võivad esitada arvamusi mis tahes ajutiste tollimaksude kohaldamise kohta. Arvamused peavad laekuma 15 päeva jooksul alates selliste meetmete kohaldamisest, et neid arvesse võetaks, ning arvamused või nende kokkuvõtted tehakse kättesaadavaks teistele isikutele, kellel on õigus arvamustele vastata.” |
| --- | --- | --- |

15.

Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Pooled, kes on toiminud kooskõlas lõikega 2, võivad esitada arvamusi mis tahes ajutiste tollimaksude kohaldamise kohta. Arvamused peavad laekuma 15 päeva jooksul alates selliste meetmete kohaldamisest, et neid arvesse võetaks, ning arvamused või nende kokkuvõtted tehakse kättesaadavaks teistele isikutele, kellel on õigus arvamustele vastata.”

| b) | Lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Komisjon kontrollib põhjalikult nõuetekohaselt esitatud teavet ja selle tüüpilisuse määra ning edastab analüüsi tulemused koos oma arvamusega komiteele.” |
| --- | --- |

b)

Lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Komisjon kontrollib põhjalikult nõuetekohaselt esitatud teavet ja selle tüüpilisuse määra ning edastab analüüsi tulemused koos oma arvamusega komiteele.”

| c) | Lõike 6 teine lause asendatakse järgmisega:
  „Selline informatsioon tehakse kättesaadavaks sellisel määral, nagu võimalik ning see ei piira komisjoni hilisema võimaliku otsuse kohaldamist.” |
| --- | --- |

c)

Lõike 6 teine lause asendatakse järgmisega:

„Selline informatsioon tehakse kättesaadavaks sellisel määral, nagu võimalik ning see ei piira komisjoni hilisema võimaliku otsuse kohaldamist.”

| 15a. | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 22a


  Aruanne



  1.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile igal aastal aruande käesoleva määruse kohaldamise ja rakendamise kohta, pöörates nõuetekohast tähelepanu konfidentsiaalse teabe kaitsele artikli 19 tähenduses. Aruanne hõlmab teavet ajutiste ja lõplike meetmete kohaldamise ja uurimise lõpetamise kohta ilma meetmeid võtmata, kordusuurimiste, läbivaatamise ja kontrollkäikude ning nende organite tegevuse kohta, kes vastutavad järelevalve teostamise eest käesoleva määruse rakendamise ja määrusest tulenevate kohustuste täitmise üle.




  2.
     
  Euroopa Parlament võib ühe kuu jooksul alates komisjoni aruande esitamisest kutsuda komisjoni oma vastutava parlamendikomisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks määruse rakendamisega seotud küsimusi.




  3.
     
  Hiljemalt kuus kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile avalikustab komisjon aruande.
  ”

  [ME 318] |
| --- | --- |

15a.

„Artikkel 22a

Aruanne

1.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile igal aastal aruande käesoleva määruse kohaldamise ja rakendamise kohta, pöörates nõuetekohast tähelepanu konfidentsiaalse teabe kaitsele artikli 19 tähenduses. Aruanne hõlmab teavet ajutiste ja lõplike meetmete kohaldamise ja uurimise lõpetamise kohta ilma meetmeid võtmata, kordusuurimiste, läbivaatamise ja kontrollkäikude ning nende organite tegevuse kohta, kes vastutavad järelevalve teostamise eest käesoleva määruse rakendamise ja määrusest tulenevate kohustuste täitmise üle.

2.
     
  Euroopa Parlament võib ühe kuu jooksul alates komisjoni aruande esitamisest kutsuda komisjoni oma vastutava parlamendikomisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks määruse rakendamisega seotud küsimusi.

3.
     
  Hiljemalt kuus kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile avalikustab komisjon aruande.
  ”

[ME 318]

---

(1)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(2)  EÜT L 300, 31.12.1972, lk 284.

(3)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”

(4)  ELT L 84, 31.3.2009, lk 1.”

(5)  EÜT L 301, 31.12.1972, lk 162.

(6)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”

(7)  ELT L 84, 31.3.2009, lk 1.”

(8)  EÜT L 171, 26.6.1973, lk 103.

(9)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”

(10)  ELT L 84, 31.3.2009, lk 1.”

(11)  

  EÜT L 318, 20.12.1993, lk 18.

(12)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”

(13)

| (+) | Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.
  ” |
| --- | --- |

(+)

(14)  EÜT L 349, 31.12.1994, lk 71.

(15)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”

(16)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 21.

(17)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”

(18)  EÜT L 309, 29.11.1996, lk 1.

(19)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”

(20)

| (+) | Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.
  ” |
| --- | --- |

(+)

(21)  EÜT L 201, 26.7.2001, lk 10.

(22)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”

(23)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

(24)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.”

(25)  EÜT L 304, 21.11.2001, lk 1.

(26)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”

(27)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.”

(28)  

  EÜT L 349, 31.12.1994, lk 53.”

(29)  EÜT L 25, 29.1.2002, lk 16.

(30)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”

(31)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.”

(32)  

  EÜT L 349, 31.12.1994, lk 53.”

(33)  ELT L 65, 8.3.2003, lk 1.

(34)  

  ELT L 185, 17.7.2009, lk 1.”

(35)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”

(36)

| (+) | Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.
  ” |
| --- | --- |

(+)

(37)  ELT L 84, 31.3.2009, lk 1.”

(38)  ELT L 69, 13.3.2003, lk 8.

(39)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”

(40)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.”

(41)  ELT L 110, 30.4.2005, lk 1.

(42)  

  ELT L 200, 30.7.2005, lk 1

(43)

| (+) | Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.
  ” |
| --- | --- |

(+)

(44)  ELT L 300, 31.10.2006, lk 1.

(45)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”

(46)  

  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

(47)  ELT L 84, 31.3.2009, lk 1.

(48)  

  ELT L 291, 7.11.2009, lk 1.”

(49)  ELT L 348, 31.12.2007, lk 1.

(50)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”

(51)  ELT L 84, 31.3.2009, lk 1.

(52)  

  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96.

(53)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.”

(54)  ELT L 43, 19.2.2008, lk 1.

(55)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”

(56)  

  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

(57)  

  ELT L 291, 7.11.2009, lk 1.

(58)  ELT L 84, 31.3.2009, lk 1.”

(59)  ELT L 20, 24.1.2008, lk 1.

(60)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”

(61)  ELT L 84, 31.3.2009, lk 1.

(62)  

  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.”

(63)  ELT L 169, 30.6.2008, lk 1.

(64)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”

(65)  

  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

(66)  

  ELT L 291, 7.11.2009, lk 1.

(67)  ELT L 84, 31.3.2009, lk 1.”

(68)  ELT L 211, 6.8.2008, lk 1.

(69)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”

(70)

| (+) | Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.” |
| --- | --- |

(+)

(71)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

(72)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”

(73)  ELT L 84, 31.3.2009, lk 1.

(74)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”

(75)  ELT L 185, 17.7.2009, lk 1.

(76)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
  ”

(77)  ELT L 84, 31.3.2009, lk 1.”

(78)  ELT L 291, 7.11.2009, lk 1.

(79)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”

(80)  
  ELT L 328, 15.12.2009, lk 1.

(81)  ELT L

(82)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

(83)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”

---

| 31.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 251/212 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 251/212

---

Kolmapäev, 14. märts 20122010. aasta rahvusvaheline kakaoleping ***

P7_TA(2012)0081

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu sõlmimist (09771/2011 – C7-0206/2011 – 2010/0343(NLE))

2013/C 251 E/32

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (09771/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (09771/2011),

| — | võttes arvesse 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu projekti (08134/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu projekti (08134/2011),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõigetele 3 ja 4 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0206/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõigetele 3 ja 4 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0206/2011),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0024/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0024/2012),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---