# Jurnalul Oficial C 235/2013

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2013.235.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 235 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5614 august 2013 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2013.235.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 235

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5614 august 2013

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 235/01 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd) (
  1
  ) | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2013/C 235/01

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 235/02 | Rata de schimb a monedei euro | 2 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2013/C 235/03 | Comunicarea Comisiei în temeiul articolului 16 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate – Abrogarea obligațiilor de serviciu public impuse serviciilor aeriene regulate (
  1
  ) | 3 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2013/C 235/02

Rata de schimb a monedei euro

2

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2013/C 235/03

Comunicarea Comisiei în temeiul articolului 16 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate – Abrogarea obligațiilor de serviciu public impuse serviciilor aeriene regulate (
  1
  )

1

3

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 235/04 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.7013 – Platinum Equity/CBS Outdoor) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 4 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 235/05 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 5 |
| 2013/C 235/06 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 13 |
| 2013/C 235/07 | Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 19 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2013/C 235/04

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.7013 – Platinum Equity/CBS Outdoor) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

4

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2013/C 235/05

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

5

2013/C 235/06

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

13

2013/C 235/07

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 14.8.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 235/1

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2013/C 235/01

La data de 15 iulie 2013, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32013M6885. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32013M6885. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 14.8.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 235/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 235/2

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

13 august 2013

2013/C 235/02

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3290 |
| JPY | yen japonez | 130,27 |
| DKK | coroana daneză | 7,4592 |
| GBP | lira sterlină | 0,85955 |
| SEK | coroana suedeză | 8,6624 |
| CHF | franc elvețian | 1,2358 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,7960 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,874 |
| HUF | forint maghiar | 298,87 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7027 |
| PLN | zlot polonez | 4,1913 |
| RON | leu românesc nou | 4,4261 |
| TRY | lira turcească | 2,5624 |
| AUD | dolar australian | 1,4549 |
| CAD | dolar canadian | 1,3715 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,3073 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6618 |
| SGD | dolar Singapore | 1,6812 |
| KRW | won sud-coreean | 1 483,44 |
| ZAR | rand sud-african | 13,2219 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,1348 |
| HRK | kuna croată | 7,5385 |
| IDR | rupia indoneziană | 13 690,22 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,3305 |
| PHP | peso Filipine | 58,223 |
| RUB | rubla rusească | 43,9468 |
| THB | baht thailandez | 41,531 |
| BRL | real brazilian | 3,0483 |
| MXN | peso mexican | 16,9142 |
| INR | rupie indiană | 81,4460 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3290

JPY

yen japonez

130,27

DKK

coroana daneză

7,4592

GBP

lira sterlină

0,85955

SEK

coroana suedeză

8,6624

CHF

franc elvețian

1,2358

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,7960

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,874

HUF

forint maghiar

298,87

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7027

PLN

zlot polonez

4,1913

RON

leu românesc nou

4,4261

TRY

lira turcească

2,5624

AUD

dolar australian

1,4549

CAD

dolar canadian

1,3715

HKD

dolar Hong Kong

10,3073

NZD

dolar neozeelandez

1,6618

SGD

dolar Singapore

1,6812

KRW

won sud-coreean

1 483,44

ZAR

rand sud-african

13,2219

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,1348

HRK

kuna croată

7,5385

IDR

rupia indoneziană

13 690,22

MYR

ringgit Malaiezia

4,3305

PHP

peso Filipine

58,223

RUB

rubla rusească

43,9468

THB

baht thailandez

41,531

BRL

real brazilian

3,0483

MXN

peso mexican

16,9142

INR

rupie indiană

81,4460

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 14.8.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 235/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 235/3

---

Comunicarea Comisiei în temeiul articolului 16 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate

Abrogarea obligațiilor de serviciu public impuse serviciilor aeriene regulate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2013/C 235/03

| Stat membru | Italia |
| --- | --- |
| Rută vizată | Bolzano–Roma Fiumicino și retur |
| Data inițială de intrare în vigoare a obligațiilor de serviciu public | 1 decembrie 2009 |
| Data abrogării | 30 iunie 2013 |
| Adresa de la care se pot obține textul, precum și informațiile și/sau documentele pertinente referitoare la obligația de serviciu public | Document de referință: JO C 158, 11.7.2009

  Pentru informații suplimentare, vă rugăm să contactați:





  Ministero delle infrastrutture e dei trasporti |
| Direzione generale per aeroporti e il trasporto aereo |
| Tel. +39 659084908 / 4041 / 4350 |
| Fax +39 659083280 |
| E-mail: segreteria_dgata@mit.gov.it |
| Internet: http://www.mit.gov.it |

Stat membru

Italia

Rută vizată

Bolzano–Roma Fiumicino și retur

Data inițială de intrare în vigoare a obligațiilor de serviciu public

1 decembrie 2009

Data abrogării

30 iunie 2013

Adresa de la care se pot obține textul, precum și informațiile și/sau documentele pertinente referitoare la obligația de serviciu public

Document de referință: JO C 158, 11.7.2009

Pentru informații suplimentare, vă rugăm să contactați:

Ministero delle infrastrutture e dei trasporti

Direzione generale per aeroporti e il trasporto aereo

Tel. +39 659084908 / 4041 / 4350

Fax +39 659083280

E-mail: segreteria_dgata@mit.gov.it

Internet: http://www.mit.gov.it

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 14.8.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 235/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 235/4

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.7013 – Platinum Equity/CBS Outdoor)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2013/C 235/04

| 1. | La data de 7 august 2013, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Platinum Equity, LLC („Platinum”, SUA) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întreprinderii CBS Outdoor Europe („CBS Outdoor”, Regatul Unit), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 7 august 2013, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Platinum Equity, LLC („Platinum”, SUA) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întreprinderii CBS Outdoor Europe („CBS Outdoor”, Regatul Unit), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Platinum: concentrări economice, achiziții și operarea societăților care furnizează servicii și soluții consumatorilor într-o gamă largă de activități, inclusiv tehnologia informației, telecomunicații, logistică, servicii de prelucrare a metalelor, de producție și de distribuție; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Platinum: concentrări economice, achiziții și operarea societăților care furnizează servicii și soluții consumatorilor într-o gamă largă de activități, inclusiv tehnologia informației, telecomunicații, logistică, servicii de prelucrare a metalelor, de producție și de distribuție;

| — | în cazul întreprinderii CBS Outdoor: furnizarea de afișaje de publicitate în spații deschise și servicii conexe în Franța, Irlanda, Italia, Țările de Jos, Spania și Regatul Unit. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii CBS Outdoor: furnizarea de afișaje de publicitate în spații deschise și servicii conexe în Franța, Irlanda, Italia, Țările de Jos, Spania și Regatul Unit.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.7013 – Platinum Equity/CBS Outdoor, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.7013 – Platinum Equity/CBS Outdoor, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 14.8.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 235/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 235/5

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

2013/C 235/05

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare
   (2)

„MIEL DE TENERIFE”

NR. CE: ES-PDO-0005-0943-24.01.2012

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Denumire

„Miel de Tenerife”

2.   Statul membru sau țara terță

Spania

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tip de produs

| Clasa 1.4. | Alte produse de origine animală (ouă, miere, produse lactate, cu excepția untului etc.) |
| --- | --- |

Clasa 1.4.

Alte produse de origine animală (ouă, miere, produse lactate, cu excepția untului etc.)

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Miel de Tenerife” este mierea produsă de albinele melifere din insula Tenerife, în stupi cu rame mobile, din nectarul florilor sau din secrețiile altor părți ale plantelor care cresc în ecosistemele distincte ale insulei Tenerife, care nu a suferit niciun tratament termic în cursul prelucrării. Se prezintă în stare lichidă, cremoasă sau cristalizată, precum și în fagure sau bucăți de fagure.

Se caracterizează printr-o mare diversitate de culori, arome și tipuri, reflectând varietatea ecosistemelor și florei insulei.

Varietăți și tipuri

Mierea de Tenerife poate fi:

| — | miere polifloră: în acest tip de miere nu predomină caracteristicile proprii ale unei anumite specii de plante, ci se regăsește un amestec de mai multe specii; |
| --- | --- |

—

miere polifloră: în acest tip de miere nu predomină caracteristicile proprii ale unei anumite specii de plante, ci se regăsește un amestec de mai multe specii;

| — | miere monofloră: în acest tip de miere predomină caracteristicile proprii ale unei anumite specii de plante, mierea prezentând calitățile organoleptice, fizico-chimice și melisopalinologice stabilite în prezentul caiet de sarcini pentru fiecare tip în parte. DOP „Miel de Tenerife” se aplică următoarelor mieri monoflore: Miel de Retama del Teide, Miel de Tajinaste, Miel de Aguacate, Miel de Castaño, Miel de Brezal, Miel de Relinchón, Miel de Barrilla, Miel de Hinojo, Miel de Poleo, Miel de Agave (Pitera), Miel de Malpica, Miel de Tedera; |
| --- | --- |

—

miere monofloră: în acest tip de miere predomină caracteristicile proprii ale unei anumite specii de plante, mierea prezentând calitățile organoleptice, fizico-chimice și melisopalinologice stabilite în prezentul caiet de sarcini pentru fiecare tip în parte. DOP „Miel de Tenerife” se aplică următoarelor mieri monoflore: Miel de Retama del Teide, Miel de Tajinaste, Miel de Aguacate, Miel de Castaño, Miel de Brezal, Miel de Relinchón, Miel de Barrilla, Miel de Hinojo, Miel de Poleo, Miel de Agave (Pitera), Miel de Malpica, Miel de Tedera;

| — | miere extraflorală. |
| --- | --- |

—

miere extraflorală.

Caracteristicile specifice ale produselor care fac obiectul DOP „Miel de Tenerife”:

Caracteristicile comune ale mierilor DOP „Miel de Tenerife”

—   Caracteristici fizico-chimice

Mierea care face obiectul DOP „Miel de Tenerife” prezintă următoarele caracteristici:

| Umiditate | Maximum 18 % |
| --- | --- |
| Activitatea apei (aw) | Maximum 0,620 |
| Hidroximetilfurfural (HMF) | Maximum 20 mg/kg de miere în momentul ambalării |
| Activitatea diastazică (α-amilaza) | Maximum 12 unități Shade |
| Aciditate liberă | Maximum 50 mEq/kg |
| pH | Între 3,40 și 6,00 |
| Prolină | Maximum 150 mg/kg de miere |
| Fructoză și glucoză | Peste 60 g/100 g de miere |
| Zaharoză | Sub 4 g/100 g de miere |

Umiditate

Maximum 18 %

Activitatea apei (aw)

Maximum 0,620

Hidroximetilfurfural (HMF)

Maximum 20 mg/kg de miere în momentul ambalării

Activitatea diastazică (α-amilaza)

Maximum 12 unități Shade

Aciditate liberă

Maximum 50 mEq/kg

pH

Între 3,40 și 6,00

Prolină

Maximum 150 mg/kg de miere

Fructoză și glucoză

Peste 60 g/100 g de miere

Zaharoză

Sub 4 g/100 g de miere

—   Caracteristicile melisopalinologice

Mierea de Tenerife prezintă spectre polenice compuse din polenul speciilor de plante care se găsesc în Tenerife și care țin în mare parte de familiile Aquifoliaceae, Cistaceae, Rubiaceae, Crassulaceae, Fabaceae, Brassicaceae, Oleaceae, Lamiaceae, Globulariaceae, Arecaceae, Rosaceae, Dipsacaceae, Salicaceae, Euphorbiaceae, Asteraceae, Polygonaceae, Tropaeolaceae, Anacardiaceae, Resedaceae, Amaranthaceae, Cactaceae, Lauraceae și Aizoaceae, în proporții corespunzătoare cu ecosistemele insulei, neconținând astfel polen de plante care nu se găsesc pe această insulă.

—   Caracteristicile organoleptice

Mierile de Tenerife nu prezintă defecte senzoriale (fermentație, afumătură etc.), fapt demonstrat de analiza lor senzorială; caracteristicile lor organoleptice (mirosul, gustul și textura) sunt foarte diverse, ca și culorile lor, care variază de la alb-transparent la chihlimbariu-închis, datorită diversității și specificității florilor de la care provin.

În analiza senzorială, gradul de concordanță al caracteristicilor organoleptice ale unei mieri cu cele ale unui standard de referință măsurat pe o scară de la 0 la 10 se numește „tipicitatea” mierii. Pentru mierile monoflore și extraflorale care fac obiectul DOP „Miel de Tenerife”, tipicitatea este mereu de minimum 6,5 din 10.

Caracteristicile complementare ale diverselor tipuri de miere

Pe lângă caracteristicile comune definite anterior, „Miel de Tenerife” prezintă următoarele caracteristici specifice complementare pentru fiecare tip în parte:

| TIPUL DE MIERE | | CARACTERISTICI COMPLEMENTARE |
| --- | --- | --- |
| | FIZICO-CHIMICE | MELISOPALINOLOGICE | ORGANOLEPTICE |
| Conductivitate electrică (mS/cm) | Culoare (scara Pfund) | Polen specific (%) | Densitate polenică (clasa Maurizio) | Miros | Senzație olfactivo-gustativă (aromă) | Culoare |
| Retama del Teide | Între 0,150 și 0,500 | Între 12 și 114 mm | > 30 % Spartocytisus supranubius | II-IV | Slab floral, vegetal | Caldă și cu intensitate scăzută | De la alb foarte deschis la chihlimbariu, cu nuanțe aurii |
| Tajinaste | Între 0,140 și 0,400 | Între 2 și 65 mm | > 9 % Echium spp. | I-III | Slab, vegetal | Ușoară, slab florală, caldă | De la transparent la chihlimbariu foarte deschis, când se zaharisește alb, cu note de bej |
| Aguacate | Între 0,700 și 0,800 | ≥ 95 mm | > 2 % Persea americana | I-II | Puternic, cald, gen caramel | Puternică și persistentă, caramel, malț, cu note finale sărate | Maro, de la închis la foarte închis, uneori aproape neagră |
| Castaño | ≥ 0,850 | ≥ 90 mm | > 75 % Castanea sativa | III-V | Foarte puternic, lemn cu note de rășină | Foarte puternică și persistentă, lemn, animal, rășină și un gust amar evident | Maro, de la închis la foarte închis, cu unele note verzui |
| Brezal | Între 0,400 și 0,800 | ≥ 110 mm | > 25 % Erica spp. | II-III | Mediu, chimic, cu note florale | Intensitate medie, rășinoasă, astringentă | De la chihlimbariu la chihlimbariu-închis, cu note rozalii în lumină, bej-închis când se zaharisește |
| Relinchón | Între 0,300 și 0,500 | Între 34 și 85 mm | > 4 % Hirstfeldia incana | I-II | Mediu, vegetal, uneori cu note sulfuroase | Intensitate medie, vegetală și fructată | Culoare deschisă, cu un galben foarte evident, care se menține la zaharisire |
| Barrilla | Între 0,250 și 0,400 | Între 25 și 80 mm | > 13 % Messembryanthemum crystallinum | II-IV | Slab, cald, ceară și lapte | Intensitate medie, caldă, caramel și lapte | Bej-clar, cu striații datorate zaharisirii rapide |
| Hinojo | Între 0,400 și 0,700 | ≥ 85 mm | > 2 % Foeniculum vulgare | I-IV | Puternic, condimentat, amintind de planta din care provine | Condimentată, prăjită, cu accente marcate de lemn dulce | Maro, de la închis la foarte închis |
| Poleo | Între 0,150 și 0,400 | Între 40 și 114 mm | > 1 % Bystropogon origanifolius | I-III | Foarte puternic, gen chimic, uneori înțepător | Puternică, chimică, fenolică și florală grea | De la chihlimbariu foarte deschis la chihlimbariu |
| Pitera | Între 0,400 și 0,800 | ≥ 70 mm | Urme de

  Agave americana | II-III | Puternic, animal, degradat | Puternică și persistentă, de tip animal, torefiată | De la chihlimbariu la chihlimbariu-închis, în funcție de flora însoțitoare |
| Malpica | Între 0,300 și 0,400 | Între 70 și 100 mm | > 4 % Carlina xeranthemoides | II-III | Floral și fructat accentuat | Delicată, florală și fructată | Chihlimbariu-deschis cu tonalități aurii-sidefii când se zaharisește |
| Tedera | Între 0,170 și 0,400 | Între 11 și 75 mm | > 3 % Aspalthium bituminosum | I-II | Vegetal puternic și fructat | Intensitate medie, marcat vegetală | Chihlimbariu-clar cu tonalități galben-intens nu foarte evidente atunci când se zaharisește |
| Polifloră | Între 0,150 și 0,800 | > 12 mm | % variabil de polenuri provenind de la flora din Tenerife | I-V | Variabil, de la foarte delicat la puternic | Variabilă, de la ușoară la puternică | Variabilă, trecând prin toată gama de chihlimbariu |

TIPUL DE MIERE

CARACTERISTICI COMPLEMENTARE

FIZICO-CHIMICE

MELISOPALINOLOGICE

ORGANOLEPTICE

Conductivitate electrică (mS/cm)

Culoare (scara Pfund)

Polen specific (%)

Densitate polenică (clasa Maurizio)

Miros

Senzație olfactivo-gustativă (aromă)

Culoare

Retama del Teide

Între 0,150 și 0,500

Între 12 și 114 mm

> 30 % Spartocytisus supranubius

II-IV

Slab floral, vegetal

Caldă și cu intensitate scăzută

De la alb foarte deschis la chihlimbariu, cu nuanțe aurii

Tajinaste

Între 0,140 și 0,400

Între 2 și 65 mm

> 9 % Echium spp.

I-III

Slab, vegetal

Ușoară, slab florală, caldă

De la transparent la chihlimbariu foarte deschis, când se zaharisește alb, cu note de bej

Aguacate

Între 0,700 și 0,800

≥ 95 mm

> 2 % Persea americana

I-II

Puternic, cald, gen caramel

Puternică și persistentă, caramel, malț, cu note finale sărate

Maro, de la închis la foarte închis, uneori aproape neagră

Castaño

≥ 0,850

≥ 90 mm

> 75 % Castanea sativa

III-V

Foarte puternic, lemn cu note de rășină

Foarte puternică și persistentă, lemn, animal, rășină și un gust amar evident

Maro, de la închis la foarte închis, cu unele note verzui

Brezal

Între 0,400 și 0,800

≥ 110 mm

> 25 % Erica spp.

II-III

Mediu, chimic, cu note florale

Intensitate medie, rășinoasă, astringentă

De la chihlimbariu la chihlimbariu-închis, cu note rozalii în lumină, bej-închis când se zaharisește

Relinchón

Între 0,300 și 0,500

Între 34 și 85 mm

> 4 % Hirstfeldia incana

I-II

Mediu, vegetal, uneori cu note sulfuroase

Intensitate medie, vegetală și fructată

Culoare deschisă, cu un galben foarte evident, care se menține la zaharisire

Barrilla

Între 0,250 și 0,400

Între 25 și 80 mm

> 13 % Messembryanthemum crystallinum

II-IV

Slab, cald, ceară și lapte

Intensitate medie, caldă, caramel și lapte

Bej-clar, cu striații datorate zaharisirii rapide

Hinojo

Între 0,400 și 0,700

≥ 85 mm

> 2 % Foeniculum vulgare

I-IV

Puternic, condimentat, amintind de planta din care provine

Condimentată, prăjită, cu accente marcate de lemn dulce

Maro, de la închis la foarte închis

Poleo

Între 0,150 și 0,400

Între 40 și 114 mm

> 1 % Bystropogon origanifolius

I-III

Foarte puternic, gen chimic, uneori înțepător

Puternică, chimică, fenolică și florală grea

De la chihlimbariu foarte deschis la chihlimbariu

Pitera

Între 0,400 și 0,800

≥ 70 mm

Urme de

Agave americana

II-III

Puternic, animal, degradat

Puternică și persistentă, de tip animal, torefiată

De la chihlimbariu la chihlimbariu-închis, în funcție de flora însoțitoare

Malpica

Între 0,300 și 0,400

Între 70 și 100 mm

> 4 % Carlina xeranthemoides

II-III

Floral și fructat accentuat

Delicată, florală și fructată

Chihlimbariu-deschis cu tonalități aurii-sidefii când se zaharisește

Tedera

Între 0,170 și 0,400

Între 11 și 75 mm

> 3 % Aspalthium bituminosum

I-II

Vegetal puternic și fructat

Intensitate medie, marcat vegetală

Chihlimbariu-clar cu tonalități galben-intens nu foarte evidente atunci când se zaharisește

Polifloră

Între 0,150 și 0,800

> 12 mm

% variabil de polenuri provenind de la flora din Tenerife

I-V

Variabil, de la foarte delicat la puternic

Variabilă, de la ușoară la puternică

Variabilă, trecând prin toată gama de chihlimbariu

În plus, mierile extraflorale prezintă următoarele caracteristici:

| — | conductivitate electrică: minimum 0,800 (mS/cm); |
| --- | --- |

—

conductivitate electrică: minimum 0,800 (mS/cm);

| — | culoare: minimum 95 mm Pfund; |
| --- | --- |

—

culoare: minimum 95 mm Pfund;

| — | pH: peste 3,81 (în mod normal mai crescut, valorii medii de 4,43); |
| --- | --- |

—

pH: peste 3,81 (în mod normal mai crescut, valorii medii de 4,43);

| — | aciditate liberă: între 23 mEq/kg și 50 mEq/kg; |
| --- | --- |

—

aciditate liberă: între 23 mEq/kg și 50 mEq/kg;

| — | caracteristicile melisopalinologice: prezența a minimum 0,3 % elemente extraflorale, împreună cu un spectru polenic variabil, cu o prezență marcată de specii anemofile; |
| --- | --- |

—

caracteristicile melisopalinologice: prezența a minimum 0,3 % elemente extraflorale, împreună cu un spectru polenic variabil, cu o prezență marcată de specii anemofile;

| — | caracteristicile organoleptice: Culoare de la chihlimbariu la chihlimbariu-închis cu tonalități verziu, miros de gen vegetal, cald și „prăjit” și o aromă de intensitate medie, caldă, „prăjită”, cu nuanțe sărate. |
| --- | --- |

—

caracteristicile organoleptice: Culoare de la chihlimbariu la chihlimbariu-închis cu tonalități verziu, miros de gen vegetal, cald și „prăjit” și o aromă de intensitate medie, caldă, „prăjită”, cu nuanțe sărate.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

Nu se aplică.

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

Nu se aplică.

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

„Miel de Tenerife” se produce, se extrage și se prelucrează în aria geografică delimitată, și anume insula Tenerife.

Mierea se obține în stupi răspândiți în diversele ecosisteme ale insulei.

Fagurii în care se află mierea, căpăciți în mod corespunzător, sunt transportați în încăperi unde sunt supuși procesului de extracție, exclusiv prin centrifugare la rece; procesul de filtrare se realizează imediat, de îndată ce mierea iese din centrifugă, pentru ca mierea depozitată să nu prezinte impurități fizice și să fie gata de îmbuteliere indiferent de starea fizică în care se află.

Mierea extrasă se decantează în mod adecvat în maturatoare, rezervoare sau găleți speciale de uz alimentar pentru miere, pe care se înscriu informațiile necesare pentru asigurarea trasabilității produsului.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

Pentru îmbutelierea „Miel de Tenerife” se folosesc recipiente din materiale adecvate uzului alimentar (sticlă, PET etc.) care se închid ermetic și pe care se aplică un sigiliu de garanție ce asigură inviolabilitatea recipientului.

„Miel de Tenerife” trebuie îmbuteliată în aria geografică delimitată, în centre adecvate înregistrate pentru DOP „Miel de Tenerife”, pentru a se asigura menținerea calității și originii produsului; astfel, se pot realiza în mod adecvat urmărirea și controlul mierii încă de la origine, eliminând posibilitatea ca mierea să piardă din calitate din cauza temperaturii, a umidității sau a substanțelor și mirosurilor străine atunci când produsul este transportat în afara insulei Tenerife, pe cale maritimă sau aeriană. Pe lângă aceasta, se reduce la minimum riscul de contaminare cu alte mieri care nu țin de această denumire de origine.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea

Mierile care fac obiectul denumirii de origine protejate și sunt destinate consumului poartă o etichetă sau o contraetichetă numerotată, cu sigla de identificare a DOP, care este verificată de organismul de control și eliberată de organismul de gestionare. Această etichetă distinctivă trebuie aplicată întotdeauna înainte de introducerea pe piață a produsului și într-un mod care să nu permită o a doua utilizare.

Reproducere alb-negru a siglei DOP „Miel de Tenerife”:

| | CULORI
  Verde (Pantone 349)
  Albastru (Pantone 300)
  Ocru (Pantone 110 CB) |
| --- | --- |

Image

CULORI

Verde (Pantone 349)

Albastru (Pantone 300)

Ocru (Pantone 110 CB)

Originea vegetală monofloră se va indica pe etichetă atunci când sunt îndeplinite, pentru diversele varietăți, cerințele stabilite la punctul 3.2 din prezentul document.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria geografică de producție a mierii care face obiectul DOP „Miel de Tenerife” cuprinde teritoriul insulei Tenerife, situată în arhipelagul Canare din Oceanul Atlantic, între paralelele de 28° și 29° N și meridianele de 16° și 17° V.

5.   Legătura cu aria geografică

5.1.   Specificitatea ariei geografice

5.1.1.   Factori naturali

Tenerife este insula cu cea mai mare suprafață și altitudine din arhipelagul Canare.

| — | Relieful său este constituit de un lanț muntos care traversează insula de la nord-est la sud-est, altitudinea crescând treptat către centrul insulei, unde se întâlnesc Las Cañadas și vulcanul Teide (cel mai înalt punct din insulă și din Spania, cu o înălțime de 3 718 de metri. |
| --- | --- |

—

Relieful său este constituit de un lanț muntos care traversează insula de la nord-est la sud-est, altitudinea crescând treptat către centrul insulei, unde se întâlnesc Las Cañadas și vulcanul Teide (cel mai înalt punct din insulă și din Spania, cu o înălțime de 3 718 de metri.

| — | Clima constituie factorul fundamental pentru dezvoltarea activităților umane pe insulă. Prezența alizeului generează o diferență climatică marcată între părțile insulei care sunt supuse acțiunii vânturilor și cele care nu sunt. Astfel, temperatura poate varia de la sub 10 °C pe creastă la peste 20 °C pe coastă, iar precipitațiile pot varia, la rândul lor, de la o medie de 200 mm pe coastă la peste 2 000 mm pe creastă. Ca urmare a acestui fapt, insula posedă o vegetație cu o remarcabilă bogăție floristică și diferite niveluri de vegetație repartizate în funcție de altitudine și orientare pe întreg teritoriul său. |
| --- | --- |

—

Clima constituie factorul fundamental pentru dezvoltarea activităților umane pe insulă. Prezența alizeului generează o diferență climatică marcată între părțile insulei care sunt supuse acțiunii vânturilor și cele care nu sunt. Astfel, temperatura poate varia de la sub 10 °C pe creastă la peste 20 °C pe coastă, iar precipitațiile pot varia, la rândul lor, de la o medie de 200 mm pe coastă la peste 2 000 mm pe creastă. Ca urmare a acestui fapt, insula posedă o vegetație cu o remarcabilă bogăție floristică și diferite niveluri de vegetație repartizate în funcție de altitudine și orientare pe întreg teritoriul său.

| — | Caracteristicile edafice sunt foarte specifice, datorită originii vulcanice și unei mari diversități de tipuri de sol, de la soluri fertile și profunde la soluri pietroase și slab evoluate numite „malpaíses”. Această diversitate a condițiilor edafice ale insulei influențează în special răspândirea speciilor de plante și prezența unor specii foarte specifice, adaptate unor soluri la fel de specifice. De asemenea, compunerea plantelor, inclusiv nectarul acestora, este influențată de compoziția atât de particulară a substraturilor pe care cresc. |
| --- | --- |

—

Caracteristicile edafice sunt foarte specifice, datorită originii vulcanice și unei mari diversități de tipuri de sol, de la soluri fertile și profunde la soluri pietroase și slab evoluate numite „malpaíses”. Această diversitate a condițiilor edafice ale insulei influențează în special răspândirea speciilor de plante și prezența unor specii foarte specifice, adaptate unor soluri la fel de specifice. De asemenea, compunerea plantelor, inclusiv nectarul acestora, este influențată de compoziția atât de particulară a substraturilor pe care cresc.

Toți acești factori determină nivelurile vegetale distincte, pornind de la mare către creastă, între care se disting: tabaibal-cardonal (euforbiacee și alte plante similare), păduri termofile (sabine, arbori de mastic, măslini sălbatici etc.), monteverde (păduri de lauri, în principal în nordul insulei), pinar (păduri de pin), retamar de cumbre (plante din genul Retama, situate pe creastă), configurând o floră deosebită și variată care face ca despre Tenerife să se vorbească în mod popular ca despre un continent în miniatură.

Insula Tenerife găzduiește în total 1 370 de specii de plante, dintre care 740 sunt endemice insulei. Dintre acestea, aproape 100 sunt considerate specii de plante de interes fundamental pentru albine, datorită nectarului, polenului sau propolisului pe care îl produc. Această prezență a plantelor endemice și tipurile distincte de floră generate de geomorfologia și de condițiile edafoclimatice speciale ale insulei fac posibilă existența unor combinații florale unice în lume, care să reflectă în diversitatea și caracteristicile mierilor din Tenerife.

5.1.2.   Factori umani

Apicultorii din Tenerife sunt continuatorii unei tradiții apicole de peste șase secole, caracterizată de faptul că este desfășurată în exploatații de mici dimensiuni, ca activitate suplimentară menită a completa veniturile familiei – ceva foarte obișnuit în economia agrară a insulei Tenerife.

Practicile apicultorilor sunt următoarele:

| — | se folosesc în mare parte stupi din lemn; |
| --- | --- |

—

se folosesc în mare parte stupi din lemn;

| — | se realizează transhumanța stupilor prin diversele regiuni ale insulei; |
| --- | --- |

—

se realizează transhumanța stupilor prin diversele regiuni ale insulei;

| — | albinele sunt îndepărtate prin metoda tradițională a perierii albinelor de pe faguri; |
| --- | --- |

—

albinele sunt îndepărtate prin metoda tradițională a perierii albinelor de pe faguri;

| — | albinelor nu li se dă hrană artificială în cursul fazei de producție a mierii în stupi; |
| --- | --- |

—

albinelor nu li se dă hrană artificială în cursul fazei de producție a mierii în stupi;

| — | se menține uzul afumătorilor, folosindu-se drept combustibil produse vegetale naturale și tradiționale precum Euphorbia spp., Kleinia neriifolia, Agave spp. sau frunze ori ace uscate de Pinus canariensis; |
| --- | --- |

—

se menține uzul afumătorilor, folosindu-se drept combustibil produse vegetale naturale și tradiționale precum Euphorbia spp., Kleinia neriifolia, Agave spp. sau frunze ori ace uscate de Pinus canariensis;

| — | descăpăcirea se face prin metoda tradițională, cu cuțitul sau cu pieptenele pentru descăpăcit, iar ramele se centrifughează la rece, procedând imediat după aceea la filtrarea mierii și, apoi, la depozitarea produsului fără impurități; |
| --- | --- |

—

descăpăcirea se face prin metoda tradițională, cu cuțitul sau cu pieptenele pentru descăpăcit, iar ramele se centrifughează la rece, procedând imediat după aceea la filtrarea mierii și, apoi, la depozitarea produsului fără impurități;

| — | pe parcursul tuturor etapelor de prelucrare a „Miel de Tenerife”, mierea este tratată astfel încât să nu i se afecteze calitatea și de aceea nu se folosesc niciodată tratamente termice la mai mult de 44 °C, din acest motiv neputându-se realiza pasteurizarea produsului; |
| --- | --- |

—

pe parcursul tuturor etapelor de prelucrare a „Miel de Tenerife”, mierea este tratată astfel încât să nu i se afecteze calitatea și de aceea nu se folosesc niciodată tratamente termice la mai mult de 44 °C, din acest motiv neputându-se realiza pasteurizarea produsului;

| — | prezența albinei negre din Canare (Abeja Negra Canaria), specie adaptată, de-a lungul secolelor de evoluție, la clima și relieful specifice, constituie un alt element de identitate al sectorului apicol al insulei. |
| --- | --- |

—

prezența albinei negre din Canare (Abeja Negra Canaria), specie adaptată, de-a lungul secolelor de evoluție, la clima și relieful specifice, constituie un alt element de identitate al sectorului apicol al insulei.

5.2.   Specificitatea produsului

Unicitatea mierilor din Tenerife se reflectă în caracteristicile fizico-chimice, melisopalinologice și senzoriale pe care le posedă acestea.

Mierile din Tenerife sunt caracterizate de prospețimea lor, cu valori HMF ≤ 20 mg/kg de miere, activitate diastazică și cel puțin 12 unități Schade.

Sunt mieri mature, cu o umiditate de maximum 18 % și cu Aw de maximum 0,620.

Sunt mieri intacte, deoarece nu au fost supuse unor tratamente termice intense. Temperatura maximă la care pot fi încălzite nu poate depăși 44 °C. Acest fapt asigură păstrarea personalității puternice pe care le-o conferă flora și albinele specifice insulei.

Specificitatea „Miel de Tenerife” se datorează diversității plantelor de pe insulă, între care multe plante endemice, care se reflectă în diversitatea mierilor existente, cu culori, profiluri senzoriale și texturi foarte distincte, inclusiv diverse mieri monoflore unice care pot fi produse numai în Tenerife.

Mierile din Tenerife prezintă spectre polenice care le diferențiază de mierile produse în alte locuri sau teritorii, incluzând polenul speciilor endemice insulei, ceea ce reprezintă în sine o dovadă directă a legăturii acestor mieri cu Tenerife. Studiul, de-a lungul anilor, al diverselor spectre polenice ale loturilor de miere din Tenerife a permis definirea determinanților geografici care le caracterizează, cu alte cuvinte speciile de plante endemice sau introduse care, prin reprezentativitatea sau frecvența cu care apar în spectrul polenic global al mierilor din Tenerife, le delimitează geografic, restrângându-le la o anumită regiune.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

„Miel de Tenerife” este un produs distinct, unic, direct legat de zona în care este produs, dat fiind că albinele produc această miere din flori specifice și, în multe cazuri, unice în lume.

Producția de „Miel de Tenerife” este marcată de marea biodiversitate a insulei, determinată de condițiile de mediu foarte particulare datorate originii vulcanice a insulei, reliefului său accidentat și regimului hidric deosebit produs de alizeele din Atlantic, care favorizează apariția unei mari diversități de microclimate și habitate naturale variate, în care cresc numeroase specii de plante endemice de mare calitate apicolă.

La specificitatea florei din Tenerife se adaugă prezența unui sector apicol care face parte integrantă din mediul rural al insulei, cu un mod de apicultură tradițional, desfășurat în exploatații de mici dimensiuni în care producția este tratată cu mare atenție, obținându-se astfel mieri proaspete cu grad scăzut de umiditate datorită climei din insulă, ceea ce asigură o bună conservare a acestora.

Absența tratamentelor termice agresive în toate etapele de producție garantează obținerea unui produs de calitate naturală cu toate caracteristicile de compoziție, biologice și organoleptice originale pe care florile și albinele din Tenerife le conferă produsului, obținându-se astfel o varietate de mieri, cu culori și proprietăți foarte distincte. Mierile Retama del Teide, Tajinaste, Poleo, Aguacate etc. constituie în ele însele un element de identitate al DOP „Miel de Tenerife”.

Producția de „Miel de Tenerife” are o îndelungată tradiție, care s-a păstrat neîntreruptă până în zilele noastre; legătura dintre Tenerife și sectorul mierii nu este dovedită doar de izvoarele istorice, ci și de toponimele, tradițiile și folclorul local care constituie patrimoniul cultural al insulei.

„Miel de Tenerife” este inclusă în multe rețete și deserturi tradiționale, între care trebuie menționat gofio (făină din cereale prăjite, specifică insulelor Canare) amestecat cu miere și migdale, o veritabilă relicvă gastronomică care s-a păstrat până în zilele noastre. „Miel de Tenerife”, cu varietățile sale distincte, se bucură de o mare recunoaștere din partea populației locale, precum și din partea vizitatorilor, fiind menționată frecvent prin mijloacele de comunicare (presă, radio, televiziune și internet); se comercializează pe piață cu denumirea „Miel de Tenerife” de peste 15 ani.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 (3)]

http://www.gobiernodecanarias.org/agricultura/icca/Doc/Productos_calidad/PLIEGO_DE_CONDICIONES_DOP_MIEL_DE_TENERIFE.pdf

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

(2)  Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

(3)  A se vedea nota de subsol nr. 2.

---

| 14.8.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 235/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 235/13

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

2013/C 235/06

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare
   (2)

„CHÂTAIGNE D’ARDÈCHE”

NR. CE: FR-PDO-0005-0874-12.04.2011

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Denumire

„Châtaigne d’ardèche”

2.   Statul membru sau țara terță

Franța

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tip de produs

| Clasa 1.6. | Fructe, legume și cereale în stare proaspătă sau prelucrate |
| --- | --- |

Clasa 1.6.

Fructe, legume și cereale în stare proaspătă sau prelucrate

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Denumirea de origine „Châtaigne d’Ardèche” este rezervată fructelor provenite din soiurile locale vechi ale Castanea sativa Miller, care aparțin unei populații adaptate condițiilor de mediu locale din departamentul Ardèche (ecotip) și prezintă următoarele caracteristici comune:

Fructele au formă eliptică, cu un vârf pronunțat, terminat printr-un ciuf. Culoarea lor variază de la castaniu-deschis până la maro-închis și sunt marcate de striații verticale. Cicatricea placentară a acestora (hilul) este mică. După decojire, culoarea miezului variază de la alb-cremos până la galben-pal, miezul prezentând nervuri marcate la suprafață. Pielița interioară poate penetra miezul astfel încât să îl despartă în două.

Denumirea de origine „Châtaigne d’Ardèche” se aplică pentru castane proaspete nedecojite, castane uscate întregi decojite sau făină de castane.

„Châtaigne d’Ardèche” prezintă arome tipice care se caracterizează prin note discrete de brioșă, pâinici cu lapte, dovleac, cartof dulce și miere. În formele de prezentare uscate (castane uscate și făină), se regăsesc în plus arome de fructe uscate de tip migdală și alună și de prăjitură. „Châtaigne d’Ardèche” are un gust dulce clar perceptibil, însoțit eventual de o ușoară tentă de amar, cele două senzații fiind accentuate în formele uscate de conservare.

În ceea ce privește compoziția, în 100 g de miez proaspăt se evidențiază următoarele valori:

| — | conținut de substanță uscată: peste 37 %; |
| --- | --- |

—

conținut de substanță uscată: peste 37 %;

| — | glucide totale: minimum 34 %. |
| --- | --- |

—

glucide totale: minimum 34 %.

Fructele destinate vânzării în stare proaspătă către consumator sunt prezentate în loturi de calibru uniform, cuprinzând cel mult 100 de fructe/kilogram, celelalte fructe putând ajunge până la un calibru de 200 de fructe/kilogram.

Formele de prezentare sunt următoarele:

| — | castana prezentată proaspătă are pericarpul strălucitor și miezul turgescent. În fiecare recipient, cel mult 10 % din numărul de fructe pot prezenta urmele unui atac intern produs de o ciupercă sau de o insectă; |
| --- | --- |

—

castana prezentată proaspătă are pericarpul strălucitor și miezul turgescent. În fiecare recipient, cel mult 10 % din numărul de fructe pot prezenta urmele unui atac intern produs de o ciupercă sau de o insectă;

| — | la castana prezentată uscată, întreagă și decojită, culoarea variază de la alb-gălbui până la galben-pal. Nervurile verticale ale miezului sunt clar vizibile și pot prezenta rămășițe ale pieliței interioare, procentul de castane uscate care prezintă defecte nedepășind 5 %. Castana uscată are un conținut de umiditate maxim de 10 %; |
| --- | --- |

—

la castana prezentată uscată, întreagă și decojită, culoarea variază de la alb-gălbui până la galben-pal. Nervurile verticale ale miezului sunt clar vizibile și pot prezenta rămășițe ale pieliței interioare, procentul de castane uscate care prezintă defecte nedepășind 5 %. Castana uscată are un conținut de umiditate maxim de 10 %;

| — | culoarea făinii de castane variază de la alb-gălbui până la galben-pal. Conținutul de umiditate al acesteia este de maxim 10 %. Granulometria sa, mai mică sau egală cu 800 μm (și, pentru cel puțin 80 %, mai mică sau egală cu 300 μm), îi conferă o textură fină la atingere. |
| --- | --- |

—

culoarea făinii de castane variază de la alb-gălbui până la galben-pal. Conținutul de umiditate al acesteia este de maxim 10 %. Granulometria sa, mai mică sau egală cu 800 μm (și, pentru cel puțin 80 %, mai mică sau egală cu 300 μm), îi conferă o textură fină la atingere.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

—

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Toate operațiunile, de la recoltare până la obținerea produsului final, trebuie să se desfășoare în aria geografică.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

—

3.7.   Norme specifice privind etichetarea

Etichetarea ambalajelor unitare cuprinde, în ordinea de mai jos, următoarele mențiuni, în același câmp vizual și pe partea din față a ambalajului:

| — | numele denumirii de origine „Châtaigne d’Ardèche”, înscris cu caractere de dimensiuni cel puțin egale cu cele ale caracterelor celor mai mari care figurează pe etichetă; |
| --- | --- |

—

numele denumirii de origine „Châtaigne d’Ardèche”, înscris cu caractere de dimensiuni cel puțin egale cu cele ale caracterelor celor mai mari care figurează pe etichetă;

| — | după caz, una dintre mențiunile următoare „Farine de châtaignes”, „Châtaignes sèches entières”, imediat după denumirea de origine, fără mențiuni intermediare; |
| --- | --- |

—

după caz, una dintre mențiunile următoare „Farine de châtaignes”, „Châtaignes sèches entières”, imediat după denumirea de origine, fără mențiuni intermediare;

| — | simbolul DOP al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

—

simbolul DOP al Uniunii Europene;

| — | anul recoltării (cu excepția castanelor proaspete). |
| --- | --- |

—

anul recoltării (cu excepția castanelor proaspete).

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria geografică a „Châtaigne d’Ardèche” se situează la vest de valea Ronului, pe bordura Masivului Central și se întinde, în principal, pe teritoriul departamentului Ardèche.

Această arie geografică a fost definită prin aplicarea unor criterii legate de factorii naturali (un relief accidentat, soluri sărace și acide, zone în pantă etc.) și de factorii umani (prezența plantațiilor vechi de castani, a unui cadru în legătură cu activitatea cultivării castanelor, a unei tradiții în producerea „Châtaigne d’Ardèche”) care caracterizează regiunea de producție a „Châtaigne d’Ardèche”.

Aceasta este formată din 197 de comune, dintre care 188 de comune din Ardèche, 7 comune din Gard și 2 comune din Drôme. Aria geografică se întinde pe următorul teritoriu:

| | Departamentul Ardèche:






  — | totalitatea cantoanelor: Lamastre, Vernoux-en-Vivarais, Saint-Pierreville, Thueyts, Privas, Vals-les-Bains, Aubenas, Valgorge; |
| --- | --- | --- |

Departamentul Ardèche:

—

totalitatea cantoanelor: Lamastre, Vernoux-en-Vivarais, Saint-Pierreville, Thueyts, Privas, Vals-les-Bains, Aubenas, Valgorge;

| — | cantonul Antraigues-sur-Volane: cu excepția comunei Lachamp-Raphaël; |
| --- | --- |

—

cantonul Antraigues-sur-Volane: cu excepția comunei Lachamp-Raphaël;

| — | cantonul Cheylard, cu excepția comunelor (Le) Chambon, Saint-Andéol-de-Fourchades; |
| --- | --- |

—

cantonul Cheylard, cu excepția comunelor (Le) Chambon, Saint-Andéol-de-Fourchades;

| — | cantonul Joyeuse, cu excepția comunelor Beaulieu, Chandolas, Grospierres, Labeaume, Saint-Alban-Auriolles; |
| --- | --- |

—

cantonul Joyeuse, cu excepția comunelor Beaulieu, Chandolas, Grospierres, Labeaume, Saint-Alban-Auriolles;

| — | cantonul Largentière, cu excepția comunelor Chauzon, Uzer, Vinezac; |
| --- | --- |

—

cantonul Largentière, cu excepția comunelor Chauzon, Uzer, Vinezac;

| — | cantonul Saint-Félicien, cu excepția comunei Lafarre; |
| --- | --- |

—

cantonul Saint-Félicien, cu excepția comunei Lafarre;

| — | cantonul (Les) Vans, cu excepția comunelor Banne, Berrias-et-Casteljau, Saint-André-de-Cruzières, Saint-Sauveur-de-Cruzières; |
| --- | --- |

—

cantonul (Les) Vans, cu excepția comunelor Banne, Berrias-et-Casteljau, Saint-André-de-Cruzières, Saint-Sauveur-de-Cruzières;

| — | cantonul (La) Voulte-sur-Rhône, cu excepția comunelor Charmes-sur-Rhône, (La) Voulte-sur-Rhône; |
| --- | --- |

—

cantonul (La) Voulte-sur-Rhône, cu excepția comunelor Charmes-sur-Rhône, (La) Voulte-sur-Rhône;

| — | comunele Burzet, Pereyres, Saint-Pierre-de-Colombier, Rochessauve, Saint-Julien-en-Saint-Alban, Montpezat-sous-Bauzon, (Le) Roux, Saint-Martin-sur-Lavezon, Saint-Pierre-la-Roche, Sceautres, Labatie-d’Andaure, Saint-Agrève, Saint-Jeure-d’Andaure, Borne, Laval-d’Aurelle, Saint-Laurent-les-Bains, Lachapelle-sous-Chanéac, Intres, Saint-Jean-Roure, Saint-Julien-Boutières, Saint-Martin-de-Valamas, Alboussière, Champis, Saint-Romain-de-Lerps, Saint-Sylvestre, Toulaud, Boucieu-le-Roi, Colombier-le-Jeune, Saint-Barthélémy-le-Plain, Saint-Jean-de-Muzols, Aubignas, Berzème, Darbres, Lussas, Mirabel, Saint-Gineis-en-Coiron, Saint-Jean-le-Centenier, Saint-Laurent-sous-Coiron, Saint-Pons. |
| --- | --- |

—

comunele Burzet, Pereyres, Saint-Pierre-de-Colombier, Rochessauve, Saint-Julien-en-Saint-Alban, Montpezat-sous-Bauzon, (Le) Roux, Saint-Martin-sur-Lavezon, Saint-Pierre-la-Roche, Sceautres, Labatie-d’Andaure, Saint-Agrève, Saint-Jeure-d’Andaure, Borne, Laval-d’Aurelle, Saint-Laurent-les-Bains, Lachapelle-sous-Chanéac, Intres, Saint-Jean-Roure, Saint-Julien-Boutières, Saint-Martin-de-Valamas, Alboussière, Champis, Saint-Romain-de-Lerps, Saint-Sylvestre, Toulaud, Boucieu-le-Roi, Colombier-le-Jeune, Saint-Barthélémy-le-Plain, Saint-Jean-de-Muzols, Aubignas, Berzème, Darbres, Lussas, Mirabel, Saint-Gineis-en-Coiron, Saint-Jean-le-Centenier, Saint-Laurent-sous-Coiron, Saint-Pons.

| | Departamentul Gard:






  — | comunele Bordezac, Gagnières, Peyremale, Aujac, Courry, Meyrannes, Saint-Brès. |
| --- | --- | --- |

Departamentul Gard:

—

comunele Bordezac, Gagnières, Peyremale, Aujac, Courry, Meyrannes, Saint-Brès.

| | Departamentul Drôme:






  — | comunele Tain-l’Hermitage și Gervans. |
| --- | --- | --- |

Departamentul Drôme:

—

comunele Tain-l’Hermitage și Gervans.

5.   Legătura cu aria geografică

5.1.   Specificitatea ariei geografice

Factori naturali

Aria geografică se situează pe bordura sud-estică a Masivului Central. Solurile în care sunt implantați castanii sunt în principal de origine plutonică sau metamorfică și au drept caracteristici comune faptul că sunt acide (pH între 4,8 și 5,5), sărace în elemente nutritive și bine drenate. Castanul și-a găsit teritoriul preferat în zonele abrupte, pe pantele în care beneficiază de un grad maxim de însorire și unde culturile intensive sau mai pretențioase nu erau posibile. În plus, teritoriul pădurii de castani din departamentul Ardèche se caracterizează printr-o altitudine cuprinsă între 300 și 900 de metri și o pluviometrie medie cuprinsă între 700 și 800 mm pe an, cu cel mult două luni secetoase. Climatul este de tip mezotermic, și anume cu veri temperate și lungi și ierni reci.

Factori umani

Castanul a făcut obiectul unei culturi importante în Ardèche încă din Evul Mediu.

Începând din secolul al XVII-lea, în paralel cu o extindere importantă a castanului în Ardèche, producătorii din acest departament au realizat o selecție empirică a soiurilor locale vechi de Castanea sativa Miller adaptate contextului pedoclimatic local, altoind plantele cele mai interesante. Prin urmare, producția de castane din Ardèche s-a organizat foarte devreme plecând de la soiurile cel mai bine adaptate acestui teritoriu și care, din acest motiv, exprimă calități gustative comune superioare și specifice. În plus, producția provenită din soiurile respective a rămas localizată în Ardèche.

„Châtaigne d’Ardèche” este cultivată în livezi de tip tradițional și extensiv, pe sectoare în pantă, deseori amenajate în terase, cu o densitate limitată la 100 de castani pe hectar. Arborii sunt altoiți pe un portaltoi de tip Castanea. În afara unei îngrijiri a plantațiilor de castani care respectă multifuncționalitatea acestora, peisajele tradiționale și practicile locale (înierbare sau cultura afinilor autorizați), s-a ales să se privilegieze soluțiile naturale de îngrijire a culturii: fertilizarea și aporturile chimice sunt interzise, iar tratamentele pe parcursul dezvoltării culturii sunt în prezent aproape inexistente. Randamentul anual pe castan nu depășește 100 kg de castane proaspete, iar randamentul anual al plantațiilor de castani nu depășește, în medie, 5 tone de castane proaspete pe hectar pe exploatație.

Castanele sunt recoltate la maturitate completă, după căderea fructelor. Utilizarea echipamentelor de vibrare sau a produselor chimice care grăbesc căderea fructelor este interzisă. Fructele trebuie să fie recoltate rapid după cădere, pentru a fi livrate sănătoase către centrele de fructe. Înainte de prelucrarea sau introducerea acestora în camera frigorifică, fructele sunt stocate în ambalaje aerate plasate într-un loc uscat, aerisit și la adăpost de lumină.

S-au căutat de mult tehnici de conservare pentru a prelungi durata de viață a acestui fruct proaspăt, fragil. Printre acestea, uscarea cu aer cald este, fără îndoială, cea mai veche. În secolul al XVII-lea, uscarea castanelor se putea face pe niște grilaje instalate în sobe, în cuptoare adaptate sau în „clede”, construcții din pietre uscate, cu etaj. În prezent, durata uscării este de minimum 7 zile. Castanele sunt uscate moderat și progresiv prin difuzarea de aer cald la o temperatură cel mult egală cu 50 °C pentru a evita deshidratările bruște care denaturează fructele, până la obținerea unui conținut de apă de maximum 10 %, care asigură o bună conservare. Uscarea intervine cel mai târziu la data de 31 ianuarie, după recoltare. Odată uscate, castanele sunt decojite cu ajutorul unor mașini de decojit, apoi sunt triate pentru a se elimina fructele care prezintă defecte (cel mult 5 % din fructele care prezintă atacuri ale unor ciuperci sau insecte). Fructele pot fi comercializate sub formă de castane uscate sau pot fi măcinate până la obținerea unei făini care să aibă finețea necesară.

5.2.   Specificitatea produsului

Denumirea „Châtaigne d’Ardèche” provine exclusiv de la soiurile locale vechi de „Castanea sativa Miller” selecționate și produse în leagănul lor de origine.

Soiurilor locale vechi provenite din această populație li s-au atribuit diferite denumiri, în funcție de locul de proveniență, dar toate aceste soiuri prezintă caracteristici specifice comune.

„Châtaigne d’Ardèche” se distinge de celelalte castane prezente în mod curent pe piață prin următoarele caracteristici:

| — | fructe de talie mică până la medie. Fructele recoltate se împart, în general, între calibre mici și medii:






  — | 30 % din fructe au calibre medii (între 65 și 85 de fructe/kg); |
| --- | --- | --- |

—

fructe de talie mică până la medie. Fructele recoltate se împart, în general, între calibre mici și medii:

—

30 % din fructe au calibre medii (între 65 și 85 de fructe/kg);

| — | 50 % din fructe au calibre mici (între 86 și 100 de fructe/kg); |
| --- | --- |

—

50 % din fructe au calibre mici (între 86 și 100 de fructe/kg);

| — | 20 % din fructe au calibre foarte mici (între peste 100 de fructe/kg și până la 200 de fructe/kg); |
| --- | --- |

—

20 % din fructe au calibre foarte mici (între peste 100 de fructe/kg și până la 200 de fructe/kg);

| — | o cicatrice placentară mică, de formă dreptunghiulară, care nu ajunge pe fețele laterale; |
| --- | --- |

—

o cicatrice placentară mică, de formă dreptunghiulară, care nu ajunge pe fețele laterale;

| — | o bogăție aromatică și, în cazul formei de prezentare proaspete, o textură fondantă după preparare. Analizele organoleptice realizate pe fruct, după preparare, demonstrează următoarele caracteristici senzoriale specifice ale acestuia:






  — | o textură relativ fermă care evoluează treptat către o senzație de fondant și de onctuos foarte pronunțată; |
| --- | --- | --- |

—

o bogăție aromatică și, în cazul formei de prezentare proaspete, o textură fondantă după preparare. Analizele organoleptice realizate pe fruct, după preparare, demonstrează următoarele caracteristici senzoriale specifice ale acestuia:

—

o textură relativ fermă care evoluează treptat către o senzație de fondant și de onctuos foarte pronunțată;

| — | un gust amar puțin marcat; |
| --- | --- |

—

un gust amar puțin marcat;

| — | arome tipice: note discrete de brioșă, de pâinici cu lapte, de dovleac, de cartof dulce și de miere; |
| --- | --- |

—

arome tipice: note discrete de brioșă, de pâinici cu lapte, de dovleac, de cartof dulce și de miere;

| — | un gust dulce pronunțat: analizele compoziției glucidice a „Châtaignes d’Ardèche” arată că acestea prezintă un conținut în monozaharide și dizaharide în general mai mare de 14 % (în raport cu materia uscată), care este superior valorilor observate în mod obișnuit și explică gustul dulce resimțit la degustare. |
| --- | --- |

—

un gust dulce pronunțat: analizele compoziției glucidice a „Châtaignes d’Ardèche” arată că acestea prezintă un conținut în monozaharide și dizaharide în general mai mare de 14 % (în raport cu materia uscată), care este superior valorilor observate în mod obișnuit și explică gustul dulce resimțit la degustare.

În formele sale uscate (castane uscate și făină), „Châtaigne d’Ardèche” se caracterizează în special prin:

| — | în plus față de caracteristicile aromatice menționate mai sus, arome de fructe uscate de tip migdală sau alună și de prăjitură; |
| --- | --- |

—

în plus față de caracteristicile aromatice menționate mai sus, arome de fructe uscate de tip migdală sau alună și de prăjitură;

| — | o percepere a gustului dulce și amar mai pronunțată decât la fructul proaspăt; |
| --- | --- |

—

o percepere a gustului dulce și amar mai pronunțată decât la fructul proaspăt;

| — | o culoare deschisă, de la alb-gălbui până la galben-pal; |
| --- | --- |

—

o culoare deschisă, de la alb-gălbui până la galben-pal;

| — | un conținut de umiditate scăzut, de maximum 10 %; |
| --- | --- |

—

un conținut de umiditate scăzut, de maximum 10 %;

| — | o textură fină la atingere în cazul făinii. |
| --- | --- |

—

o textură fină la atingere în cazul făinii.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului

Remarcabila adaptare a solului din departamentul Ardèche la cultura castanelor se traduce printr-o implantare foarte precoce a castanului, mai întâi în forma sălbatică (încă din era terțiară), apoi în forma cultivată (surse scrise îl atestă încă din Evul Mediu). Aceasta se poate recunoaște și în prezent în peisajele din Ardèche, cu pante marcate de parapeți și terase, cadru pentru plantațiile de castani tradiționale.

Caracteristicile specifice ale „Châtaigne d’Ardèche” se datorează:

| — | solurilor ușoare, drenate și acide care permit o bună implantare și o bună dezvoltare a soiurilor selecționate de castani; |
| --- | --- |

—

solurilor ușoare, drenate și acide care permit o bună implantare și o bună dezvoltare a soiurilor selecționate de castani;

| — | climei, care, printr-un grad de însorire important și ploi la începutul toamnei, este propice dezvoltării fructelor; |
| --- | --- |

—

climei, care, printr-un grad de însorire important și ploi la începutul toamnei, este propice dezvoltării fructelor;

| — | adaptării soiurilor locale vechi de Castanea sativa Miller la condițiile naturale locale și la tehnicile de producție tradiționale, ceea ce conferă castanelor bogăția aromatică și textura fondantă; |
| --- | --- |

—

adaptării soiurilor locale vechi de Castanea sativa Miller la condițiile naturale locale și la tehnicile de producție tradiționale, ceea ce conferă castanelor bogăția aromatică și textura fondantă;

| — | situării castanilor pe sectoarele de pantă, care permit o însorire optimă, contribuind la o stocare importantă a zahărului în fructe; |
| --- | --- |

—

situării castanilor pe sectoarele de pantă, care permit o însorire optimă, contribuind la o stocare importantă a zahărului în fructe;

| — | densității scăzute de livezi și culturii puțin intensive, care favorizează obținerea unor fructe ce își exprimă întregul potențial aromatic; |
| --- | --- |

—

densității scăzute de livezi și culturii puțin intensive, care favorizează obținerea unor fructe ce își exprimă întregul potențial aromatic;

| — | obiceiurilor locale practicate de la recoltare până la produsul final, care conservă potențial:






  — | recoltarea fructelor la maturitate completă, ceea ce permite fructelor să își păstreze bogăția aromatică și dulceața caracteristice; |
| --- | --- | --- |

—

obiceiurilor locale practicate de la recoltare până la produsul final, care conservă potențial:

—

recoltarea fructelor la maturitate completă, ceea ce permite fructelor să își păstreze bogăția aromatică și dulceața caracteristice;

| — | trierea castanelor adaptată soiurilor locale și condițiile propice de păstrare și de prelucrare, care permit conservarea caracteristicilor până la produsul final; |
| --- | --- |

—

trierea castanelor adaptată soiurilor locale și condițiile propice de păstrare și de prelucrare, care permit conservarea caracteristicilor până la produsul final;

| — | trierea castanelor uscate înainte de măcinare, ceea ce contribuie la obținerea culorii deschise caracteristice a făinii; |
| --- | --- |

—

trierea castanelor uscate înainte de măcinare, ceea ce contribuie la obținerea culorii deschise caracteristice a făinii;

| — | uscarea progresivă și moderată, care favorizează exprimarea calităților organoleptice ale „Châtaigne d’Ardèche” fără a căpăta un gust de biscuite și permite obținerea unei culori deschise a castanelor uscate și a făinii; |
| --- | --- |

—

uscarea progresivă și moderată, care favorizează exprimarea calităților organoleptice ale „Châtaigne d’Ardèche” fără a căpăta un gust de biscuite și permite obținerea unei culori deschise a castanelor uscate și a făinii;

| — | grija cu care se efectuează măcinarea, astfel încât să se obțină finețea necesară; |
| --- | --- |

—

grija cu care se efectuează măcinarea, astfel încât să se obțină finețea necesară;

| — | și, în sfârșit, conținutul scăzut în umiditate al castanelor uscate și al făinii, care contribuie la consolidarea gustului dulce al acestora și a aromelor dezvoltate. |
| --- | --- |

—

și, în sfârșit, conținutul scăzut în umiditate al castanelor uscate și al făinii, care contribuie la consolidarea gustului dulce al acestora și a aromelor dezvoltate.

Aceste specificități au permis „Châtaigne d’Ardèche”, atât în forma proaspătă, cât și în cea uscată sau de făină, să treacă de la statutul de aliment esențial pentru populația locală până în secolul al XIX-lea la un statut de componentă obligatorie a gastronomiei locale în zilele noastre.

Mai multe întreprinderi locale centenare și renumite au dezvoltat, încă de la sfârșitul secolului al XIX-lea, produse recunoscute, cum ar fi castanele glasate și crema de castane, utilizând castane de Ardèche ca ingredient principal.

„Châtaigne d’Ardèche” apare în meniurile marilor bucătari. Inventarul patrimoniului culinar al Franței realizat de Consiliul Național al Artelor Culinare menționează castana de Ardèche, în diferitele sale utilizări, ca un produs emblematic.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 (3)]

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCChataigneDArdeche2013.pdf

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

(2)  Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

(3)  A se vedea nota de subsol nr. 2.

---

| 14.8.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 235/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 235/19

---

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

2013/C 235/07

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare
   (2)

„PANE TOSCANO”

NR. CE: IT-PDO-0005-01016-18.07.2012

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Denumire

„Pane Toscano”

2.   Statul membru sau țara terță

Italia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tip de produs

| Clasa 2.4. | Produse de panificație, produse de patiserie, produse de cofetărie, biscuiți |
| --- | --- |

Clasa 2.4.

Produse de panificație, produse de patiserie, produse de cofetărie, biscuiți

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Denumirea de origine protejată „Pane Toscano” desemnează pâinea obținută cu ajutorul unui sistem tipic de prelucrare aplicat în Toscana, care prevede utilizarea exclusivă a maielei primare (sau a aluatului acid), a apei și a făinii de grâu comun de tip „0”, care conține germeni de grâu, produsă din soiuri cultivate în aria de producție delimitată la punctul 4.

La momentul comercializării, „Pane Toscano” DOP trebuie să prezinte următoarele caracteristici:

| — | formă și greutate: pâine cu greutate cuprinsă între 0,45 și 0,55 kg, cu formă rombică, denumită local „filoncino”; pâine cu greutate cuprinsă între 0,90 și 1,10 kg sau între 1,80 și 2,20 kg, cu formă dreptunghiulară cu colțuri rotunjite, denumită local „filone”; |
| --- | --- |

—

formă și greutate: pâine cu greutate cuprinsă între 0,45 și 0,55 kg, cu formă rombică, denumită local „filoncino”; pâine cu greutate cuprinsă între 0,90 și 1,10 kg sau între 1,80 și 2,20 kg, cu formă dreptunghiulară cu colțuri rotunjite, denumită local „filone”;

| — | grosimea pâinii: cuprinsă între 5 și 10 cm; |
| --- | --- |

—

grosimea pâinii: cuprinsă între 5 și 10 cm;

| — | coajă: friabilă și crocantă, de culoare aluniu-închis, opacă; |
| --- | --- |

—

coajă: friabilă și crocantă, de culoare aluniu-închis, opacă;

| — | miez: de culoare albă sau alb-fildeș, caracterizată de orificii neregulate; |
| --- | --- |

—

miez: de culoare albă sau alb-fildeș, caracterizată de orificii neregulate;

| — | aromă: de alună prăjită; |
| --- | --- |

—

aromă: de alună prăjită;

| — | gust: insipid, mai exact, nesărat și ușor acrișor; |
| --- | --- |

—

gust: insipid, mai exact, nesărat și ușor acrișor;

| — | umiditate: cel mult 30 % din greutate. |
| --- | --- |

—

umiditate: cel mult 30 % din greutate.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

Făină de grâu comun de tip „0”, care conține germeni de grâu, cu următoarele caracteristici comerciale și tehnologice:

| Parametru | Valoare |
| --- | --- |
| W (Chopin) | Cuprins între 160 și 230 |
| P/L (indice) | Cuprins între 0,35 și 0,65 |
| Absorbție H2O | Peste 54 % |
| C:D (rezistența la Brabender) | Peste 6’ |
| Indice de cădere | Peste 260 |

Parametru

Valoare

W (Chopin)

Cuprins între 160 și 230

P/L (indice)

Cuprins între 0,35 și 0,65

Absorbție H2O

Peste 54 %

C:D (rezistența la Brabender)

Peste 6’

Indice de cădere

Peste 260

Făinurile pot avea o valoare W (Chopin) mai mare decât cea indicată în tabel doar în cazul preparării maielei.

Apă.

Drojdie naturală sau primară care constă într-o porție de aluat provenită de la o prelucrare precedentă care, conservată într-un mediu adecvat, trece printr-un proces treptat de fermentare și acidificare. Această porție de aluat acid, așa-numita „maia primară” sau „maia”, împrospătată în mod corespunzător și încorporată într-un nou aluat, declanșează dospirea acestuia.

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Operațiunile de cultivare, recoltare și depozitare a grâului, iar apoi operațiunile de prelucrare a cariopselor și obținerea făinurilor care includ germeni de grâu.

Obținerea drojdiei naturale sau a maielei, ca atare sau liofilizate, și păstrarea tulpinilor utile pentru reînnoirea maielei primare; prepararea maielei consistente („biga”), dospirea și, în sfârșit, coacerea.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

Pâinea „Pane Toscano” DOP se comercializează în ambalaje pentru alimente, întreagă sau feliată. Operațiunea de feliere și cea de ambalare a pâinilor întregi sau tăiate felii trebuie să se desfășoare doar la locul producției. Aceste operațiuni trebuie desfășurate imediat după răcirea pâinii, pentru a se păstra aroma pâinii „Pan Toscano” DOP și pentru a se evita o variație excesivă a umidității produsului întreg și a suprafeței feliilor ce ar altera caracteristicile organoleptice ale pâinii. Produsul poate fi feliat și ambalat eventual și prin recurgerea la forme de ambalare în atmosferă modificată.

Ca alternativă, este permisă vânzarea produsului neambalat, cu condiția să fie identificabil datorită aplicării directe pe pâine, înaintea coacerii, a unui marcaj dintr-un material adecvat pentru alimente, pe care să figureze logoul denumirii și celelalte informații obligatorii.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea

Pe ambalaje trebuie să figureze următoarele informații:

| — | logoul denumirii „Pane Toscano”; |
| --- | --- |

—

logoul denumirii „Pane Toscano”;

| — | simbolul grafic al UE pentru „D.O.P.”, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1898/2006, care trebuie să figureze în același câmp vizual cu denumirea „Pane Toscano”; |
| --- | --- |

—

simbolul grafic al UE pentru „D.O.P.”, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1898/2006, care trebuie să figureze în același câmp vizual cu denumirea „Pane Toscano”;

| — | numele sau denumirea comercială și adresa sau sediul brutarului individual și/sau asociat; |
| --- | --- |

—

numele sau denumirea comercială și adresa sau sediul brutarului individual și/sau asociat;

| — | este interzisă adăugarea oricărui alt calificativ diferit de cele prevăzute de prezentul document unic, inclusiv a adjectivelor: tip, gust, utilizare, ales și a altor adjective similare. |
| --- | --- |

—

este interzisă adăugarea oricărui alt calificativ diferit de cele prevăzute de prezentul document unic, inclusiv a adjectivelor: tip, gust, utilizare, ales și a altor adjective similare.

Totuși, se permite:

| — | utilizarea unor referiri la societăți, nume, denumiri comerciale, mărci private sau consorții, cu condiția ca acestea să nu aibă un sens laudativ și să nu inducă în eroare consumatorul. Aceste indicații pot figura pe etichetă cu condiția ca dimensiunile lor, în special în ceea ce privește înălțimea, să nu le depășească pe cele ale denumirii „Pane Toscano”; |
| --- | --- |

—

utilizarea unor referiri la societăți, nume, denumiri comerciale, mărci private sau consorții, cu condiția ca acestea să nu aibă un sens laudativ și să nu inducă în eroare consumatorul. Aceste indicații pot figura pe etichetă cu condiția ca dimensiunile lor, în special în ceea ce privește înălțimea, să nu le depășească pe cele ale denumirii „Pane Toscano”;

| — | eventuala furnizare către consumator a unor informații cu caracter de garanție privind utilizarea și caracteristicile organoleptice ale produsului „Pane Toscano” DOP, precum și a unor indicații istorice și culturale. |
| --- | --- |

—

eventuala furnizare către consumator a unor informații cu caracter de garanție privind utilizarea și caracteristicile organoleptice ale produsului „Pane Toscano” DOP, precum și a unor indicații istorice și culturale.

Logoul „Pane Toscano” DOP este format dintr-o imagine care schițează perimetrul regiunii Toscana.

Image

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria în care se obțin grâul, făinurile și drojdia, în care se produce și se ambalează „Pane Toscano” DOP cuprinde întregul teritoriu administrativ al regiunii Toscana.

5.   Legătura cu aria geografică

5.1.   Specificitatea ariei geografice

Teritoriul pe care se produce „Pane Toscano” DOP prezintă un relief cu altitudine descrescătoare dinspre interior înspre coastă și dinspre nord înspre sud, zona fiind străjuită la est de lanțul munților Apenini, care formează o barieră în calea perturbărilor provenite dinspre est și în special dinspre nord-est, dar întru totul expusă vânturilor și precipitațiilor care vin dinspre vest. Din punct de vedere climatic, aria de producție este caracterizată de temperaturi și precipitații care o diferențiază de toate teritoriile cu care se învecinează, aceste condiții fiind analizate la nivel regional în perioada de referință pentru cultivarea grâului, din noiembrie și până în iulie. Mai exact, setul de date climatice (temperaturile minime, medii și maxime, precipitațiile cumulate și radiațiile cumulate) referitor la perioada 1981-2010 a evidențiat faptul că temperaturile minime sunt cele care definesc cel mai bine parametrii (W și P/L) tipici ai făinurilor utilizate și că, în pofida variațiilor din interiorul regiunii, această zonă se deosebește în mod clar de celelalte. În cadrul acestui teritoriu, grâul comun se cultivă în marile câmpii (văile fluviilor Arno și Tibru), dar mai ales pe vastele arii deluroase sau pe platourile înalte ale munților Apenini. Aceste medii au permis diferențierea ecotipurilor locale de grâu, a plantelor originare din care au evoluat multe dintre soiurile cultivate în prezent tocmai pentru a produce făina potrivită pentru producția de „Pane Toscano” DOP. Aceleași varietăți, cultivate în alte zone, chiar și limitrofe Toscanei, nu prezintă aceiași parametri comerciali și tehnologici necesari pentru producția de „Pane Toscano” DOP, confirmând specificitatea și influența condițiilor climatice, la fel de importante ca patrimoniul genetic. Caracteristicile reologice ale făinurilor, determinate de climă, se dovedesc a fi cele prielnice dospitului cu ajutorul maielei primare (al aluatului acid), care este produsă și menținută activă, de la un lot de panificație la următorul, grație cunoașterii aprofundate a procesului de prelucrare, tipice pentru operatorii din zonă, care reușesc, pe parcursul procesului de producție, să stabilească doza potrivită și timpii de prelucrare adecvați pentru a obține mereu o producție de calitate.

5.2.   Specificitatea produsului

Grație dospirii corecte, produsul „Pane Toscano” DOP se păstrează foarte bine, intervalul de timp până la mucegăire fiind mult mai lung decât în cazul altor pâini răspândite pe piață în prezent. Această pâine se distinge prin calitățile organoleptice, prin aroma de alună prăjită, prin gustul „neutru”, adică fără sare și ușor acrișor, al miezului, prin coaja crocantă și prin miezul cu orificii neregulate, de culoare albă sau alb-fildeș. „Pane Toscano” DOP se mai deosebește și prin valoarea nutrițională crescută, datorată atât tradiționalei lipse a sării din lista ingredientelor, cât și faptului că produsul este foarte ușor de digerat, fiind obținut dintr-un amestec de făinuri cu conținut redus de gluten, cu aportul nutritiv al propriilor germeni de grâu (spre deosebire de obiceiul deja generalizat de a se adăuga germeni de grâu în timpul prelucrării).

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Legătura dintre aria geografică și calitatea și caracteristicile produsului „Pane Toscano” DOP se datorează îndelungatului proces de prelucrare, ce permite maielei să extragă din făină (cu germeni de grâu și fără sare) acele componente care, în timpul coacerii, generează gustul, aspectul și capacitatea de păstrare tipice pentru acest produs.

Caracteristicile menționate derivă din străvechea și tipica metodă de panificație utilizată pe teritoriul Toscanei ce prevede atât absența sării de pe lista ingredientelor aluatului, cât și, în ceea ce privește procesele de dospire, utilizarea drojdiei naturale cu aluat acid și folosirea făinii de grâu comun de tip „0” cu germeni de grâu, obținută cu preponderență din grâu provenit din soiurile selecționate și cultivate în Toscana de la începutul secolului al XX-lea.

Absența sării în „Pane Toscano” DOP pare a se datora unei dispute din secolul al XII-lea, tipice pentru Toscana, între orașele Florența și Pisa, rivale pe atunci.

Maiaua primară din aluat acid trebuie să interacționeze cu făinuri care au caracteristicile calitative prezentate de făinurile indicate la punctul 3.3 și produse în aria delimitată la punctul 4, și anume duritatea redusă, o valoare W scăzută și o valoare P/L medie. Aceste caracteristici, determinate în mod statistic în cazul soiurilor cultivate în aria de producție a pâinii „Pane Toscano” DOP, dar nu și în zonele limitrofe, sunt confirmate de caracteristicile climatice importante ale mediului, care reușesc să influențeze modul în care se materializează acest genotip grație temperaturilor, mai ales a celor minime.

În cea mai mare parte, soiurile de grâu comun cultivate în prezent pentru producția de „Pane Toscano” derivă din arhetipurile selecționate tocmai în câmpiile din Valdichiana deja la începutul secolului al XX-lea, fiind deci perfect adaptate la mediul ariei de producție a pâinii „Pane Toscano” DOP.

Un alt factor este faptul că s-a păstrat obiceiul de a se produce făinuri fără a le priva de germenii de grâu, ceea ce conferă o valoare nutrițională sporită pâinii obținute.

Prezența germenilor de grâu, care par a lipsi acum din făinurile din care se fac pâinile obișnuite, influențează pozitiv nu doar caracteristicile nutriționale ale produsului „Pane Toscano” DOP, ci și procesele de dospire, datorită conținutului bogat de enzime, care intervin în procesele de degradare a zaharurilor complexe. Un alt factor ce caracterizează acest produs este utilizarea cu pricepere a maielei primare sau a aluatului acid, care se obține prin simpla amestecare de către brutari a apei și a aceleiași făini care este folosită și pentru „Pane Toscano” DOP și care permite desfășurarea procesului de fermentație acido-lactică, rezultatul fiind formarea unor compuși care, în timpul coacerii, îi dau pâinii aroma și gustul tipice. În sfârșit, pe lângă faptul că influențează procesele de fermentare, lipsa sării caracterizează în mod decisiv gustul acestui produs alimentar tipic din Toscana.

În acest context, în care interacționează diverse elemente, este crucială activitatea operatorilor care, grație cunoașterii aprofundate a parametrilor calitativi spre care trebuie să tindă fiecare, de la prepararea aluatului acid la controlarea atentă a etapelor de dospire și de coacere, permite obținerea unui produs cu valoare nutrițională ridicată și cu trăsături cât se poate de tipice.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 (3)]

Textul consolidat al caietului de sarcini este disponibil la adresa:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

sau

accesând direct pagina principală a site-ului internet al Ministerului Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere (http://www.politicheagricole.it), făcând clic pe „Qualità e sicurezza” (în partea superioară dreaptă a ecranului) și apoi pe „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

(2)  Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

(3)  A se vedea nota de subsol nr. 2.

---