# Službeni list C 237/2013

| | ISSN 1977-1088
  doi:10.3000/19771088.C_2013.237.hrv |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 237 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | 5615. kolovoza 2013. |

ISSN 1977-1088

doi:10.3000/19771088.C_2013.237.hrv

Službeni list

Europske unije

C 237

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

5615. kolovoza 2013.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2013/C 237/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet COMP/M.6843 – Siemens/Invensys Rail) (
  1
  ) | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2013/C 237/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet COMP/M.6843 – Siemens/Invensys Rail) (
  1
  )

1

1

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2013/C 237/02 | Tečajna lista eura | 2 |
| | OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorno tijelo EFTA-e |
| 2013/C 237/03 | Državna pomoć – Odluka o zatvaranju postojećeg predmeta pomoći nastala prihvaćanjem prikladnih mjera od strane države EFTA-e | 3 |
| 2013/C 237/04 | Poziv na dostavu komentara sukladno članku 1. stavku 2. iz dijela I. Protokola 3 uz Sporazum između država EFTA-e o osnivanju nadzornog tijela i sudišta o pitanjima državne pomoći u vezi regionalne pomoći za Investment Incentives Scheme na Islandu i šest sporazuma o ulaganjima | 4 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2013/C 237/02

Tečajna lista eura

2

OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorno tijelo EFTA-e

2013/C 237/03

Državna pomoć – Odluka o zatvaranju postojećeg predmeta pomoći nastala prihvaćanjem prikladnih mjera od strane države EFTA-e

3

2013/C 237/04

Poziv na dostavu komentara sukladno članku 1. stavku 2. iz dijela I. Protokola 3 uz Sporazum između država EFTA-e o osnivanju nadzornog tijela i sudišta o pitanjima državne pomoći u vezi regionalne pomoći za Investment Incentives Scheme na Islandu i šest sporazuma o ulaganjima

4

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2013/C 237/05 | Komunikacija Komisije koja se objavljuje na temelju članka 27. stavka 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1/2003 u Predmetima AT.39678 Deutsche Bahn I., AT.39731 Deutsche Bahn II. i AT.39915 Deutsche Bahn III | 5 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2013/C 237/06 | Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 8 |
| 2013/C 237/07 | Objava zahtjeva za izmjenom u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 13 |
| 2013/C 237/08 | Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 17 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2013/C 237/05

Komunikacija Komisije koja se objavljuje na temelju članka 27. stavka 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1/2003 u Predmetima AT.39678 Deutsche Bahn I., AT.39731 Deutsche Bahn II. i AT.39915 Deutsche Bahn III

5

DRUGI AKTI

Europska komisija

2013/C 237/06

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

8

2013/C 237/07

Objava zahtjeva za izmjenom u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

13

2013/C 237/08

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 15.8.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 237/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 237/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet COMP/M.6843 – Siemens/Invensys Rail)

(Tekst značajan za EGP)

2013/C 237/01

Dana 18. travnja 2013. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004. Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na web-mjestu Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru. |
| --- | --- |

—

na web-mjestu Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru.

| — | u elektroničkom obliku na web-mjestu EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod brojem dokumenta 32013M6843. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na web-mjestu EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod brojem dokumenta 32013M6843. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 15.8.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 237/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 237/2

---

Tečajna lista eura (1)

14. kolovoza 2013.

2013/C 237/02

1 euro =

| | valuta | tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,3243 |
| JPY | japanski jen | 130,17 |
| DKK | danska kruna | 7,4583 |
| GBP | funta sterlinga | 0,85440 |
| SEK | švedska kruna | 8,6393 |
| CHF | švicarski franak | 1,2415 |
| ISK | islandska kruna | |
| NOK | norveška kruna | 7,8130 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,822 |
| HUF | mađarska forinta | 298,62 |
| LTL | litavski litas | 3,4528 |
| LVL | letonski lats | 0,7025 |
| PLN | poljski zloti | 4,2037 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,4315 |
| TRY | turska lira | 2,5664 |
| AUD | australski dolar | 1,4524 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3689 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,2705 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6501 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6835 |
| KRW | južnokorejski von | 1 482,39 |
| ZAR | južnoafrički rand | 13,2129 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 8,1041 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5415 |
| IDR | indonezijska rupija | 13 667,59 |
| MYR | malezijski ringit | 4,3351 |
| PHP | filipinski pezo | 57,975 |
| RUB | ruski rubalj | 43,8995 |
| THB | tajlandski baht | 41,504 |
| BRL | brazilski real | 3,0586 |
| MXN | meksički pezo | 16,8756 |
| INR | indijska rupija | 81,3700 |

valuta

tečaj

USD

američki dolar

1,3243

JPY

japanski jen

130,17

DKK

danska kruna

7,4583

GBP

funta sterlinga

0,85440

SEK

švedska kruna

8,6393

CHF

švicarski franak

1,2415

ISK

islandska kruna

NOK

norveška kruna

7,8130

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,822

HUF

mađarska forinta

298,62

LTL

litavski litas

3,4528

LVL

letonski lats

0,7025

PLN

poljski zloti

4,2037

RON

rumunjski novi leu

4,4315

TRY

turska lira

2,5664

AUD

australski dolar

1,4524

CAD

kanadski dolar

1,3689

HKD

hongkonški dolar

10,2705

NZD

novozelandski dolar

1,6501

SGD

singapurski dolar

1,6835

KRW

južnokorejski von

1 482,39

ZAR

južnoafrički rand

13,2129

CNY

kineski renminbi-juan

8,1041

HRK

hrvatska kuna

7,5415

IDR

indonezijska rupija

13 667,59

MYR

malezijski ringit

4,3351

PHP

filipinski pezo

57,975

RUB

ruski rubalj

43,8995

THB

tajlandski baht

41,504

BRL

brazilski real

3,0586

MXN

meksički pezo

16,8756

INR

indijska rupija

81,3700

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorno tijelo EFTA-e

| 15.8.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 237/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 237/3

---

Državna pomoć – Odluka o zatvaranju postojećeg predmeta pomoći nastala prihvaćanjem prikladnih mjera od strane države EFTA-e

2013/C 237/03

Ovaj će dokument biti objavljen u posebnom izdanju Službenog lista Europske unije na hrvatskom jeziku ako zadovolji potrebne uvjete.

---

| 15.8.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 237/4 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 237/4

---

Poziv na dostavu komentara sukladno članku 1. stavku 2. iz dijela I. Protokola 3 uz Sporazum između država EFTA-e o osnivanju nadzornog tijela i sudišta o pitanjima državne pomoći u vezi regionalne pomoći za Investment Incentives Scheme na Islandu i šest sporazuma o ulaganjima

2013/C 237/04

Ovaj će dokument biti objavljen u posebnom izdanju Službenog lista Europske unije na hrvatskom jeziku ako zadovolji potrebne uvjete.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 15.8.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 237/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 237/5

---

Komunikacija Komisije koja se objavljuje na temelju članka 27. stavka 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1/2003 u Predmetima AT.39678 Deutsche Bahn I., AT.39731 Deutsche Bahn II. i AT.39915 Deutsche Bahn III

2013/C 237/05

1.   UVOD

| 1. | U skladu s člankom 9. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1/2003 od 16. prosinca 2002. o provedbi pravila o tržišnom natjecanju koja su propisana člancima 101. i 102. Ugovora (1) Komisija može, u slučaju da namjerava donijeti odluku kojom se zahtijeva prestanak povrede, a dotične stranke ponude preuzimanje obveze kako bi otklonile sumnje iz preliminarne ocjene koju im je dostavila Komisija, donijeti odluku kojom to preuzimanje obveze postaje obvezujuće za poduzetnike. Ta se odluka može donijeti za određeno vremensko razdoblje uz zaključak koji izrijekom sadržava da više nema osnove za djelovanje Komisije. Prije donošenja odluke na temelju članka 9. Uredbe (EZ) br. 1/2003, u skladu s člankom 27. stavkom 4. iste Uredbe, Komisija objavljuje kratak sadržaj predmeta i osnovni sadržaj preuzimanja obveza. Zainteresirane strane mogu dostaviti svoje primjedbe u roku koji odredi Komisija. |
| --- | --- |

1.

U skladu s člankom 9. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1/2003 od 16. prosinca 2002. o provedbi pravila o tržišnom natjecanju koja su propisana člancima 101. i 102. Ugovora (1) Komisija može, u slučaju da namjerava donijeti odluku kojom se zahtijeva prestanak povrede, a dotične stranke ponude preuzimanje obveze kako bi otklonile sumnje iz preliminarne ocjene koju im je dostavila Komisija, donijeti odluku kojom to preuzimanje obveze postaje obvezujuće za poduzetnike. Ta se odluka može donijeti za određeno vremensko razdoblje uz zaključak koji izrijekom sadržava da više nema osnove za djelovanje Komisije. Prije donošenja odluke na temelju članka 9. Uredbe (EZ) br. 1/2003, u skladu s člankom 27. stavkom 4. iste Uredbe, Komisija objavljuje kratak sadržaj predmeta i osnovni sadržaj preuzimanja obveza. Zainteresirane strane mogu dostaviti svoje primjedbe u roku koji odredi Komisija.

2.   SADRŽAJ PREDMETA

| 2. | Komisija je 6. lipnja 2013. donijela preliminarnu ocjenu u smislu članka 9. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1/2003 upućenu trgovačkom društvu Deutsche Bahn AG i njegovim podružnicama DB Energie GmbH (DB Energie), DB Mobility Logistics AG, DB Fernverkehr AG i DB Schenker Rail Deutschland AG (2). |
| --- | --- |

2.

Komisija je 6. lipnja 2013. donijela preliminarnu ocjenu u smislu članka 9. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1/2003 upućenu trgovačkom društvu Deutsche Bahn AG i njegovim podružnicama DB Energie GmbH (DB Energie), DB Mobility Logistics AG, DB Fernverkehr AG i DB Schenker Rail Deutschland AG (2).

| 3. | U svojoj je preliminarnoj ocjeni Komisija izrazila zabrinutost da je Grupa DB zloupotrijebila vladajući položaj na tržištu isporuke vučne struje u Njemačkoj zaračunavanjem cijena vučne struje konkurentima, čime je došlo do smanjenja marži u željezničkom prijevozu putnika na duge udaljenosti i na tržištu željezničkog prijevoza robe, što predstavlja povredu članka 102. UFEU-a. |
| --- | --- |

3.

U svojoj je preliminarnoj ocjeni Komisija izrazila zabrinutost da je Grupa DB zloupotrijebila vladajući položaj na tržištu isporuke vučne struje u Njemačkoj zaračunavanjem cijena vučne struje konkurentima, čime je došlo do smanjenja marži u željezničkom prijevozu putnika na duge udaljenosti i na tržištu željezničkog prijevoza robe, što predstavlja povredu članka 102. UFEU-a.

| 4. | Komisija preliminarno smatra da DB Energie ima vladajući položaj na tržištu opskrbe vučnom strujom željezničkih poduzetnika koji djeluju u Njemačkoj. Željezničkim je poduzetnicima vučna struja nužna za sudjelovanje u natjecanju na njemačkim tržištima željezničkog prijevoza. DB Energie od 2003. prodaje vučnu struju željezničkim poduzetnicima u okviru sveobuhvatne ponude u koju su uključene cijena za potrošenu električnu energiju (cijena električne energije) i cijena za korištenje mreže vučne struje (naknada za pristup mreži). |
| --- | --- |

4.

Komisija preliminarno smatra da DB Energie ima vladajući položaj na tržištu opskrbe vučnom strujom željezničkih poduzetnika koji djeluju u Njemačkoj. Željezničkim je poduzetnicima vučna struja nužna za sudjelovanje u natjecanju na njemačkim tržištima željezničkog prijevoza. DB Energie od 2003. prodaje vučnu struju željezničkim poduzetnicima u okviru sveobuhvatne ponude u koju su uključene cijena za potrošenu električnu energiju (cijena električne energije) i cijena za korištenje mreže vučne struje (naknada za pristup mreži).

| 5. | U svojoj je preliminarnoj ocjeni Komisija zauzela stav da se tim sustavom određivanja cijena, a posebice popustima kojima su željeznički prijevoznici Grupe DB uživali više koristi nego njihovi konkurenti, možda spriječio razvoj tržišnog natjecanja na tržištima željezničkog prijevoza robe i željezničkog prijevoza putnika na duge udaljenosti. U pogledu tih tržišta Komisija izražava zabrinutost da bi sustav određivanja cijena vučne struje koji primjenjuje DB Energie mogao dovesti do razlike između cijene vučne struje koja se zaračunava konkurentima i cijene usluga željezničkog prijevoza koje prijevoznici DB-a naplaćuju korisnicima, što njihovim jednako učinkovitim konkurentima onemogućava profitabilno trgovanje ili umjetno smanjuje njihovu profitnu maržu. Komisija je u istrazi preliminarno zaključila da to stanje dovodi u pitanje tržišno natjecanje na tržištima željezničkog prijevoza putnika na duge udaljenosti i željezničkog prijevoza robe. |
| --- | --- |

5.

U svojoj je preliminarnoj ocjeni Komisija zauzela stav da se tim sustavom određivanja cijena, a posebice popustima kojima su željeznički prijevoznici Grupe DB uživali više koristi nego njihovi konkurenti, možda spriječio razvoj tržišnog natjecanja na tržištima željezničkog prijevoza robe i željezničkog prijevoza putnika na duge udaljenosti. U pogledu tih tržišta Komisija izražava zabrinutost da bi sustav određivanja cijena vučne struje koji primjenjuje DB Energie mogao dovesti do razlike između cijene vučne struje koja se zaračunava konkurentima i cijene usluga željezničkog prijevoza koje prijevoznici DB-a naplaćuju korisnicima, što njihovim jednako učinkovitim konkurentima onemogućava profitabilno trgovanje ili umjetno smanjuje njihovu profitnu maržu. Komisija je u istrazi preliminarno zaključila da to stanje dovodi u pitanje tržišno natjecanje na tržištima željezničkog prijevoza putnika na duge udaljenosti i željezničkog prijevoza robe.

| 6. | U studenome 2010. njemački Savezni sud presudio je da se mreža vučne struje smatrati energetskom mrežom i da se uvjeti pristupa i naknade utvrđuju u skladu s njemačkim zakonodavstvom u energetskom sektoru (Energiewirtschaftsgesetz — EnWG) (3). Stoga DB Energie treba zasebno naplaćivati naknadu za pristup mreži, kako bi se i treći isporučitelji električne energije (tj. oni koji ne pripadaju Grupi DB) mogli natjecati s društvom DB Energie u opskrbi električne energije željezničkim poduzetnicima (4). |
| --- | --- |

6.

U studenome 2010. njemački Savezni sud presudio je da se mreža vučne struje smatrati energetskom mrežom i da se uvjeti pristupa i naknade utvrđuju u skladu s njemačkim zakonodavstvom u energetskom sektoru (Energiewirtschaftsgesetz — EnWG) (3). Stoga DB Energie treba zasebno naplaćivati naknadu za pristup mreži, kako bi se i treći isporučitelji električne energije (tj. oni koji ne pripadaju Grupi DB) mogli natjecati s društvom DB Energie u opskrbi električne energije željezničkim poduzetnicima (4).

3.   OSNOVNI SADRŽAJ PONUĐENOG PREUZIMANJA OBVEZA

| 7. | Grupa DB ne slaže se s preliminarnom ocjenom Komisije da je zloupotrijebila vladajući položaj na tržištu isporuke vučne struje njemačkim željezničkim poduzetnicima. Međutim, ponudila je preuzimanje obveza na temelju članka 9. Uredbe (EZ) br. 1/2003 kojima se obvezuje otkloniti sumnju na narušavanje tržišnog natjecanja iz preliminarne ocjene Komisije. Glavne sastavnice preuzimanja obveza opisane su u nastavku. |
| --- | --- |

7.

Grupa DB ne slaže se s preliminarnom ocjenom Komisije da je zloupotrijebila vladajući položaj na tržištu isporuke vučne struje njemačkim željezničkim poduzetnicima. Međutim, ponudila je preuzimanje obveza na temelju članka 9. Uredbe (EZ) br. 1/2003 kojima se obvezuje otkloniti sumnju na narušavanje tržišnog natjecanja iz preliminarne ocjene Komisije. Glavne sastavnice preuzimanja obveza opisane su u nastavku.

| 8. | DB Energie će najkasnije 3 mjeseca nakon dostave Komisijine odluke kojom to preuzimanje obveza postaje obvezujuće za Grupu DB, a najranije 1. siječnja 2014. uvesti novi sustav određivanja cijena vučne struje sa zasebnim cijenama opskrbe za električnu energiju i zasebnim naknadama za pristup mreži, u skladu s odobrenjem nadležnog njemačkog regulatornog tijela (Bundesnetzagentur). Novi sustav određivanja cijena mora biti osmišljen tako da se njime osigura ulazak trećih isporučitelja električne energije na tržište opskrbe željezničkih poduzetnika električnom energijom (5). |
| --- | --- |

8.

DB Energie će najkasnije 3 mjeseca nakon dostave Komisijine odluke kojom to preuzimanje obveza postaje obvezujuće za Grupu DB, a najranije 1. siječnja 2014. uvesti novi sustav određivanja cijena vučne struje sa zasebnim cijenama opskrbe za električnu energiju i zasebnim naknadama za pristup mreži, u skladu s odobrenjem nadležnog njemačkog regulatornog tijela (Bundesnetzagentur). Novi sustav određivanja cijena mora biti osmišljen tako da se njime osigura ulazak trećih isporučitelja električne energije na tržište opskrbe željezničkih poduzetnika električnom energijom (5).

| 9. | U tom će novom sustavu DB Energie zaračunavati istu cijenu električne energije svim željezničkim poduzetnicima bez popusta na temelju obujma ili trajanja. |
| --- | --- |

9.

U tom će novom sustavu DB Energie zaračunavati istu cijenu električne energije svim željezničkim poduzetnicima bez popusta na temelju obujma ili trajanja.

| 10. | DB Energie vratit će željezničkim poduzetnicima u Njemačkoj koji ne pripadaju Grupi DB jednokratni retroaktivni iznos u visini od 4 % njihova računa za vučnu struju za razdoblje od jedne godine prije stupanja na snagu novog sustava određivanja cijena. |
| --- | --- |

10.

DB Energie vratit će željezničkim poduzetnicima u Njemačkoj koji ne pripadaju Grupi DB jednokratni retroaktivni iznos u visini od 4 % njihova računa za vučnu struju za razdoblje od jedne godine prije stupanja na snagu novog sustava određivanja cijena.

| 11. | Trgovačka društva DV Energie i DB Mobility and Logistics AG svake će godine dostaviti podatke Komisiji koja će procijeniti bi li razine cijene vučne struje i prijevoznih usluga koje zaračunava Grupa DB mogle dovesti do smanjenja marži. Osim toga DB Energie će unaprijed obavijestiti Komisiju o svakoj promjeni u cijeni električne energije. |
| --- | --- |

11.

Trgovačka društva DV Energie i DB Mobility and Logistics AG svake će godine dostaviti podatke Komisiji koja će procijeniti bi li razine cijene vučne struje i prijevoznih usluga koje zaračunava Grupa DB mogle dovesti do smanjenja marži. Osim toga DB Energie će unaprijed obavijestiti Komisiju o svakoj promjeni u cijeni električne energije.

| 12. | Preuzimanje obveza stupit će na snagu najkasnije tri mjeseca nakon dostave odluke Komisije. Na snazi će biti 5 godina (6) nakon dostave odluke Komisije ili dok treći isporučitelji električne energije ne budu isporučivali barem 20 % obujma vučne struje koju kupuju konkurenti Grupe DB. Grupa DB imenovat će povjerenika koji će nadzirati pridržavanje preuzimanja obveza. |
| --- | --- |

12.

Preuzimanje obveza stupit će na snagu najkasnije tri mjeseca nakon dostave odluke Komisije. Na snazi će biti 5 godina (6) nakon dostave odluke Komisije ili dok treći isporučitelji električne energije ne budu isporučivali barem 20 % obujma vučne struje koju kupuju konkurenti Grupe DB. Grupa DB imenovat će povjerenika koji će nadzirati pridržavanje preuzimanja obveza.

| 13. | Preuzimanje obveza objavljuje se na web-mjestu Glavne uprave za tržišno natjecanje: http://ec.europa.eu/competition/index_en.html |
| --- | --- |

13.

Preuzimanje obveza objavljuje se na web-mjestu Glavne uprave za tržišno natjecanje: http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

4.   POZIV NA ISKAZ MIŠLJENJA

| 14. | Na temelju rezultata ispitivanja tržišta Komisija namjerava donijeti odluku u skladu s člankom 9. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1/2003 o proglašenju prethodno navedenog sažetog preuzimanja obveza, objavljenog na web-mjestu Glavne uprave za tržišno natjecanje, obvezujućim. |
| --- | --- |

14.

Na temelju rezultata ispitivanja tržišta Komisija namjerava donijeti odluku u skladu s člankom 9. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1/2003 o proglašenju prethodno navedenog sažetog preuzimanja obveza, objavljenog na web-mjestu Glavne uprave za tržišno natjecanje, obvezujućim.

| 15. | U skladu s člankom 27. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1/2003 Komisija poziva zainteresirane treće osobe na podnošenje očitovanja o predloženom preuzimanju obveza. Očitovanja se moraju dostaviti Komisiji najkasnije jedan mjesec od datuma ove objave. Zainteresirane treće osobe mole se da dostave svoje primjedbe i u inačici koja nije povjerljiva, iz koje sve informacije koje smatraju poslovnom tajnom i ostale povjerljive informacije moraju izbrisati i zamijeniti, ovisno o slučaju, sažetkom koji nije povjerljiv ili riječima „poslovna tajna” ili „povjerljivo”. Na temelju članka 16. Uredbe (EZ) br. 773/2004 svaki zahtjev za povjerljivošću mora se valjano potkrijepiti, posebice navođenjem razloga zašto bi se otkrivanjem određene informacije mogla prouzročiti ozbiljna šteta. |
| --- | --- |

15.

U skladu s člankom 27. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1/2003 Komisija poziva zainteresirane treće osobe na podnošenje očitovanja o predloženom preuzimanju obveza. Očitovanja se moraju dostaviti Komisiji najkasnije jedan mjesec od datuma ove objave. Zainteresirane treće osobe mole se da dostave svoje primjedbe i u inačici koja nije povjerljiva, iz koje sve informacije koje smatraju poslovnom tajnom i ostale povjerljive informacije moraju izbrisati i zamijeniti, ovisno o slučaju, sažetkom koji nije povjerljiv ili riječima „poslovna tajna” ili „povjerljivo”. Na temelju članka 16. Uredbe (EZ) br. 773/2004 svaki zahtjev za povjerljivošću mora se valjano potkrijepiti, posebice navođenjem razloga zašto bi se otkrivanjem određene informacije mogla prouzročiti ozbiljna šteta.

| 16. | Odgovori i primjedbe po mogućnosti trebaju biti argumentirani i u njima trebaju biti utvrđene relevantne činjenice. Komisija Vas poziva da, ako u bilo kojem dijelu predloženih preuzimanja obveza uočite problem, predložite moguće rješenje. |
| --- | --- |

16.

Odgovori i primjedbe po mogućnosti trebaju biti argumentirani i u njima trebaju biti utvrđene relevantne činjenice. Komisija Vas poziva da, ako u bilo kojem dijelu predloženih preuzimanja obveza uočite problem, predložite moguće rješenje.

| 17. | Očitovanja se mogu poslati Komisiji pod referentnim brojem AT.39678/AT.39731/AT.39915 Deutsche Bahn I/II/III, ili e-poštom (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu), telefaksom (+32 22950128) ili poštom na sljedeću adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Antitrust Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

17.

Očitovanja se mogu poslati Komisiji pod referentnim brojem AT.39678/AT.39731/AT.39915 Deutsche Bahn I/II/III, ili e-poštom (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu), telefaksom (+32 22950128) ili poštom na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Antitrust Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 1, 4.1.2003., str. 1. s učinkom od 1. prosinca 2009., članak 81. i članak 82. Ugovora o EZ-u postali su članak 101. odnosno članak 102. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”). Navedena dva skupa odredaba u načelu su identična. Za potrebe ove obavijesti upućivanja na članak 101. i članak 102. UFEU-a treba tumačiti kao upućivanja na članak 81. i članak 82. Ugovora o EZ-u, kada je to primjereno.

(2)  Deutsche Bahn AG i sve njegove podružnice kao cjelina u daljnjem tekstu navode se kao „Grupa DB”.

(3)  Bundesgerichtshof, presuda od 9. studenoga 2010., predmet EnVR 1/10.

(4)  Više informacija o toj promjeni sustava određivanja cijena i uvjetima novog sustava može se naći na web-mjestu trgovačkog društva DB Energie (samo na njemačkom jeziku): http://www.dbenergie.de/dbenergie-de/netzbetreiber/netzbetreiber_bahnstromnetz/2500898/bahnstromnetz_konsultation.html

(5)  Uz uvođenje novog sustava uvodi se i obveza razdvajanja računovodstva i informacija u odnosu na djelatnosti trgovačkog društva DB Energie kao upravitelja mrežom vučne struje i isporučitelja električne energije.

(6)  Preuzimanje obveza trgovačkog društva DB Energie o nedodjeljivanju popusta na temelju trajanja za ponudu opskrbe električnom energijom trajat će samo 3 godine.

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 15.8.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 237/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 237/8

---

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

2013/C 237/06

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti za poljoprivredne i prehrambene proizvode
   (2)

„SZENTESI PAPRIKA”

EZ br.: HU-PGI-0005-0912-30.11.2011

ZOZP ( X ) ZOI ( )

1.   Naziv

„Szentesi paprika”

2.   Država članica ili treća zemlja

Mađarska

3.   OPIS POLJOPRIVREDNOG ILI PREHRAMBENOG PROIZVODA

3.1.   Vrsta proizvoda

| 1.6.: | Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni |
| --- | --- |

1.6.:

Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Szentesi paprika” označuje se plod uzgojen uz pospješivanje rasta od navedenih tipova sorti i sorti Capsicum annuum.

U trenutku stavljanja na tržište proizvodi s oznakom „Szentesi paprika” moraju biti zdravi i neoštećeni, a različiti tipovi sorti moraju imati sljedeća obilježja:

| (a) | Bijela paprika pogodna za nadijevanje (Capsicum annuum L. var. grossum)
  Kada je zrela, bijela „Szentesi paprika” masna je na dodir, koža joj je glatka i skliska; pri prelamanju je hrskava, donji joj je dio zaobljen i naboran, a meso debelo. Površina joj je glatka i sjajna, a boja žućkastobijela (boja bjelokosti). Stožastog je oblika, 60–120 mm duga i 40–70 mm široka, a najčešće se sastoji od tri do četiri režnja. Meso čvrste konzistencije debelo je 4–7 mm, a koža tanka. Miris joj je intenzivan na papriku, a okus sočan i blag.
  Uzgajane sorte: Hó, Cibere, Century, Hurricane, Bronson, Emese, Kurca, Creta, Joker, Karma, Bravia (RZ35862), Kalota, Brendon, Antal, Zalkod,Censor, Celtic, Cinema, Glorietta, Dimentio, E-49.39615, Galga, Claudius, Skytia. |
| --- | --- |

(a)

Bijela paprika pogodna za nadijevanje (Capsicum annuum L. var. grossum)

Kada je zrela, bijela „Szentesi paprika” masna je na dodir, koža joj je glatka i skliska; pri prelamanju je hrskava, donji joj je dio zaobljen i naboran, a meso debelo. Površina joj je glatka i sjajna, a boja žućkastobijela (boja bjelokosti). Stožastog je oblika, 60–120 mm duga i 40–70 mm široka, a najčešće se sastoji od tri do četiri režnja. Meso čvrste konzistencije debelo je 4–7 mm, a koža tanka. Miris joj je intenzivan na papriku, a okus sočan i blag.

Uzgajane sorte: Hó, Cibere, Century, Hurricane, Bronson, Emese, Kurca, Creta, Joker, Karma, Bravia (RZ35862), Kalota, Brendon, Antal, Zalkod,Censor, Celtic, Cinema, Glorietta, Dimentio, E-49.39615, Galga, Claudius, Skytia.

| (b) | Šiljasta ljuta paprika (Capsicum annuum L. var. longum)
  Šiljasta ljuta „Szentesi paprika” ima sjajnu, glatku, blago valovitu površinu i izdužen, šiljast oblik. Bojom varira od svijetle do tamno zelene, duga je 150–250 mm i 20–50 mm široka. Obično ima dva do tri režnja, meso joj je čvrsto i debelo 3–4 mm, a koža tanka. Plod ima intenzivan miris na papriku i ugodnu pikantnu aromu i okus.
  Uzgajane sorte: Daras, Rush, Sarah, Fighter, Kard, Thunder, Kais.
  Uzgajane sorte imaju stupanj pikantnosti 2 500–5 000 na Scovilleovoj ljestvici. |
| --- | --- |

(b)

Šiljasta ljuta paprika (Capsicum annuum L. var. longum)

Šiljasta ljuta „Szentesi paprika” ima sjajnu, glatku, blago valovitu površinu i izdužen, šiljast oblik. Bojom varira od svijetle do tamno zelene, duga je 150–250 mm i 20–50 mm široka. Obično ima dva do tri režnja, meso joj je čvrsto i debelo 3–4 mm, a koža tanka. Plod ima intenzivan miris na papriku i ugodnu pikantnu aromu i okus.

Uzgajane sorte: Daras, Rush, Sarah, Fighter, Kard, Thunder, Kais.

Uzgajane sorte imaju stupanj pikantnosti 2 500–5 000 na Scovilleovoj ljestvici.

| (c) | Paprika Kápia (Capsicum annuum L. var. grossum)
  „Szentesi paprika” iz skupine Kápia stožastog je i lagano spljoštenog oblika. Ima glatku i sjajnu površinu, a kada dozrije za berbu, poprima baršunasto tamnocrvenu boju. Plod je 60–120 mm dug i 40–70 mm širok, a obično se sastoji od dva do tri režnja. Meso čvrste konzistencije debelo je 4–7 mm, a koža srednje debela. Nije pikantna i ima intenzivan, sladak okus i miris po mljevenoj paprici.
  Uzgajane sorte: Kárpia (T 112), Kapirex, Karpex, Mágus. |
| --- | --- |

(c)

Paprika Kápia (Capsicum annuum L. var. grossum)

„Szentesi paprika” iz skupine Kápia stožastog je i lagano spljoštenog oblika. Ima glatku i sjajnu površinu, a kada dozrije za berbu, poprima baršunasto tamnocrvenu boju. Plod je 60–120 mm dug i 40–70 mm širok, a obično se sastoji od dva do tri režnja. Meso čvrste konzistencije debelo je 4–7 mm, a koža srednje debela. Nije pikantna i ima intenzivan, sladak okus i miris po mljevenoj paprici.

Uzgajane sorte: Kárpia (T 112), Kapirex, Karpex, Mágus.

| (d) | Paprika u obliku rajčice (Capsicum annuum L. var. grossum)
  Ovaj tip sorte „Szentesi paprika” ima vrlo karakterističan oblik – okrugao i spljošten, ima glatku i sjajnu površinu, a kada dozrije za berbu poprima tamnocrvenu boju. Promjer joj je 60–120 mm, duga je 40–60 mm, sastoji se od tri do četiri režnja, a meso joj je 5–7 mm debelo. Čvrste je konzistencije s debelom kožom, intenzivnim mirisom na papriku i blagog okusa.
  Uzgajane sorte: Pritavit, Kabala, Bihar.
  Sorte navedenih tipova, koje se mogu uzgajati, svake godine mogu biti drugačije. |
| --- | --- |

(d)

Paprika u obliku rajčice (Capsicum annuum L. var. grossum)

Ovaj tip sorte „Szentesi paprika” ima vrlo karakterističan oblik – okrugao i spljošten, ima glatku i sjajnu površinu, a kada dozrije za berbu poprima tamnocrvenu boju. Promjer joj je 60–120 mm, duga je 40–60 mm, sastoji se od tri do četiri režnja, a meso joj je 5–7 mm debelo. Čvrste je konzistencije s debelom kožom, intenzivnim mirisom na papriku i blagog okusa.

Uzgajane sorte: Pritavit, Kabala, Bihar.

Sorte navedenih tipova, koje se mogu uzgajati, svake godine mogu biti drugačije.

3.3.   Sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

—

3.5.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Sljedeći postupci u procesu proizvodnje paprike „Szentesi paprika” moraju se provesti na zemljopisnom području navedenom pod točkom 4.:

| — | proizvodnja i uzgoj sadnica paprike, |
| --- | --- |

—

proizvodnja i uzgoj sadnica paprike,

| — | integrirana ekološka proizvodnja različitih tipova sorti i sorti, a osobito: |
| --- | --- |

—

integrirana ekološka proizvodnja različitih tipova sorti i sorti, a osobito:

| — | odabir proizvodnog razdoblja, |
| --- | --- |

—

odabir proizvodnog razdoblja,

| — | priprema uzgojnog područja, |
| --- | --- |

—

priprema uzgojnog područja,

| — | obrađivanje tla i gnojenje, |
| --- | --- |

—

obrađivanje tla i gnojenje,

| — | sadnja, |
| --- | --- |

—

sadnja,

| — | priprema potpornih struktura, |
| --- | --- |

—

priprema potpornih struktura,

| — | postupci njege biljaka (fitotehnologija), |
| --- | --- |

—

postupci njege biljaka (fitotehnologija),

| — | navodnjavanje i ishrana s dodatkom nutrijenata, |
| --- | --- |

—

navodnjavanje i ishrana s dodatkom nutrijenata,

| — | reguliranje klime, |
| --- | --- |

—

reguliranje klime,

| — | upotreba okolišno prihvatljivih, integriranih postupaka za zaštitu bilja, |
| --- | --- |

—

upotreba okolišno prihvatljivih, integriranih postupaka za zaštitu bilja,

| — | berba, priprema proizvoda, predskladištenje i skladištenje, |
| --- | --- |

—

berba, priprema proizvoda, predskladištenje i skladištenje,

| — | uništavanje stabljika na kojima su rasli plodovi, čišćenje i dezinfekcija proizvodne opreme. |
| --- | --- |

—

uništavanje stabljika na kojima su rasli plodovi, čišćenje i dezinfekcija proizvodne opreme.

3.6.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

„Szentesi paprika” razvrstava se, pakira i označuje u prostorijama proizvođača ili drugom odgovarajućem objektu na određenom zemljopisnom području.

Pakiranje serija: plitica, košara, polietilenska vrećica (3, 5, 20, 30, 40, 50, 60, 80 paprika po jedinici); po težini: košara, mrežasta rašel vreća (0,35, 0,5, 0,7, 1, 2 kg paprika po jedinici) ili kutija: pakiranja M10, M20, M30 (2,5, 10, 12, 14 kg paprika po jedinici). Vrsta pakiranja različitih tipova sorti može se razlikovati u bilo kojem trenutku ovisno o komercijalnim zahtjevima.

Kako bi se očuvala karakteristična kvaliteta i homogenost raznih tipova sorti i njihovih sorti, kao i okus, miris, aroma, konzistencija i zdrav izgled po kojima je ZOZP „Szentesi paprika” prepoznatljiv te kako bi se osigurala sljedivost proizvoda, pakiranje se mora obaviti u određenom zemljopisnom području.

3.7.   Posebna pravila za označivanje

| — | Na pakiranju mora stajati tekst „Szentesi paprika”. |
| --- | --- |

—

Na pakiranju mora stajati tekst „Szentesi paprika”.

| — | Na pakiranju mora biti i etiketa s crtičnim kodom kojim se osigurava sljedivost proizvoda „Szentesi paprika”. |
| --- | --- |

—

Na pakiranju mora biti i etiketa s crtičnim kodom kojim se osigurava sljedivost proizvoda „Szentesi paprika”.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla (ZOZP) „Szentesi paprika” proizvodi se na zemljopisnom području Čongradske županije.

„Szentesi paprika” proizvodi se unutar administrativnih granica sljedećih općina Čongradske županije: Derekegyháza, Fábiánsebestyén, Felgyő, Mindszent, Nagymágocs, Nagytőke, Szegvár és Szentes.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1.   Posebnosti zemljopisnog područja

Čimbenici koji utječu na proizvodnju kvalitetnih paprika, posebice temperatura i svjetlost te pedološka i hidrografska obilježja, pridonijeli su nastajanju uvjeta povoljnih za razvoj uzgoja paprike s navodnjavanjem u okolici grada Szentesa, čiji su začetnici bili takozvani „bugarski povrtlari” (uzgajivači povrća koji su se koristili posebnim načinima proizvodnje manjeg opsega, pospješivanjem rasta u pokrivenim klijalištima i navodnjavanjem) koji su se naselili u ovom području tijekom druge polovine XIX. stoljeća.

To je proizvodno područje smješteno u jugoistočnom dijelu Mađarske, u jednoj od najniže smještenih kotlina Velike mađarske nizine. Topografski položaj mu je poseban, s obzirom da je riječ o najniže smještenim terenima u zemlji jer se na tom mjestu padine tri susjedne županije spuštaju u dolinu Tise. Kao najvažnija tekućica u hidrografskom pejzažu te županije, rijeka Tisa definira njezinu ukupnu zemljopisnu fizionomiju. Zbog velike količine površinske vode u području prevladavaju karbonatna i travnata tla sa solonecom i černozemom. Tlo proizvodnog područja u dobrom je fizičkom stanju. Za njega je karakteristična rahla tekstura, brzo zagrijavanje, subalkalna razina pH, dobro upravljanje vodom i hranjivima, visok sadržaj humusa i debeli gornji sloj.

Svjetlost, broj sunčanih sati, temperatura i količina topline koju proizvodi sunčevo zračenje ključni su klimatski čimbenici koji tijekom proizvodnje paprike „Szentesi paprika” utječu na intrinzičnu kvalitetu plodova. U tradicionalnom proizvodnom području Szentesa prevladavaju obilježja kontinentalne klime. Cijela županija ima približno jednak broj sunčanih sati godišnje, u prosjeku 2 050. S obzirom na izmjerenu srednju godišnju temperaturu, riječ je o jednom od najtoplijih proizvodnih područja u zemlji. Srednja je godišnja temperatura između + 10 i 11 °C, a temperaturna suma tijekom razdoblja rasta iznosi 3 200–3 300 °C, što je vrlo pogodno za uzgoj paprike kojoj treba mnogo topline.

S druge strane, županija ima najnižu stopu padalina u cijeloj zemlji, sa srednjim godišnjim iznosom padalina od 500–550 mm. Obično 40 % padalina padne u zimskoj polovini godine, a 60 % u ljetnoj. Proizvodnja paprike koja zahtijeva obilne količine vode moguća je samo uz navodnjavanje, koje se razvilo zahvaljujući povoljnim hidrografskim uvjetima, a prvi su ga upotrebljavali „bugarski povrtlari”.

5.2.   Posebnosti proizvoda

Glavna su organoleptična obilježja i vrijednosti proizvoda s oznakom „Szentesi paprika” koji potječu iz tog zemljopisnog područja: iznimno aromatičan, ljut, sladak ili pikantan okus; intenzivan miris po paprici ili miris koji podsjeća na mljevenu papriku; tanka koža. Meso ploda debelo je 3–7 mm zbog čega okus i arome ploda, koji se obično konzumira svjež, dolaze do potpunog izražaja.

Bijela „Szentesi paprika”: u punoj zrelosti masna je na dodir, koža joj je glatka i skliska, pri prelamanju hrskava, zaobljena je i grbava u donjem dijelu, a meso joj je debelo. Svježe paprike imaju vrlo karakterističan miris i sočnost odnosno, riječima zadovoljnih potrošača: „Szentesi paprika” ima okus.

Šiljasta ljuta „Szentesi paprika” ima sjajnu, glatku ili blago valovitu površinu i izdužen, šiljast oblik. Meso joj je čvrste konzistencije. Plod intenzivno miriše na papriku i ima pikantnu, ugodnu aromu i okus. „Szentesi paprika” skupine Kápia stožastog je i lagano spljoštenog oblika, meso joj je čvrste konzistencije, a koža srednje debljine. Ima glatku i sjajnu površinu i vrlo je privlačne, baršunasto tamnocrvene boje, koju može zahvaliti prirodnim čimbenicima područja uzgoja (svjetlost, toplina).

Tip „Szentesi paprika” koji ima oblik rajčice ima vrlo karakterističan okruglast i spljošten oblik. Unatoč debelom mesu, plod ima vrlo tanku kožu, a površina mu je glatka. Kada dozrije za berbu, ova je paprika tamnocrvene boje.

5.3.   Uzročno-posljedična veza između zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno specifične kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Poveznica sa zemljopisnim područjem temelji se na dugogodišnjem ugledu proizvoda i lokalnom stručnom znanju proizvođača ZOZP-a „Szentesi paprika” koje se prenosi već generacijama.

Ugled proizvoda „Szentesi paprika”

Proizvodnju paprike uz navodnjavanje u proizvodnom području Szentesa razvili su takozvani „bugarski povrtlari” koji su se tu naselili tijekom druge polovine XIX. stoljeća. Otad se glasovita „Szentesi paprika” kontinuirano proizvodi. Proizvod i danas uživa velik ugled, a 2006. mu je u Debrecenu dodijeljena glavna nagrada sajma Farmer Expo. Sajam je uključivao i dio posvećen povrtlarstvu, a u njemu je sudjelovalo 300 mađarskih i stranih poduzeća. Godine 2007. slatka paprika namijenjena konzumaciji u svježem obliku osvojila je nagradu za najkvalitetniji mađarski proizvod (Magyar Termék Nagydíj).

Brojni povijesni podaci svjedoče o stoljetnoj vezi između ugleda paprike „Szentesi paprika” i zemljopisnog područja na kojem se uzgaja. Slatka paprika prvi put se pojavila u Mađarskoj s naseljavanjem „bugarskih povrtlara” na gospodarstvu Úsztató u županiji Szegvár tijekom zime 1875./76. Prema velikom popisu poljoprivrede iz 1895., 92,74 % ukupne proizvodnje paprike u Mađarskoj bilo je koncentrirano na jugoistoku zemlje, u području Szentesa. Povrtlari su uzimali zemlju u najam da bi obrađivali aluvijalna travnata tla s černozemom u Čongradskoj županiji, koja su bogata humusom i brzo se zagrijavaju. Kad god je to bilo moguće, odabirali su terene na blagim padinama. Za rani uzgoj koristili su se prethodno proklijalim sjemenom i pokrivenim klijalištima. U rasadnicima su prakticirali i kombinirane usjeve, sadeći na primjer sadnice krastavaca uz sadnice paprike, pri čemu bi krastavce ostavljali u rasadniku i nakon što bi presadili paprike. Izdvojene sadnice vadile su se iz rasadnika s manjim grumenom zemlje. Ti prvi uzgajivači uveli su opsežno i redovito navodnjavanje: za to su upotrebljavali toplu stajaću ili plitku, sporo tekuću vodu. Imali su jedinstvenu metodu crpljenja vode i odvodnjavanja. U to vrijeme su se u području Szentesa upotrebljavali sustav kotača s kantama koji se prilagođavao razini tekuće vode.

Lokalno znanje i iskustvo

U proizvodnom području Szentes površina tla dobro čuva toplinu. Budući da je u zoru količina topline zračenja koju tlo upija veća od količine topline koju oslobađa, temperatura tla i zraka iznad njega raste. Uravnotežena mikroklima koja nastaje harmoničnim zagrijavanjem u kombinaciji s uzgojem s navodnjavanjem, koji su uveli bugarski povrtlari, čine papriku „Szentesi paprika”, kojoj treba mnogo topline i vode, proizvodom iznimno kvalitetnog okusa.

Ti prirodni čimbenici dopunjeni su praksama i iskustvom koje lokalni uzgajivači primjenjuju kod pospješivanja rasta (regulacija topline, prozračivanje, zaštita od sunca, njega biljaka), a koje se prenose već generacijama. To je stručno znanje pomoglo u prevladavanju nepovoljnih učinaka ekstremnih vremenskih uvjeta u posljednjih nekoliko desetljeća, jamčeći i, ako je moguće, čuvajući okus, boju i aromu proizvodâ „Szentesi paprika”, kao i atraktivan oblik po kojem su različiti tipovi sorti i toliko prepoznatljivi.

Tehnike koje su uveli „bugarski povrtlari“ kontinuirano su osuvremenjivane tijekom posljednjih 150 godina. Preispitani su čimbenici koji se u proizvodnom procesu smatraju bitnima za uzgoj paprika, a pojavile su se i nove proizvodne metode. Od početaka pa sve do 60-ih godina prošlog stoljeća najvažnijim čimbenicima u proizvodnji smatrali su se dobri pedološki uvjeti, mogućnost navodnjavanja (rijeke Tisa, Körös i kanali za navodnjavanje) i zagrijavanje tla u rano proljeće. Sljedeće razdoblje trajalo je od 1960-ih do kraja 1980-ih, kada su uzgajivači paprika počeli iskorišćivati rano zagrijavanje i velik broj sunčanih sati u zimskim i proljetnim mjesecima za uzgoj paprika u staklenicima. Istodobno je u regiji otkrivena geotermalna energija, pa je uzgoj ZOZP-a „Szentesi paprika” prešao u staklenike u kojima su sve rasprostranjenije metode uzgoja na umjetnom supstratu.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (3))

Vidékfejlesztési Értesítő (Glasnik za ruralni razvoj), 16. studenoga 2011., svezak LXI., br. 6, str. 317.

http://elelmiszerlanc.kormany.hu/minosegpolitika

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

(2)  Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

(3)  Vidi bilješku 2.

---

| 15.8.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 237/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 237/13

---

Objava zahtjeva za izmjenom u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

2013/C 237/07

Ovom se objavom dodjeljuje pravo na podnošenje prigovora na zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

ZAHTJEV ZA IZMJENU

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
   (2)

ZAHTJEV ZA IZMJENU U SKLADU S ČLANKOM 9.

„TERRA D’OTRANTO”

EZ br.: IT-PDO-0117-1519-01.03.2011

ZOZP ( ) ZOI ( X )

1.   Rubrika specifikacije proizvoda na koju utječe izmjena

| — |  | Naziv proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Opis proizvoda |
| — |  | Zemljopisno područje |
| — | ☒ | Dokaz podrijetla |
| — |  | Metoda proizvodnje |
| — |  | Poveznica |
| — |  | Označivanje |
| — | ☒ | Nacionalni zahtjevi |
| — | ☒ | Ostalo (navesti) |

—



Naziv proizvoda

—

☒

Opis proizvoda

—



Zemljopisno područje

—

☒

Dokaz podrijetla

—



Metoda proizvodnje

—



Poveznica

—



Označivanje

—

☒

Nacionalni zahtjevi

—

☒

Ostalo (navesti)

2.   Vrsta izmjene

| — |  | Izmjena jedinstvenog dokumenta ili sažetka specifikacije |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Izmjena specifikacije proizvoda registrirane ZOI ili ZOZP za koju ni jedinstveni dokument ni sažetak specifikacije nisu objavljeni |
| — |  | Izmjena specifikacije proizvoda koja ne iziskuje izmjene objavljenog jedinstvenog dokumenta (članak 9., stavak 3. Uredbe (EZ) br. 510/2006) |
| — |  | Privremena izmjena specifikacije proizvoda zbog obaveznih sanitarnih ili fitosanitarnih mjera koje su uvela nadležna tijela javne uprave (članak 9., stavak 4. Uredbe (EZ) br. 510/2006) |

—



Izmjena jedinstvenog dokumenta ili sažetka specifikacije

—

☒

Izmjena specifikacije proizvoda registrirane ZOI ili ZOZP za koju ni jedinstveni dokument ni sažetak specifikacije nisu objavljeni

—



Izmjena specifikacije proizvoda koja ne iziskuje izmjene objavljenog jedinstvenog dokumenta (članak 9., stavak 3. Uredbe (EZ) br. 510/2006)

—



Privremena izmjena specifikacije proizvoda zbog obaveznih sanitarnih ili fitosanitarnih mjera koje su uvela nadležna tijela javne uprave (članak 9., stavak 4. Uredbe (EZ) br. 510/2006)

3.   Izmjena (izmjene)

3.1.   Opis proizvoda

Specifikacija proizvoda izmijenjena je uvođenjem srednjih vrijednosti standardnih opisa i uklanjanjem bodovne vrijednosti od 6,5 (koja danas više nije značajna) te usvajanjem čimbenika navedenih u metodi COI/T20 dok. br. 22. Određene specifikacije uključene su u organoleptičku analizu zbog rasprostranjenosti jedne od dviju autohtonih sorti.

Primjenom nove metode dolazi se do sljedećeg opisa:

| — | boja: zelena ili žuta s blagim zelenim odsjajem, |
| --- | --- |

—

boja: zelena ili žuta s blagim zelenim odsjajem,

| — | miris: srednje voćni (srednje vrijednosti su između 3 i 6) miris masline pri dobrom stupnju zrelosti uz blagi osjet lista, |
| --- | --- |

—

miris: srednje voćni (srednje vrijednosti su između 3 i 6) miris masline pri dobrom stupnju zrelosti uz blagi osjet lista,

| — | okus: srednje voćni (srednje vrijednosti su između 3 i 6) okus masline pri dobrom stupnju zrelosti. Srednje jake ili blage note pikantnosti i gorčine, ovisno o sezoni berbe (srednje vrijednosti su iznad 0 i do 6). Također, ovisno o sezoni berbe i prevladavajućoj sorti, voćni okus miješa se s notama maslinova lista, svježe košene trave, karde/artičoke/cikorije za sortu Ogliarola ili voća/rajčice/šumskog voća za sortu Cellina. |
| --- | --- |

—

okus: srednje voćni (srednje vrijednosti su između 3 i 6) okus masline pri dobrom stupnju zrelosti. Srednje jake ili blage note pikantnosti i gorčine, ovisno o sezoni berbe (srednje vrijednosti su iznad 0 i do 6). Također, ovisno o sezoni berbe i prevladavajućoj sorti, voćni okus miješa se s notama maslinova lista, svježe košene trave, karde/artičoke/cikorije za sortu Ogliarola ili voća/rajčice/šumskog voća za sortu Cellina.

Unesene su neke izmjene u kemijske parametre. Smanjena je ukupna maksimalna kiselost oleinske kiseline (s < 0,8 na trenutnih < 0,65) i blago je povećana količina linolenske kiseline (s ≤ = 0,7 na ≤ = 0,8) te vrijednost K232 (s ≤ = 2,1 na ≤ = 2,2). Te izmjene posljedica su tendencije jačanja zastupljenosti dviju najraširenijih sorti ovog zemljopisnog područja, Cellina di Nardò i Ogliarola Salentina, koje u uljima dobivenim od jedne sorte (koja su ranije bila vrlo slabo zastupljena) određuju donekle drugačije vrijednosti linolenske kiseline i K232.

3.2.   Dokaz podrijetla

Specifikacija proizvoda izmijenjena je i nadopunjena u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 1898/2006 uvođenjem postupaka koje su subjekti dužni provesti za utvrđivanje dokaza podrijetla.

3.3.   Nacionalni uvjeti

Više nije na snazi obaveza sukladnosti s odredbama talijanskog Zakona br. 169 od 15. veljače 1992.„Propis za priznavanje oznake kontroliranog podrijetla za djevičanska i ekstra djevičanska maslinova ulja” i Dekreta ministarstva br. 573/93.

3.4.   Ostalo

Društvo koje podnosi zahtjev za izmjene je Konzorcij za očuvanje („Consorzio di tutela”) predmetnog ekstra djevičanskog maslinovog ulja „Terra d'Otranto”, ovlašten za podnošenje zahtjeva za izmjenu. Konzorcij za očuvanje osnovan je nakon datuma podnošenja izvornog zahtjeva za registraciju ZOI Terra d'Otranto kojeg je, u svojoj ulozi čelne organizacije sedmero udruženja proizvođača maslinovog ulja, podnijelo društvo APROL.

JEDINSTVENI DOKUMENT

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
   (3)

„TERRA D’OTRANTO”

EZ br.:IT-PDO-0117-1519-01.03.2011

ZOZP ( ) ZOI ( X )

1.   Naziv

„Terra d'Otranto”

2.   Država članica ili treća država

Italija

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

| Razred 1.5.: | Ulja i masti (maslac, margarin, ulje itd.) |
| --- | --- |

Razred 1.5.:

Ulja i masti (maslac, margarin, ulje itd.)

3.2.   Opis proizvoda na kojeg se odnosi naziv iz točke 1.

„Terra d'Otranto” je ekstra djevičansko maslinovo ulje sa sljedećim kemijskim i organoleptičkim svojstvima:

| — | maksimalna kiselost 0,65 %, |
| --- | --- |

—

maksimalna kiselost 0,65 %,

| — | peroksidi ≤ = 14 MeqO2/kg, |
| --- | --- |

—

peroksidi ≤ = 14 MeqO2/kg,

| — | K232 ≤ = 2,2, |
| --- | --- |

—

K232 ≤ = 2,2,

| — | K270 ≤ = 0,17, |
| --- | --- |

—

K270 ≤ = 0,17,

| — | linolenska kiselina ≤ = 0,8, |
| --- | --- |

—

linolenska kiselina ≤ = 0,8,

| — | boja: zelena ili žuta sa zelenim odsjajem, |
| --- | --- |

—

boja: zelena ili žuta sa zelenim odsjajem,

| — | miris: srednje voćni (srednje vrijednosti su između 3 i 6) miris masline pri dobrom stupnju zrelosti uz blagi osjet lista, |
| --- | --- |

—

miris: srednje voćni (srednje vrijednosti su između 3 i 6) miris masline pri dobrom stupnju zrelosti uz blagi osjet lista,

| — | okus: srednje voćni (srednje vrijednosti su između 3 i 6) okus masline pri dobrom stupnju zrelosti. |
| --- | --- |

—

okus: srednje voćni (srednje vrijednosti su između 3 i 6) okus masline pri dobrom stupnju zrelosti.

Srednje jake ili blage note pikantnosti i gorčine, ovisno o sezoni berbe. Također, ovisno o sezoni berbe i prevladavajućoj sorti, voćni okus miješa se s notama maslinova lista, svježe košene trave, karde/artičoke/cikorije za sortu Ogliarola ili voća/rajčice/šumskog voća za sortu Cellina.

3.3.   Sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

—

3.5.   Posebni koraci u proizvodnji koji se moraju provesti u određenom zemljopisnom području

Uzgoj, proizvodnja i tiještenje ekstra djevičanskog maslinovog ulja „Terra d'Otranto” mora se odvijati isključivo unutar zemljopisnog područja proizvodnje opisanog u točki 4.

3.6.   Posebna pravila koja se odnose na rezanje, ribanje, pakiranje itd.

Ekstra djevičansko maslinovo ulje „Terra d'Otranto” mora biti plasirano na tržište u staklenim posudama ili posudama od bijelog lima maksimalnog volumena 5 litara. Ekstra djevičansko maslinovo ulje „Terra d'Otranto” mora se pakirati unutar zemljopisnog područja proizvodnje kako bi se mogla jamčiti kontrola podrijetla proizvoda te kako bi se spriječilo da prijevoz nepakiranog ulja izvan navedenog zemljopisnog područja uzrokuje kvarenje i gubitak posebnih značajki ulja navedenih u točki 3.2., a posebice gubitak tipičnih nota karde/artičoke/cikorije ulja „Terra d'Otranto”. Zbog svog sastava, kojeg karakterizira značajna razina polinezasićenih masnih kiselina, ulje je u opasnosti da izgubi svoju organoleptičku kakvoću i jedinstvenost kada reagira s kisikom iz zraka tijekom faze pretakanja, prepumpavanja, prijevoza i istovara – radnji koje se češće ponavljaju u slučaju flaširanja izvan predmetnog zemljopisnog područja.

3.7.   Posebna pravila koja se odnose na označivanje

Zaštićeni naziv „Terra d'Otranto” na oznaci mora biti naveden preglednim i neizbrisivim slovima koja se jasno razlikuju od bilo kojeg drugog natpisa koji se nalazi na oznaci. Neposredno nakon naziva mora biti navedeno „Zaštićena oznaka izvornosti” ili akronim ZOI te znak Zajednice koji se odnosi na ZOI.

Svako pakiranje stavljeno na tržište mora sadržavati serijski broj koji tvrtka koja pakira proizvod dodjeljuje temeljem odredbi relevantnog Plana kontrole.

Zabranjeno je dodavanje bilo kakvih drugih značajki koje nisu izričito dozvoljene, uključujući pridjeve: izvrsno, birano, probrano, vrhunsko.

Međutim, dozvoljena je upotreba oznaka koje se odnose na nazive ili trgovačka društva ili privatne logotipe, pod uvjetom da ne sadrže pohvalne izraze koji bi mogli zavarati kupca.

Na oznaci obavezno mora biti navedena godina proizvodnje maslina od kojih je dobiveno ulje.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje proizvodnje ZOI „Terra d'Otranto” obuhvaća čitavu pokrajinu Lecce, dio pokrajine Taranto i dio pokrajine Brindisi. Područje se proteže u obliku luka između Jonskog i Jadranskog mora: od brdskog lanca Murge Taratine do krajnjih obronaka jugoistočnih Murghi u okolici Brindisija, prolazi ravnicom pokrajine Lecce i završava u Serrama, stjecištu dvaju mora.

5.   Poveznica sa zemljopisnim područjem

5.1.   Posebnosti zemljopisnog područja

Proizvod svoja svojstva poprima zahvaljujući posebnim pedološko-klimatskim uvjetima: ekološki čimbenici i sorte specifične za ovo područje daju karakteristična svojstva ulju „Terra d'Otranto”. Tlo uvelike odlikuje znatna ujednačenost. Na vapnencu iz razdoblja krede nataloženi su slojevi vapnenca iz tercijara s vapnenačko-pješčano-glinenim sedimentima iz pliocena i pleistocena. Tlo je smeđe ili crveno, često prisutno u izmjeničnim slojevima, i leži na vapnenačkim stijenama. Područje orografski karakteriziraju velike ravnice, omeđene i povremeno isprekidane niskim brdima s blagim padinama. Na ovom području nema tokova površinskih voda, no razgranata mreža podzemnih voda čitavoj regiji daje izrazito krški karakter. Zbog svog primorskog karaktera i male zemljopisne širine koju prekriva, područje ima blagu klimu koja naginje prema toploj.

5.2.   Posebnosti proizvoda

Maslinarsku baštinu ovog zemljopisnog područja odlikuje prevladavajuće prisustvo autohtonih sorti Cellina di Nardò i Ogliarola Leccese od kojih proizvedeno ulje poprima odlike kakvoće. Zbog toga što je minimalan udio tih dviju sorti 60 %, one pridonose određivanju organoleptičkih svojstava ulja čiji okus potom, ovisno o tome koja od dviju sorti prevladava nad drugom, varira od nota karde/artičoke/cikorije do nota rajčice/šumskog voća.

5.3.   Uzročno-posljedična veza između zemljopisnog područja i kakvoće ili značajki proizvoda (za ZOI) ili posebne kvalitete, ugleda ili drugih značajki proizvoda (za ZOZP)

Maslinarstvo je glavna gospodarska proizvodna grana ovog područja i ima ključnu ulogu u lokalnom gospodarstvu. Oznaka zemljopisnog podrijetla „Terra d'Otranto” već je u 19. stoljeću obuhvaćala današnje pokrajine Lecce, Brindisi i Taranto. Posebnost ove regije oduvijek je bilo snažno prisustvo masline od koje se dobivala „dragocjena tekućina”. Porijeklo naziva „Terra d'Otranto” neraskidivo je povezano sa samom poviješću maslinarstva ove regije. Maslinarstvo su u ove krajeve još u antičkim vremenima donijeli Feničani i Grci. Zahvaljujući brazilskim redovnicima koji su se u ovim prostorima nastanili u 10. stoljeću iz maslinarstva se razvila te je procvala prva trgovina vrhunskim uljima porijeklom iz otrantskih krajeva („Terra d'Otranto”). „Terra d'Otranto” je srednjovjekovno ime za Salento, nastalo zbog toga što je u srednjem vijeku Otranto bio glavni grad čitave regije.

Uputa na objavljenu specifikaciju

(članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (4))

Objavom zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda zaštićene oznake izvornosti „Terra d'Otranto”u Službenom listu Republike Italije br. 297. od 21. prosinca 2010. Ministarstvo je pokrenulo nacionalni postupak podnošenja prigovora. Cijeli tekst specifikacije proizvoda dostupan je na web-mjestu:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ili izravnim pristupom na početnu stranicu Ministarstva za poljoprivredu, prehrambenu i šumarsku politiku (http://www.politicheagricole.it), klikom na „Qualità e sicurezza” (u gornjem desnom kutu zaslona) i potom na „Disciplinari di produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

(2)  Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

(3)  Vidi bilješku 2.

(4)  Vidi bilješku 2.

---

| 15.8.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 237/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 237/17

---

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

2013/C 237/08

Ova objava daje pravo prigovora u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

ZAHTJEV ZA REGISTRACIJU ZTS-a

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 509/2006

o poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima kao zajamčeno tradicionalnim specijalitetima
   (2)

„ŽEMAITIŠKAS KASTINYS”

EZ br.: LT-TSG-0007-0910-11.11.2011

1.   Naziv i adresa skupine koja je podnositelj zahtjeva

| Naziv skupine ili organizacije (ako je potrebno): | „Žemaitiško kastinio gamintojai” |
| --- | --- |
| Adresa: | Sedos g. 35 |
| LT-87101 Telšiai |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Naziv skupine ili organizacije (ako je potrebno):

„Žemaitiško kastinio gamintojai”

Adresa:

Sedos g. 35

LT-87101 Telšiai

LIETUVA/LITHUANIA

Tel.

+370 44422201

Faks

+370 44474897

Adresa elektroničke pošte:

info@zpienas.lt

2.   Država članica ili treća zemlja

Litva

3.   Specifikacija proizvoda

3.1.   Naziv(i) za registraciju (članak 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

„Žemaitiškas kastinys”

3.2.   Navedite je li naziv

| ☒ | specifičan sam po sebi |
| --- | --- |
|  | izražava posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda |

☒

specifičan sam po sebi



izražava posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Naziv „Žemaitiškas kastinys” ne odnosi se na posebna svojstva proizvoda, ali je udomaćen i vrlo poznat kako u Samogitiji (pokrajina na zapadu Litve), tako i u ostatku Litve te tradicionalno označava ovaj proizvod, kako je navedeno u točki 3.8.

Naziv „Žemaitiškas kastinys” (samogitijski kastinys) naveden je u zbirci kulinarskih recepata iz XX. stoljeća „Gaspadinystės knyga arba Pamokinimai kaip prigulinčiai yra sutaisomi valgiai” (Tilžė, 1927.), u knjizi „Što jedemo?” doktora Tumėnienėa e. a. („Ką valgome”, Kaunas, 1935.) te u knjizi „Litvanska kuhinja” J. Pauliukonienėa („Lietuvių valgiai”, Vilnius, 1983.).

3.3.   Zahtjeva li se pridržavanje prava naziva na temelju članka 13. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 509/2006

| ☒ | registracija uz pridržavanje prava naziva |
| --- | --- |
|  | registracija bez pridržavanja prava naziva |

☒

registracija uz pridržavanje prava naziva



registracija bez pridržavanja prava naziva

3.4.   Vrsta proizvoda (vidi Prilog II.)

| Razred 1.4.: | Drugi proizvodi životinjskog podrijetla (jaja, med, razni mliječni proizvodi osim maslaca itd.) |
| --- | --- |

Razred 1.4.:

Drugi proizvodi životinjskog podrijetla (jaja, med, razni mliječni proizvodi osim maslaca itd.)

3.5.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se primjenjuje naziv iz točke 3.1. (članak 3. stavak 1. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

„Žemaitiškas kastinys” je tradicionalan proizvod od toplo tučenog vrhnja, a zatim ohlađenog.

„Žemaitiškas kastinys” obilježava ujednačena i gusta tekstura; prhkost pri temperaturi od + 6 °C, a tekstura mu je usporediva s krutim vrhnjem s raspršenim kapljicama koje je vrlo topivo u ustima. Potpuno je jednolične boje: žućkaste. Ovisno o korištenim začinima, „Žemaitiškas kastinys” može poprimiti nijanse koje odgovaraju tim začinima i sadržavati komadiće začina. Ima blago kiselkast okus mliječne kiseline. Također je blago slan, osjete se začini.

Fizičko-kemijska svojstva proizvoda „Žemaitiškas kastinys”:

| — | lipidi, prema receptu: 25 do 30 %, |
| --- | --- |

—

lipidi, prema receptu: 25 do 30 %,

| — | udio stolne soli: 1 do 1,5 %. |
| --- | --- |

—

udio stolne soli: 1 do 1,5 %.

3.6.   Opis metode proizvodnje poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se primjenjuje naziv iz točke 3.1. (članak 3. stavak 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

Sastojci:

| — | kiselo vrhnje s udjelom masti od 25 do 30 %: 80 kg do 83 kg/100 kg proizvoda, |
| --- | --- |

—

kiselo vrhnje s udjelom masti od 25 do 30 %: 80 kg do 83 kg/100 kg proizvoda,

| — | maslac s udjelom masti od 82 % ili većim: 6 kg do 7 kg/100 kg proizvoda, |
| --- | --- |

—

maslac s udjelom masti od 82 % ili većim: 6 kg do 7 kg/100 kg proizvoda,

| — | kiselo mlijeko s udjelom masti od 2,5 do 4 %: 5 kg do 5,5 kg/100 kg proizvoda, |
| --- | --- |

—

kiselo mlijeko s udjelom masti od 2,5 do 4 %: 5 kg do 5,5 kg/100 kg proizvoda,

| — | stolna sol: 1 kg do 1,5 kg/100 kg proizvoda. |
| --- | --- |

—

stolna sol: 1 kg do 1,5 kg/100 kg proizvoda.

Mogu se koristiti začini (crni papar, piment, kumin, kopar, metvica ili mješavina ovih začina: 0,1 do 0,15 kg/100 kg proizvoda) i aromatično povrće (češnjak ili luk: 1 kg do 2 kg/100 kg proizvoda).

Metoda proizvodnje:

„Žemaitiškas kastinys” se proizvodi prema tradicionalnim metodama.

Sastojci se važu u skladu s receptom. Kiselo vrhnje se miješa s kiselim mlijekom u posebnoj posudi i zagrijava do temperature od 25 °C do 30 °C. Hladni se maslac omekšava zagrijavanjem do temperature između 25 i 30 °C. Aromatično se povrće pere i fino usitnjava.

Zagrijani i omekšani maslac izlije se prema receptu u tanjur namijenjen proizvodnji proizvoda. Smjesa kiselog vrhnja i kiselog mlijeka postupno se ulijeva, osminu po osminu količine predviđene receptom i miješa se ručno ili sličnim postupkom. „Žemaitiškas kastinys” se uvijek miješa u istom smjeru. Kada se postigne čvrstoća kiselog vrhnja (a da se ne dobije mlaćenica), dodaje se iznova osmina smjese kiselog vrhnja i kiselog mlijeka te se nastavlja miješati. Postupak se ponavlja sve dok se ne ulije sva smjesa kiselog vrhnja i kiselog mlijeka (prema receptu). Kada se „Žemaitiškas kastinys” počne skrućivati, uz stalno se miješanje dodaju sol, začini i aromatično povrće. „Žemaitiškas kastinys” treba upakirati prije nego se stvrdne.

„Žemaitiškas kastinys” se pakira u male zdjelice od pečene gline ili pojedinačnu ambalažu od 250 g, 200 g i 100 g. Zdjelice su prekrivene malim poklopcem od pečene gline preko kojeg je stavljen ukrasni prekrivač zavezan vrpcom. Pojedinačna ambalaža je zatvorena poklopcem od aluminijske folije. Nakon pakiranja, „Žemaitiškas kastinys” se hladi na 6 °C. Kada je ohlađen, proizvod zadobiva svoju ujednačenu i krutu čvrstoću.

3.7.   Posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda (članak 3. stavak 3. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

„Žemaitiškas kastinys” od drugih proizvoda iste kategorije razlikuju sljedeća svojstva:

| — | njegovi tradicionalni sastojci i metoda proizvodnje: za razliku od drugih vrsta proizvoda kastinys, recept za „Žemaitiškas kastinys” gotovo da se nije mijenjao od prvog spominjanja u pisanim izvorima navedenima u točki 3.8.; koriste se isti sastojci u gotovo jednakim omjerima. U međuvremenu, naknadno su se pojavile druge vrste proizvoda kastinys: da bi se postigle raznolikije kvalitete okusa, kiselo vrhnje je u cijelosti zamijenjeno kiselim mlijekom ili je pomiješano s kefirom; crvenim rotkvicom, ili sokom mrkve ili se, pak, može dodati žumanjak, što kastinysu daje crvenu ili žutu boju. Proizvodnju proizvoda „Žemaitiškas kastinys” obilježava polagano i stalno kružno miješanje mješavine maslaca i kiselog vrhnja tijekom kojeg se 8 puta dodaje smjesa kiselog vrhnja i kiselog mlijeka, pri čemu se vrlo pažljivo vodi računa o reguliranju temperature (25–30 °C) kako ne bi nastala mlaćenica. Proizvodnja drugih vrsta kastinysa je osuvremenjena. Koristi se tučenje umjesto miješanja; uz to se svi sastojci umiješaju u 3 do 4 navrata ili čak odjedanput; temperatura može odstupati i više, |
| --- | --- |

—

njegovi tradicionalni sastojci i metoda proizvodnje: za razliku od drugih vrsta proizvoda kastinys, recept za „Žemaitiškas kastinys” gotovo da se nije mijenjao od prvog spominjanja u pisanim izvorima navedenima u točki 3.8.; koriste se isti sastojci u gotovo jednakim omjerima. U međuvremenu, naknadno su se pojavile druge vrste proizvoda kastinys: da bi se postigle raznolikije kvalitete okusa, kiselo vrhnje je u cijelosti zamijenjeno kiselim mlijekom ili je pomiješano s kefirom; crvenim rotkvicom, ili sokom mrkve ili se, pak, može dodati žumanjak, što kastinysu daje crvenu ili žutu boju. Proizvodnju proizvoda „Žemaitiškas kastinys” obilježava polagano i stalno kružno miješanje mješavine maslaca i kiselog vrhnja tijekom kojeg se 8 puta dodaje smjesa kiselog vrhnja i kiselog mlijeka, pri čemu se vrlo pažljivo vodi računa o reguliranju temperature (25–30 °C) kako ne bi nastala mlaćenica. Proizvodnja drugih vrsta kastinysa je osuvremenjena. Koristi se tučenje umjesto miješanja; uz to se svi sastojci umiješaju u 3 do 4 navrata ili čak odjedanput; temperatura može odstupati i više,

| — | okus proizvoda „Žemaitiškas kastinys” je blago kiselkast okus mliječne kiseline, blago slan; osjete se začini ili aromatično bilje. Druge vrste kastinysa obilježava više trpko-kiseli okus mliječne kiseline (ako je kiselo vrhnje zamijenjeno kiselim mlijekom) ili okus mliječne kiseline s naknadnim okusom po kvascu (ako je kiselo vrhnje zamijenjeno kefirom); također se osjeća osobit okus soka (crvene rotkvice ili mrkve) ili žumanjka, |
| --- | --- |

—

okus proizvoda „Žemaitiškas kastinys” je blago kiselkast okus mliječne kiseline, blago slan; osjete se začini ili aromatično bilje. Druge vrste kastinysa obilježava više trpko-kiseli okus mliječne kiseline (ako je kiselo vrhnje zamijenjeno kiselim mlijekom) ili okus mliječne kiseline s naknadnim okusom po kvascu (ako je kiselo vrhnje zamijenjeno kefirom); također se osjeća osobit okus soka (crvene rotkvice ili mrkve) ili žumanjka,

| — | tekstura proizvoda „Žemaitiškas kastinys” – obilježava ga ujednačena i gusta tekstura; prhkost pri temperaturi od + 6 °C, a tekstura mu je usporediva s krutim vrhnjem s raspršenim kapljicama koje je vrlo topivo u ustima. Druge vrste kastinysa obilježava mekana i maziva tekstura. |
| --- | --- |

—

tekstura proizvoda „Žemaitiškas kastinys” – obilježava ga ujednačena i gusta tekstura; prhkost pri temperaturi od + 6 °C, a tekstura mu je usporediva s krutim vrhnjem s raspršenim kapljicama koje je vrlo topivo u ustima. Druge vrste kastinysa obilježava mekana i maziva tekstura.

3.8.   Tradicionalna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda (članak 3. stavak 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

Osim primitivne metode proizvodnje maslaca, koja je raširena po cijeloj Litvi, a sastoji se u tučenju kiselog vrhnja kuhačom u tanjuru, samo se u pokrajini Samogitiji pojavila originalna tehnika pripravljanja kiselog vrhnja, koja se proširila po cijeloj Litvi, a sastoji se u miješanju toplog kiselog vrhnja, vodeći pri tom računa da se ne pretvori u mlaćenicu. Na taj se način dobiva proizvod ovako posebnog okusa i čvrstoće–„Žemaitiškas kastinys” („Atlas litavskog jezika”, „Lietuvių kalbos atlasas” T. 1. Leksika, Vilnius, 1977.). Ovaj je proizvod opisan u znanstvenim djelima u 19. stoljeću (Liudwik Adam Jucewicz (Liudwik z Pokiewia). Litwa pod wzgledem starozytnych zabytkow, obyczajow i zwyczajow skreslona, Wilno, 1846.; Leon Potocki. Pamiętniki Pana Kamertona, Poznan, 1869.), gdje se naglašava metoda proizvodnje ovog proizvoda (od zagrijanog kiselog vrhnja) i njegov slastan okus.

Recepti osoba rođenih krajem 19. stoljeća i početkom 20. stoljeća, koji se čuvaju u Narodnom muzeju Litve (fundus etnografskog odjela Narodnog muzeja Litve F 15-4; F 15-13; F 32-7; F 32-48) opisuju metodu proizvodnje i recept: u zagrijan tanjur od pečene gline, najprije izliti tri žlice kiselog vrhnja i pola žlice maslaca. Sve dobro promiješati i pomoću drvene kuhače miješati uvijek u istom smjeru. Kada se smjesa dobivena miješanjem počne hladiti, a da pri tom ne nalikuje mlaćenici, zagrijati tanjur u vrućoj vodi te tako rastopljenu smjesu uliti u tanjur u kojem je hladna voda. Umiješati manje dijelove kiselog vrhnja u smjesu. Jedan dio kiselog vrhnja često postane kiselo mlijeko, zbog čega je kastinys posniji. Potkraj tučenja vrhnja, dodati sol i druge začine (kumin, mljeveni papar, češnjak i nasjeckani luk, zelena pera mladog luka u sezoni, listovi komorača ili metvice).

U knjizi koju su 1983. napisali znanstvenici pod nazivom „Litavska kuhinja” („Lietuvių valgiai”, a sastavio J. Pauliukonienė, „Mokslas”, Vilnius, 1983.), koja opisuje stare tradicionalne tehnike pripreme sirovina, kojima se kiselo vrhnje ručno izdvajalo iz mlijeka (pomoću kuhače), iz kiselog mlijeka koje je pri tom prirodno ostajalo, nalazi se recept za „Žemaitiškas kastinys” i njegova metoda proizvodnje: „Žemaitiškas kastinys” – 1⁄2 l kiselog vrhnja, 1 žlica maslaca, 1⁄2 žlice kumina ili drugih začina, sol. Maslac i žlica kiselog vrhnja uliju se u tanjur od pečene gline, a tanjur se potom stavi u vruću vodu te se miješa drvenom kuhačom. Malo zatim (prije nego nastane mlaćenica), dodaje se jedna po jedna žlica kiselog vrhnja i miješa, sve dok se ne ulije svo kiselo vrhnje. Kada se smjesa počne zgušnjavati, dodaje se sol i oprani i osušeni kumin te se sve dobro izmiješa. Okus proizvoda „Žemaitiškas kastinys” je blago slan i pomalo kiseo.

Metoda pripreme i recept za „Žemaitiškas kastinys” do danas su ostali nepromijenjeni, kako to pokazuje potvrda koju je ovom proizvodu u Litvi 2010. dodijelio „VŠĮ ‚Kulinarinio paveldo fondas’ ” (Fundus kulinarske baštine), kojom se potvrđuje da se „Žemaitiškas kastinys” proizvodi prema tradicionalnim tehnologijama od tradicionalnih sirovina, sastojaka i tradicionalnom opremom.

3.9.   Minimalni zahtjevi i postupci za provjeru posebnih svojstava (članak 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

S obzirom na posebna svojstva proizvoda „Žemaitiškas kastinys”, provjeri podliježu:

| 1. | kvaliteta sirovina svake serije:






  — | udio masti u kiselom vrhnju i kiselom mlijeku treba odgovarati udjelu masti u kiselom vrhnju i kiselom mlijeku iz točke 3.6.; provjerava se u laboratoriju, |
| --- | --- | --- |

1.

kvaliteta sirovina svake serije:

—

udio masti u kiselom vrhnju i kiselom mlijeku treba odgovarati udjelu masti u kiselom vrhnju i kiselom mlijeku iz točke 3.6.; provjerava se u laboratoriju,

| — | udio masti u maslacu treba odgovarati udjelu masti u maslacu iz točke 3.6.; provjerava se u laboratoriju, |
| --- | --- |

—

udio masti u maslacu treba odgovarati udjelu masti u maslacu iz točke 3.6.; provjerava se u laboratoriju,

| — | organoleptička svojstva začina i aromatičnog povrća (okus, aroma, boja) provjeravaju se prema dokumentima i organoleptički; |
| --- | --- |

—

organoleptička svojstva začina i aromatičnog povrća (okus, aroma, boja) provjeravaju se prema dokumentima i organoleptički;

| 2. | vizualno i mjerenjima tijekom postupaka proizvodnje svake serije provjerava se sukladnost s tehnološkom metodom proizvodnje iz točke 3.6.: slijedi faza tehnološkog postupka i pridržavanje utvrđenih parametara (temperatura sastojaka i njihovi omjeri); |
| --- | --- |

2.

vizualno i mjerenjima tijekom postupaka proizvodnje svake serije provjerava se sukladnost s tehnološkom metodom proizvodnje iz točke 3.6.: slijedi faza tehnološkog postupka i pridržavanje utvrđenih parametara (temperatura sastojaka i njihovi omjeri);

| 3. | kvaliteta gotovog proizvoda svake serije:






  — | organoleptička svojstva (tekstura, boja, okus) moraju odgovarati organoleptičkim svojstvima iz točke 3.5., provjeravaju se organoleptičkom analizom, |
| --- | --- | --- |

3.

kvaliteta gotovog proizvoda svake serije:

—

organoleptička svojstva (tekstura, boja, okus) moraju odgovarati organoleptičkim svojstvima iz točke 3.5., provjeravaju se organoleptičkom analizom,

| — | udio lipida mora odgovarati udjelu lipida iz točke 3.5., provjerava se u laboratoriju, |
| --- | --- |

—

udio lipida mora odgovarati udjelu lipida iz točke 3.5., provjerava se u laboratoriju,

| — | udio stolne soli mora odgovarati udjelu iz točke 3.5., provjerava se prema receptu; u slučaju dvojbe, provjerava se u laboratoriju. |
| --- | --- |

—

udio stolne soli mora odgovarati udjelu iz točke 3.5., provjerava se prema receptu; u slučaju dvojbe, provjerava se u laboratoriju.

Najmanje jednom godišnje tijelo navedeno u točki 4.1. provjerava sukladnost proizvoda i postupka njegove proizvodnje sa zahtjevima specifikacije proizvoda.

4.   Nadležna tijela ili tijela koja provjeravaju sukladnost sa specifikacijom proizvoda

4.1.   Naziv i adresa

| Naziv: | Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba |
| --- | --- |
| Adresa: | Siesikų g. 19 |
| LT-07170 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Naziv:

Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba

Adresa:

Siesikų g. 19

LT-07170 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Tel.

+370 52404361

Adresa elektroničke pošte:

vvt@vet.lt

| ☒ Javna |  Privatna |
| --- | --- |

☒ Javna

 Privatna

4.2.   Posebne zadaće nadležnog tijela

Nadležno tijelo navedeno u točki 4.1. odgovorno je za provjeru sukladnosti svih uvjeta utvrđenih specifikacijom.

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

(2)  Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

---