# Den Europæiske Unions L 319/2013

| | ISSN 1977-0634
  doi:10.3000/19770634.L_2013.319.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 319 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 56. årgang29. november 2013 |

ISSN 1977-0634

doi:10.3000/19770634.L_2013.319.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 319

Dansk udgave

Retsforskrifter

56. årgang29. november 2013

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1214/2013 af 28. november 2013 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Saint-Marcellin (BGB)) | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1215/2013 af 28. november 2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 32/2000 med henblik på forlængelse af EU-toldkontingenterne for forarbejdede varer af jute og kokos | 3 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1216/2013 af 28. november 2013 om undtagelse fra forordning (EF) nr. 288/2009 vedrørende fristen for, hvornår medlemsstaterne skal meddele deres strategi og støtteansøgning til Kommissionen, og fristen for, hvornår Kommissionen skal træffe endelig afgørelse om tildeling af støtte inden for rammerne af skolefrugtordningen | 4 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1217/2013 af 28. november 2013 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 5 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2013/692/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 19. november 2013 om Slovakiets elektroniske udveksling af oplysninger fra køretøjsregistre | 7 |
| | | 2013/693/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 3. oktober 2012 om statsstøtte SA.23600 — C 38/08 (ex NN 53/07) — Tyskland — Finansiering af München lufthavn, Terminal 2
  (meddelt under nummer C(2012) 5047)

   (
  1
  ) | 8 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1214/2013 af 28. november 2013 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Saint-Marcellin (BGB))

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1215/2013 af 28. november 2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 32/2000 med henblik på forlængelse af EU-toldkontingenterne for forarbejdede varer af jute og kokos

3

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1216/2013 af 28. november 2013 om undtagelse fra forordning (EF) nr. 288/2009 vedrørende fristen for, hvornår medlemsstaterne skal meddele deres strategi og støtteansøgning til Kommissionen, og fristen for, hvornår Kommissionen skal træffe endelig afgørelse om tildeling af støtte inden for rammerne af skolefrugtordningen

4

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1217/2013 af 28. november 2013 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

5

AFGØRELSER

2013/692/EU

*

Rådets afgørelse af 19. november 2013 om Slovakiets elektroniske udveksling af oplysninger fra køretøjsregistre

7

2013/693/EU

*

Kommissionens afgørelse af 3. oktober 2012 om statsstøtte SA.23600 — C 38/08 (ex NN 53/07) — Tyskland — Finansiering af München lufthavn, Terminal 2
  (meddelt under nummer C(2012) 5047)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2012) 5047)

1

8

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 1071/2013 af 24. september 2013 om den konsoliderede balance i MFI-sektoren (monetære finansielle institutioner) (ECB/2013/33) (EUT L 297 af 7.11.2013) | 23 |
| | * | Berigtigelse til Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 1073/2013 af 18. oktober 2013 om statistik vedrørende investeringsforeningers aktiver og passiver (ECB/2013/38) (EUT L 297 af 7.11.2013) | 39 |
| | * | Berigtigelse til Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 1074/2013 af 18. oktober 2013 om statistiske rapporteringskrav for postgirokontorer, der modtager indskud fra ikke-monetære finansielle institutioner, som er residenter i euroområdet (ECB/2013/39) (EUT L 297 af 7.11.2013) | 44 |
| | * | Berigtigelse til Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 1075/2013 af 18. oktober 2013 om statistik over aktiver og passiver hos financial vehicle corporations, der deltager i securitisationstransaktioner (ECB/2013/40)
  (EUT L 297 af 7.11.2013) | 46 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 1071/2013 af 24. september 2013 om den konsoliderede balance i MFI-sektoren (monetære finansielle institutioner) (ECB/2013/33) (EUT L 297 af 7.11.2013)

(EUT L 297 af 7.11.2013)

23

*

Berigtigelse til Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 1073/2013 af 18. oktober 2013 om statistik vedrørende investeringsforeningers aktiver og passiver (ECB/2013/38) (EUT L 297 af 7.11.2013)

(EUT L 297 af 7.11.2013)

39

*

Berigtigelse til Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 1074/2013 af 18. oktober 2013 om statistiske rapporteringskrav for postgirokontorer, der modtager indskud fra ikke-monetære finansielle institutioner, som er residenter i euroområdet (ECB/2013/39) (EUT L 297 af 7.11.2013)

ECB/2013/39

(EUT L 297 af 7.11.2013)

44

*

Berigtigelse til Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 1075/2013 af 18. oktober 2013 om statistik over aktiver og passiver hos financial vehicle corporations, der deltager i securitisationstransaktioner (ECB/2013/40)
  (EUT L 297 af 7.11.2013)

(ECB/2013/40)

(EUT L 297 af 7.11.2013)

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 29.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 319/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 319/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1214/2013

af 28. november 2013

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Saint-Marcellin (BGB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 15, stk. 1, og artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EU) nr. 1151/2012 trådte i kraft den 3. januar 2013. Den ophæver og erstatter Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2). |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EU) nr. 1151/2012 trådte i kraft den 3. januar 2013. Den ophæver og erstatter Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2).

| (2) | I henhold til artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Frankrigs ansøgning om registrering af betegnelsen »Saint-Marcellin« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Frankrigs ansøgning om registrering af betegnelsen »Saint-Marcellin« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (3).

| (3) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør betegnelsen registreres. |
| --- | --- |

(3)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør betegnelsen registreres.

| (4) | Ved brev af 12. november 2010 har de franske myndigheder meddelt Kommissionen, at virksomheden VALCREST, med hjemsted i Frankrig, men uden for det berørte geografiske område, lovligt har markedsført et produkt under betegnelsen »Saint-Marcellin« i en ubrudt periode på fem år, og at dette forhold har været rejst gennem den nationale indsigelsesprocedure. Den nævnte virksomhed opfyldte således betingelserne i artikel 13, stk. 3, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006, hvorefter der kan fastsættes en overgangsperiode, hvori betegnelsen lovligt kan anvendes, efter den er blevet registreret. |
| --- | --- |

(4)

Ved brev af 12. november 2010 har de franske myndigheder meddelt Kommissionen, at virksomheden VALCREST, med hjemsted i Frankrig, men uden for det berørte geografiske område, lovligt har markedsført et produkt under betegnelsen »Saint-Marcellin« i en ubrudt periode på fem år, og at dette forhold har været rejst gennem den nationale indsigelsesprocedure. Den nævnte virksomhed opfyldte således betingelserne i artikel 13, stk. 3, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006, hvorefter der kan fastsættes en overgangsperiode, hvori betegnelsen lovligt kan anvendes, efter den er blevet registreret.

| (5) | Betingelserne i artikel 13, stk. 3, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006 er gentaget i artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

(5)

Betingelserne i artikel 13, stk. 3, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006 er gentaget i artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1151/2012.

| (6) | Idet virksomheden VALCREST opfylder betingelserne i artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1151/2012 bør den indrømmes en overgangsperiode på fem år, hvori den lovligt kan anvende betegnelsen »Saint-Marcellin«. |
| --- | --- |

(6)

Idet virksomheden VALCREST opfylder betingelserne i artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1151/2012 bør den indrømmes en overgangsperiode på fem år, hvori den lovligt kan anvende betegnelsen »Saint-Marcellin«.

| (7) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Kvalitetspolitikken for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(7)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Kvalitetspolitikken for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen i bilaget til denne forordning registreres herved.

Artikel 2

Virksomheden VALCREST kan fortsat anvende den registrerede betegnelse »Saint-Marcellin« (BGB) i en overgangsperiode på fem år efter denne forordnings ikrafttræden.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. november 2013.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

2

(3)  EUT C 384 af 13.12.2012, s. 21.

3

---

BILAG

Landbrugsprodukter bestemt til konsum, som er opført i traktatens bilag I:

Kategori 1.3.   Oste

FRANKRIG

Saint-Marcellin (BGB)

---

| 29.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 319/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 319/3

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) nr. 1215/2013

af 28. november 2013

om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 32/2000 med henblik på forlængelse af EU-toldkontingenterne for forarbejdede varer af jute og kokos

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 32/2000 af 17. december 1999 om åbning og forvaltning af GATT-bundne fællesskabstoldkontingenter og visse andre fællesskabstoldkontingenter og om visse gennemførelsesbestemmelser for så vidt angår tilpasning af disse toldkontingenter og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1808/95 (1), særlig artikel 9, stk. 1, litra b), andet led, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Unionen har i overensstemmelse med sit tilbud i forbindelse med FN's konference om handel og udvikling (UNCTAD) og parallelt med sin generelle præferenceordning (GSP) siden 1971 åbnet toldpræferencer for forarbejdede varer af jute og kokos med oprindelse i visse udviklingslande. Præferencerne indebar gradvis nedsættelse af toldsatserne i den fælles toldtarif og fra 1978 til den 31. december 1994 fuldstændig suspension af disse satser. |
| --- | --- |

(1)

Unionen har i overensstemmelse med sit tilbud i forbindelse med FN's konference om handel og udvikling (UNCTAD) og parallelt med sin generelle præferenceordning (GSP) siden 1971 åbnet toldpræferencer for forarbejdede varer af jute og kokos med oprindelse i visse udviklingslande. Præferencerne indebar gradvis nedsættelse af toldsatserne i den fælles toldtarif og fra 1978 til den 31. december 1994 fuldstændig suspension af disse satser.

| (2) | Siden GSP trådte i kraft i 1995, har Unionen uden for GATT autonomt åbnet EU-toldkontingenter til nultold for bestemte mængder af forarbejdede varer af jute og kokos. De toldkontingenter, der ved forordning (EF) nr. 32/2000 blev åbnet for disse varer, blev videreført indtil den 31. december 2013 ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 17/2012 (2). |
| --- | --- |

(2)

Siden GSP trådte i kraft i 1995, har Unionen uden for GATT autonomt åbnet EU-toldkontingenter til nultold for bestemte mængder af forarbejdede varer af jute og kokos. De toldkontingenter, der ved forordning (EF) nr. 32/2000 blev åbnet for disse varer, blev videreført indtil den 31. december 2013 ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 17/2012 (2).

| (3) | Eftersom en ny GSP træder i kraft fra 1. januar 2014 til 31. december 2023 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 978/2012 (3), bør ordningen med toldkontingenter for forarbejdede varer af jute og kokos ligeledes videreføres. |
| --- | --- |

(3)

Eftersom en ny GSP træder i kraft fra 1. januar 2014 til 31. december 2023 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 978/2012 (3), bør ordningen med toldkontingenter for forarbejdede varer af jute og kokos ligeledes videreføres.

| (4) | Forordning (EF) nr. 32/2000 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Forordning (EF) nr. 32/2000 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I femte kolonne (»Kontingentperiode«) i tabellen i bilag III til forordning (EF) nr. 32/2000 foretages følgende ændringer:

| 1. | teksten med løbenummer 09.0107 affattes således:
  »Fra 1. januar til 31. december hvert år indtil 31. december 2023« |
| --- | --- |

1.

teksten med løbenummer 09.0107 affattes således:

»Fra 1. januar til 31. december hvert år indtil 31. december 2023«

| 2. | teksten med løbenummer 09.0109 affattes således:
  »Fra 1. januar til 31. december hvert år indtil 31. december 2023« |
| --- | --- |

2.

teksten med løbenummer 09.0109 affattes således:

»Fra 1. januar til 31. december hvert år indtil 31. december 2023«

| 3. | teksten med løbenummer 09.0111 affattes således:
  »Fra 1. januar til 31. december hvert år indtil 31. december 2023«. |
| --- | --- |

3.

teksten med løbenummer 09.0111 affattes således:

»Fra 1. januar til 31. december hvert år indtil 31. december 2023«.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2014.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. november 2013.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 5 af 8.1.2000, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 17/2012 af 11. januar 2012 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 32/2000 for så vidt angår videreførelse af EU-toldkontingenterne for forarbejdede varer af jute og kokos (EUT L 8 af 12.1.2012, s. 31).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 978/2012 af 25. oktober 2012 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 732/2008 (EUT L 303 af 31.10.2012, s. 1).

3

---

| 29.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 319/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 319/4

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1216/2013

af 28. november 2013

om undtagelse fra forordning (EF) nr. 288/2009 vedrørende fristen for, hvornår medlemsstaterne skal meddele deres strategi og støtteansøgning til Kommissionen, og fristen for, hvornår Kommissionen skal træffe endelig afgørelse om tildeling af støtte inden for rammerne af skolefrugtordningen

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), særlig artikel 103h, litra f), sammenholdt med artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, i Kommissionens forordning (EF) nr. 288/2009 (2) skal medlemsstater, der anmoder om den støtte, der er nævnt i artikel 103ga, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007, for en periode, der løber fra 1. august til 31. juli, give Kommissionen meddelelse om deres strategi senest den 31. januar i det år, hvor den pågældende periode starter. |
| --- | --- |

(1)

I overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, i Kommissionens forordning (EF) nr. 288/2009 (2) skal medlemsstater, der anmoder om den støtte, der er nævnt i artikel 103ga, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007, for en periode, der løber fra 1. august til 31. juli, give Kommissionen meddelelse om deres strategi senest den 31. januar i det år, hvor den pågældende periode starter.

| (2) | Efter Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningsforordningen) (3) og den politiske enighed, som medlovgiverne er nået til om den fremtidige fælles landbrugspolitik, vil vigtige elementer i skolefrugtordningen ændre sig fra 1. januar 2014, navnlig det samlede støttebeløb og de nye medfinansieringssatser. |
| --- | --- |

(2)

Efter Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningsforordningen) (3) og den politiske enighed, som medlovgiverne er nået til om den fremtidige fælles landbrugspolitik, vil vigtige elementer i skolefrugtordningen ændre sig fra 1. januar 2014, navnlig det samlede støttebeløb og de nye medfinansieringssatser.

| (3) | Anvendelsen af de nye elementer i skolefrugtordningen fra den 1. januar 2014 vil gøre det umuligt for medlemsstaterne at tilpasse deres strategier til de nye rammebestemmelser, før fristen for at give meddelelse om strategierne udløber. |
| --- | --- |

(3)

Anvendelsen af de nye elementer i skolefrugtordningen fra den 1. januar 2014 vil gøre det umuligt for medlemsstaterne at tilpasse deres strategier til de nye rammebestemmelser, før fristen for at give meddelelse om strategierne udløber.

| (4) | Derfor bør medlemsstater, der ønsker at gennemføre en skolefrugtordning for skoleåret 2014/15, som en overgangsforanstaltning have mulighed for at give Kommissionen meddelelse om deres strategi og støtteansøgning for perioden 1. august 2014 til 31. juli 2015 indtil den 30. april 2014. |
| --- | --- |

(4)

Derfor bør medlemsstater, der ønsker at gennemføre en skolefrugtordning for skoleåret 2014/15, som en overgangsforanstaltning have mulighed for at give Kommissionen meddelelse om deres strategi og støtteansøgning for perioden 1. august 2014 til 31. juli 2015 indtil den 30. april 2014.

| (5) | I betragtning af de ændringer, der skal foretages i det samlede budget for skolefrugtordningen som følge af den nye fælles landbrugspolitik, bør Kommissionens frist for at træffe afgørelse om den endelige tildeling af støtte for perioden 1. august 2014 til 31. juli 2015, jf. artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 288/2009, forlænges indtil den 30. juni 2014. |
| --- | --- |

(5)

I betragtning af de ændringer, der skal foretages i det samlede budget for skolefrugtordningen som følge af den nye fælles landbrugspolitik, bør Kommissionens frist for at træffe afgørelse om den endelige tildeling af støtte for perioden 1. august 2014 til 31. juli 2015, jf. artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 288/2009, forlænges indtil den 30. juni 2014.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Uanset artikel 4, stk. 1, i forordning (EF) nr. 288/2009 kan medlemsstaterne give meddelelse om deres strategi og støtteansøgning for perioden 1. august 2014 til 31. juli 2015 senest den 30. april 2014.

2.   Uanset artikel 4, stk. 4, tredje afsnit, i forordning (EF) nr. 288/2009 træffer Kommissionen afgørelse om den endelige tildeling af EU-støtte for perioden 1. august 2014 til 31. juli 2015 senest den 30. juni 2014.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den udløber den 30. juni 2014.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. november 2013.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 288/2009 af 7. april 2009 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår EF-støtte til uddeling af frugt- og grøntsagsprodukter, forarbejdede frugt- og grøntsagsprodukter og bananprodukter til børn på undervisningsinstitutioner inden for rammerne af en skolefrugtordning (EUT C 94 af 8.4.2009, s. 38).

2

(3)  KOM(2011) 626 endelig.

3

---

| 29.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 319/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 319/5

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1217/2013

af 28. november 2013

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. november 2013.

På Kommissionens vegne For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | AL | 51,8 |
| MA | 41,4 |
| TR | 62,5 |
| ZZ | 51,9 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| EG | 200,0 |
| TR | 96,5 |
| ZZ | 112,7 |
| 0709 91 00 | EG | 200,0 |
| ZZ | 200,0 |
| 0709 93 10 | MA | 134,1 |
| TR | 97,4 |
| ZZ | 115,8 |
| 0805 20 10 | AU | 134,7 |
| MA | 68,8 |
| PE | 131,0 |
| ZA | 149,3 |
| ZZ | 121,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 59,5 |
| PE | 74,3 |
| PK | 59,4 |
| SZ | 43,6 |
| TR | 69,2 |
| UY | 92,4 |
| ZA | 192,9 |
| ZZ | 84,5 |
| 0805 50 10 | TR | 76,0 |
| ZZ | 76,0 |
| 0808 10 80 | AU | 125,0 |
| BA | 45,7 |
| MK | 33,9 |
| US | 145,4 |
| ZA | 131,8 |
| ZZ | 96,4 |
| 0808 30 90 | TR | 114,2 |
| ZZ | 114,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

AL

51,8

MA

41,4

TR

62,5

ZZ

51,9

0707 00 05

AL

41,5

EG

200,0

TR

96,5

ZZ

112,7

0709 91 00

EG

200,0

ZZ

200,0

0709 93 10

MA

134,1

TR

97,4

ZZ

115,8

0805 20 10

AU

134,7

MA

68,8

PE

131,0

ZA

149,3

ZZ

121,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

59,5

PE

74,3

PK

59,4

SZ

43,6

TR

69,2

UY

92,4

ZA

192,9

ZZ

84,5

0805 50 10

TR

76,0

ZZ

76,0

0808 10 80

AU

125,0

BA

45,7

MK

33,9

US

145,4

ZA

131,8

ZZ

96,4

0808 30 90

TR

114,2

ZZ

114,2

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

AFGØRELSER

| 29.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 319/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 319/7

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 19. november 2013

om Slovakiets elektroniske udveksling af oplysninger fra køretøjsregistre

(2013/692/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til Rådets afgørelse 2008/615/RIA af 23. juni 2008 om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (1), særlig artikel 25,

under henvisning til Rådets afgørelse 2008/616/RIA af 23. juni 2008 om gennemførelse af afgørelse 2008/615/RIA (2), særlig artikel 20 og kapitel 4 i bilaget, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til protokollen om overgangsbestemmelser, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, bevares retsvirkningerne af retsakter, der er vedtaget af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer inden Lissabontraktatens ikrafttræden, så længe disse retsakter ikke er ophævet, annulleret eller ændret i medfør af traktaterne. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til protokollen om overgangsbestemmelser, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, bevares retsvirkningerne af retsakter, der er vedtaget af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer inden Lissabontraktatens ikrafttræden, så længe disse retsakter ikke er ophævet, annulleret eller ændret i medfør af traktaterne.

| (2) | Artikel 25 i afgørelse 2008/615/RIA finder derfor anvendelse, og Rådet afgør med enstemmighed, om medlemsstaterne har gennemført bestemmelserne i nævnte afgørelses kapitel 6. |
| --- | --- |

(2)

Artikel 25 i afgørelse 2008/615/RIA finder derfor anvendelse, og Rådet afgør med enstemmighed, om medlemsstaterne har gennemført bestemmelserne i nævnte afgørelses kapitel 6.

| (3) | Artikel 20 i afgørelse 2008/616/RIA bestemmer, at afgørelser som omhandlet i artikel 25, stk. 2, i afgørelse 2008/615/RIA træffes på grundlag af en evalueringsrapport, der baseres på et spørgeskema. For så vidt angår elektronisk dataudveksling i henhold til kapitel 2 i afgørelse 2008/615/RIA skal evalueringsrapporten baseres på et evalueringsbesøg og en forsøgsfase. |
| --- | --- |

(3)

Artikel 20 i afgørelse 2008/616/RIA bestemmer, at afgørelser som omhandlet i artikel 25, stk. 2, i afgørelse 2008/615/RIA træffes på grundlag af en evalueringsrapport, der baseres på et spørgeskema. For så vidt angår elektronisk dataudveksling i henhold til kapitel 2 i afgørelse 2008/615/RIA skal evalueringsrapporten baseres på et evalueringsbesøg og en forsøgsfase.

| (4) | I henhold til kapitel 4, punkt 1.1, i bilaget til afgørelse 2008/616/RIA vedrører det spørgeskema, der udarbejdes af den relevante arbejdsgruppe i Rådet, hver af de elektroniske dataudvekslinger, og det skal besvares af en medlemsstat, så snart den mener, at den opfylder forudsætningerne for dataudveksling i den relevante datakategori. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til kapitel 4, punkt 1.1, i bilaget til afgørelse 2008/616/RIA vedrører det spørgeskema, der udarbejdes af den relevante arbejdsgruppe i Rådet, hver af de elektroniske dataudvekslinger, og det skal besvares af en medlemsstat, så snart den mener, at den opfylder forudsætningerne for dataudveksling i den relevante datakategori.

| (5) | Slovakiet har besvaret spørgeskemaet om databeskyttelse og spørgeskemaet om oplysninger fra køretøjsregistre. |
| --- | --- |

(5)

Slovakiet har besvaret spørgeskemaet om databeskyttelse og spørgeskemaet om oplysninger fra køretøjsregistre.

| (6) | Slovakiet har gennemført en vellykket forsøgsfase med Nederlandene. |
| --- | --- |

(6)

Slovakiet har gennemført en vellykket forsøgsfase med Nederlandene.

| (7) | Der er blevet gennemført et evalueringsbesøg i Slovakiet, og den belgisk/nederlandske evalueringsgruppe har udarbejdet en rapport om evalueringsbesøget, som er blevet sendt til den relevante arbejdsgruppe i Rådet. |
| --- | --- |

(7)

Der er blevet gennemført et evalueringsbesøg i Slovakiet, og den belgisk/nederlandske evalueringsgruppe har udarbejdet en rapport om evalueringsbesøget, som er blevet sendt til den relevante arbejdsgruppe i Rådet.

| (8) | Rådet har fået forelagt en samlet evalueringsrapport, som opsummerer resultaterne af spørgeskemaerne, evalueringsbesøget og forsøgsfasen vedrørende oplysninger fra køretøjsregistre — |
| --- | --- |

(8)

Rådet har fået forelagt en samlet evalueringsrapport, som opsummerer resultaterne af spørgeskemaerne, evalueringsbesøget og forsøgsfasen vedrørende oplysninger fra køretøjsregistre —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Med henblik på elektronisk søgning af oplysninger i køretøjsregistre har Slovakiet fuldt ud gennemført de generelle bestemmelser om databeskyttelse i kapitel 6 i afgørelse 2008/615/RIA og har ret til at modtage og levere personoplysninger i henhold til artikel 12 i nævnte afgørelse fra dagen for nærværende afgørelses ikrafttræden.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. november 2013.

På Rådets vegne

L. LINKEVIČIUS

Formand

---

(1)  EUT L 210 af 6.8.2008, s. 1.

1

(2)  EUT L 210 af 6.8.2008, s. 12.

2

---

| 29.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 319/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 319/8

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 3. oktober 2012

om statsstøtte SA.23600 — C 38/08 (ex NN 53/07) — Tyskland

Finansiering af München lufthavn, Terminal 2

(meddelt under nummer C(2012) 5047)

(Kun den tyske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2013/693/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit (1),

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (2) og under henvisning til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved skrivelse af 3. november 2005 indbragte Ryanair Ltd. (herefter »klager« eller »Ryanair«) en klage om finansieringen af opførelsen af Terminal 2 i München lufthavn samt om aftalerne om eneret til anvendelse heraf mellem Deutsche Lufthansa AG (herefter »LH«) og Flughafen München GmbH (herefter »FMG«). Klager påstod bl.a., at finansieringen af opførelsen af Terminal 2, som blev tilvejebragt af selskabsdeltagerne i FMG (offentlige myndigheder), ikke er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip, og at eneretten for LH og dennes partnere i Star Alliance til anvendelse af Terminal 2 i de seneste par år har medført økonomiske tab for FMG på over 100 mio. EUR. På baggrund heraf gjorde Ryanair gældende, at de pågældende foranstaltninger udgør ulovlig statsstøtte, som er uforenelig med det indre marked, og som giver LH økonomiske fordele. |
| --- | --- |

(1)

Ved skrivelse af 3. november 2005 indbragte Ryanair Ltd. (herefter »klager« eller »Ryanair«) en klage om finansieringen af opførelsen af Terminal 2 i München lufthavn samt om aftalerne om eneret til anvendelse heraf mellem Deutsche Lufthansa AG (herefter »LH«) og Flughafen München GmbH (herefter »FMG«). Klager påstod bl.a., at finansieringen af opførelsen af Terminal 2, som blev tilvejebragt af selskabsdeltagerne i FMG (offentlige myndigheder), ikke er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip, og at eneretten for LH og dennes partnere i Star Alliance til anvendelse af Terminal 2 i de seneste par år har medført økonomiske tab for FMG på over 100 mio. EUR. På baggrund heraf gjorde Ryanair gældende, at de pågældende foranstaltninger udgør ulovlig statsstøtte, som er uforenelig med det indre marked, og som giver LH økonomiske fordele.

| (2) | Kommissionen anmodede ved skrivelse af 18. november 2005, 31. juli 2006, 6. juni 2007 og 3. oktober 2007 Tyskland om oplysninger i forbindelse med klagen. Tyskland svarede i skrivelse af 18. januar 2006, 8. august 2006, 28. august 2007, 17. september 2007, 21. september 2007, 29. november 2007 og 13. februar 2008. Den 10. oktober 2007 blev der afholdt et møde mellem Kommissionen og Tyskland. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen anmodede ved skrivelse af 18. november 2005, 31. juli 2006, 6. juni 2007 og 3. oktober 2007 Tyskland om oplysninger i forbindelse med klagen. Tyskland svarede i skrivelse af 18. januar 2006, 8. august 2006, 28. august 2007, 17. september 2007, 21. september 2007, 29. november 2007 og 13. februar 2008. Den 10. oktober 2007 blev der afholdt et møde mellem Kommissionen og Tyskland.

| (3) | Ved skrivelse af 31. juli 2007 indgav klager i henhold til artikel 265, andet afsnit, i TEUF en åbningsskrivelse om Kommissionens manglende reaktion på klagen. Den 15. november 2007 rejste klager et passivitetssøgsmål ved Den Europæiske Unions Ret (3). |
| --- | --- |

(3)

Ved skrivelse af 31. juli 2007 indgav klager i henhold til artikel 265, andet afsnit, i TEUF en åbningsskrivelse om Kommissionens manglende reaktion på klagen. Den 15. november 2007 rejste klager et passivitetssøgsmål ved Den Europæiske Unions Ret (3).

| (4) | Ved skrivelse af 23. juli 2008 underrettede Kommissionen Tyskland om sin beslutning om at indlede en procedure i henhold til artikel 108, stk. 2, i TEUF, for så vidt angår lån nr. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 og 23 fra KfW Bankengruppe, Bayerische Landesbank og LfA Förderbank Bayern (herefter »LfA«) til FM Terminal 2 Immobilien-Verwaltungsgesellschaft mbH og Terminal 2 Betriebsgesellschaft mbH, og for så vidt angår den betalte forpagtningsafgift fra FM Terminal 2 Immobilien-Verwaltungsgesellschaft mbH til FMG for at stille jordstykket i München lufthavn til rådighed (herefter »indledningsbeslutningen«). |
| --- | --- |

(4)

Ved skrivelse af 23. juli 2008 underrettede Kommissionen Tyskland om sin beslutning om at indlede en procedure i henhold til artikel 108, stk. 2, i TEUF, for så vidt angår lån nr. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 og 23 fra KfW Bankengruppe, Bayerische Landesbank og LfA Förderbank Bayern (herefter »LfA«) til FM Terminal 2 Immobilien-Verwaltungsgesellschaft mbH og Terminal 2 Betriebsgesellschaft mbH, og for så vidt angår den betalte forpagtningsafgift fra FM Terminal 2 Immobilien-Verwaltungsgesellschaft mbH til FMG for at stille jordstykket i München lufthavn til rådighed (herefter »indledningsbeslutningen«).

| (5) | Ved skrivelse af 31. juli 2008 anmodede Tyskland om en udsættelse af svarfristen, hvilket Kommissionen imødekom. På Tysklands foranledning blev der den 12. september 2008 afholdt et møde. Tyskland udtalte sig om sagen den 6. november 2008. |
| --- | --- |

(5)

Ved skrivelse af 31. juli 2008 anmodede Tyskland om en udsættelse af svarfristen, hvilket Kommissionen imødekom. På Tysklands foranledning blev der den 12. september 2008 afholdt et møde. Tyskland udtalte sig om sagen den 6. november 2008.

| (6) | Den 12. november 2008 blev der vedtaget en berigtigelse af indledningsbeslutningen. |
| --- | --- |

(6)

Den 12. november 2008 blev der vedtaget en berigtigelse af indledningsbeslutningen.

| (7) | Indledningsbeslutningen blev offentliggjort den 10. januar 2009 i Den Europæiske Unions Tidende
   (4). Kommissionen opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger om de pågældende foranstaltninger inden en måned efter offentliggørelsen. |
| --- | --- |

(7)

Indledningsbeslutningen blev offentliggjort den 10. januar 2009 i Den Europæiske Unions Tidende
   (4). Kommissionen opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger om de pågældende foranstaltninger inden en måned efter offentliggørelsen.

| (8) | Kommissionen modtog bemærkninger fra Ryanair. Ved skrivelse af 17. februar 2009 videresendte den disse bemærkninger til Tyskland. Tyskland fik mulighed for at afgive svar inden en måned. Den 1. april 2009 anmodede Tyskland om en udsættelse af svarfristen, hvilket Kommissionen imødekom. Tyskland udtalte sig om sagen den 30. april 2009. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen modtog bemærkninger fra Ryanair. Ved skrivelse af 17. februar 2009 videresendte den disse bemærkninger til Tyskland. Tyskland fik mulighed for at afgive svar inden en måned. Den 1. april 2009 anmodede Tyskland om en udsættelse af svarfristen, hvilket Kommissionen imødekom. Tyskland udtalte sig om sagen den 30. april 2009.

| (9) | Den 19. maj 2011 afsagde Retten dom om det af Ryanair rejste passivitetssøgsmål (5). |
| --- | --- |

(9)

Den 19. maj 2011 afsagde Retten dom om det af Ryanair rejste passivitetssøgsmål (5).

| (10) | Ved skrivelse af 30. april 2012 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger vedrørende lån nr. 17 og nr. 20. Tyskland svarede i skrivelse af 30. maj 2012. |
| --- | --- |

(10)

Ved skrivelse af 30. april 2012 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger vedrørende lån nr. 17 og nr. 20. Tyskland svarede i skrivelse af 30. maj 2012.

| (11) | Ved skrivelse af 23. juli 2012 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger. Tyskland svarede i skrivelse af 16. august 2012. |
| --- | --- |

(11)

Ved skrivelse af 23. juli 2012 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger. Tyskland svarede i skrivelse af 16. august 2012.

2.   BESKRIVELSE AF SAGEN OG GRUNDE TIL AT INDLEDE PROCEDUREN

2.1.   BAGGRUNDEN FOR UNDERSØGELSEN

| (12) | Da det allerede nogle få år efter idrifttagningen af München lufthavn i 1992 viste sig, at den ville nå sin kapacitetsgrænse tidligere end forventet på grund af stigningen i passagertrafikken, blev der truffet beslutning om at opføre en terminal mere i München lufthavn. Den 15. juli 1998 underskrev FMG (6) og LH (7) en fælles hensigtserklæring om opførelse og drift af Terminal 2 (den nye terminal i München lufthavn). |
| --- | --- |

(12)

Da det allerede nogle få år efter idrifttagningen af München lufthavn i 1992 viste sig, at den ville nå sin kapacitetsgrænse tidligere end forventet på grund af stigningen i passagertrafikken, blev der truffet beslutning om at opføre en terminal mere i München lufthavn. Den 15. juli 1998 underskrev FMG (6) og LH (7) en fælles hensigtserklæring om opførelse og drift af Terminal 2 (den nye terminal i München lufthavn).

| (13) | Som fastlagt i den fælles hensigtserklæring oprettede FMG og LH fællesejede virksomheder, der var ansvarlige for opførelse og drift af terminalen (herefter »T2-selskaber«):






  a) | FM Terminal 2 Immobilien-Verwaltungsgesellschaft mbH (herefter »Immo T2«): et ejendomsholdingselskab. Fordelingen af andele er FMG 60/LH 40. Immo T2 var ansvarlig for opførelse af Terminal 2 og udlejer inden for rammerne af en langtidslejekontrakt Terminal 2-bygningen til Terminal 2 Betriebsgesellschaft mbH. |
| --- | --- | --- |

(13)

Som fastlagt i den fælles hensigtserklæring oprettede FMG og LH fællesejede virksomheder, der var ansvarlige for opførelse og drift af terminalen (herefter »T2-selskaber«):

a)

FM Terminal 2 Immobilien-Verwaltungsgesellschaft mbH (herefter »Immo T2«): et ejendomsholdingselskab. Fordelingen af andele er FMG 60/LH 40. Immo T2 var ansvarlig for opførelse af Terminal 2 og udlejer inden for rammerne af en langtidslejekontrakt Terminal 2-bygningen til Terminal 2 Betriebsgesellschaft mbH.

| b) | Terminal 2 Betriebsgesellschaft mbH (herefter »T2-driftsselskab«): ansvarlig for drift og administration af Terminal 2. Fordelingen af andele i T2-driftsselskabet er ligeledes FMG 60/LH 40. |
| --- | --- |

b)

Terminal 2 Betriebsgesellschaft mbH (herefter »T2-driftsselskab«): ansvarlig for drift og administration af Terminal 2. Fordelingen af andele i T2-driftsselskabet er ligeledes FMG 60/LH 40.

| (14) | I henhold til den fælles hensigtserklæring fordeles T2-selskabernes risici i overensstemmelse med fordelingen af andele mellem FMG og LH. FMG og LH har indgået aftaler om overførsel af overskud og dækning af underskud med T2-selskaberne. FMG og LH dækker tab i overensstemmelse med deres andele (60:40). I henhold til tysk lovgivning hæfter FMG og LH således for alle de forpligtelser, T2-selskaberne indgår i gyldighedsperioden for aftalerne om overførsel af overskud og dækning af underskud. For så vidt angår forpligtelser, der er indgået, inden disse kontrakters gyldighedsperiode afsluttes, gælder denne hæftelse også herefter. |
| --- | --- |

(14)

I henhold til den fælles hensigtserklæring fordeles T2-selskabernes risici i overensstemmelse med fordelingen af andele mellem FMG og LH. FMG og LH har indgået aftaler om overførsel af overskud og dækning af underskud med T2-selskaberne. FMG og LH dækker tab i overensstemmelse med deres andele (60:40). I henhold til tysk lovgivning hæfter FMG og LH således for alle de forpligtelser, T2-selskaberne indgår i gyldighedsperioden for aftalerne om overførsel af overskud og dækning af underskud. For så vidt angår forpligtelser, der er indgået, inden disse kontrakters gyldighedsperiode afsluttes, gælder denne hæftelse også herefter.

| (15) | De samlede investeringsomkostninger til opførelse af Terminal 2 i München lufthavn var ca. [...] (8) EUR. T2-selskaberne har til dels finansieret projektet via egenkapital (kapitalindskud fra FMG og LH), til dels via lån. Tre tyske offentlige banker (KfW Bankengruppe (9), Bayerische Landesbank (10) og LfA Förderbank Bayern (11)) har ydet langfristede lån til T2-selskaberne på i alt [...] EUR med henblik på finansiering af Terminal 2-projektet. Begge T2-selskaber er aftaleparter i samtlige låneaftaler. |
| --- | --- |

(15)

De samlede investeringsomkostninger til opførelse af Terminal 2 i München lufthavn var ca. [...] (8) EUR. T2-selskaberne har til dels finansieret projektet via egenkapital (kapitalindskud fra FMG og LH), til dels via lån. Tre tyske offentlige banker (KfW Bankengruppe (9), Bayerische Landesbank (10) og LfA Förderbank Bayern (11)) har ydet langfristede lån til T2-selskaberne på i alt [...] EUR med henblik på finansiering af Terminal 2-projektet. Begge T2-selskaber er aftaleparter i samtlige låneaftaler.

2.2.   OMFANG AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE OG DE UNDERSØGTE FORANSTALTNINGER

| (16) | I sin beslutning om at indlede proceduren nåede Kommissionen frem til den konklusion, at FMG's og LH's kapitalinvesteringer og LH's eneret til anvendelse af Terminal 2 ikke udgør statsstøtte. |
| --- | --- |

(16)

I sin beslutning om at indlede proceduren nåede Kommissionen frem til den konklusion, at FMG's og LH's kapitalinvesteringer og LH's eneret til anvendelse af Terminal 2 ikke udgør statsstøtte.

| (17) | For så vidt angår lånene til T2-selskaberne fra KfW, BayernLB og LfA til opførelse af Terminal 2, mente Kommissionen, at lån nr. 2, 3, 4, 11, 12, 13, 14, 15, 18, 19 og 22 ikke udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF. |
| --- | --- |

(17)

For så vidt angår lånene til T2-selskaberne fra KfW, BayernLB og LfA til opførelse af Terminal 2, mente Kommissionen, at lån nr. 2, 3, 4, 11, 12, 13, 14, 15, 18, 19 og 22 ikke udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF.

| (18) | Indledningsbeslutningen rejste følgende spørgsmål:






  1) | Kan de til T2-selskaberne ydede lån nr. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 og 23 og lejekontrakten vedrørende jordstykke nr. 4935/3 og 4881 tilregnes staten? |
| --- | --- | --- |

(18)

Indledningsbeslutningen rejste følgende spørgsmål:

1)

Kan de til T2-selskaberne ydede lån nr. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 og 23 og lejekontrakten vedrørende jordstykke nr. 4935/3 og 4881 tilregnes staten?

| 2) | Blev lån nr. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 og 23 til T2-selskaberne ydet på markedsvilkår? Det ville betyde, at de ikke indeholder nogen elementer af statsstøtte. I benægtende fald, kan en sådan statsstøtte anses for at være forenelig med det indre marked? |
| --- | --- |

2)

Blev lån nr. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 og 23 til T2-selskaberne ydet på markedsvilkår? Det ville betyde, at de ikke indeholder nogen elementer af statsstøtte. I benægtende fald, kan en sådan statsstøtte anses for at være forenelig med det indre marked?

| 3) | Svarer den forpagtningsafgift, som Immo T2 betaler til FMG, mod at FMG lader Immo T2 anvende jordstykke nr. 4935/3 og 4881 med et samlet areal på ca. 170 000 m2 og bygge Terminal 2 dér, til markedspriserne? |
| --- | --- |

3)

Svarer den forpagtningsafgift, som Immo T2 betaler til FMG, mod at FMG lader Immo T2 anvende jordstykke nr. 4935/3 og 4881 med et samlet areal på ca. 170 000 m2 og bygge Terminal 2 dér, til markedspriserne?

2.2.1.   Lån til T2-selskaberne

| (19) | Kun lån nr. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 og 23 i beslutningen om at indlede proceduren fra KfW og BayernLB er relevante inden for rammerne af denne afgørelse. |
| --- | --- |

(19)

Kun lån nr. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 og 23 i beslutningen om at indlede proceduren fra KfW og BayernLB er relevante inden for rammerne af denne afgørelse.

| (20) | Rentesatserne for alle de i betragtning 19 nævnte lån blev fastlagt i de relevante låneaftaler. Basissatsen blev fastlagt på baggrund af den løbetidsafhængige interbankrente, der blev offentliggjort kl. 11 (lokaltid i henholdsvis München og Frankfurt) den dag, hvor renten blev fastsat i Reuters informationssystem på siden DGZF (afkast på langfristede offentlige obligationer fra DekaBank). Risikomargenerne blev fastlagt i de relevante låneaftaler. |
| --- | --- |

(20)

Rentesatserne for alle de i betragtning 19 nævnte lån blev fastlagt i de relevante låneaftaler. Basissatsen blev fastlagt på baggrund af den løbetidsafhængige interbankrente, der blev offentliggjort kl. 11 (lokaltid i henholdsvis München og Frankfurt) den dag, hvor renten blev fastsat i Reuters informationssystem på siden DGZF (afkast på langfristede offentlige obligationer fra DekaBank). Risikomargenerne blev fastlagt i de relevante låneaftaler.

| (21) | Lån nr. 5, 6 og 7 blev ydet inden for rammerne af KfW-infrastrukturprogrammet i overensstemmelse med låneaftalen af [...] for at fremme tilvejebringelsen af infrastruktur med henblik på regional og økonomisk udvikling. Rentesatserne for lån nr. 5, 6 og 7 blev fastsat for 10 år. Efter udløbet af den periode, hvor rentesatsen er bundet for disse lån (2009-2011), tilpasses rentesatserne til den offentliggjorte referencerentesats fra Kommissionen. Den risikomargen, der er fastlagt i låneaftalen, forbliver uændret. |
| --- | --- |

(21)

Lån nr. 5, 6 og 7 blev ydet inden for rammerne af KfW-infrastrukturprogrammet i overensstemmelse med låneaftalen af [...] for at fremme tilvejebringelsen af infrastruktur med henblik på regional og økonomisk udvikling. Rentesatserne for lån nr. 5, 6 og 7 blev fastsat for 10 år. Efter udløbet af den periode, hvor rentesatsen er bundet for disse lån (2009-2011), tilpasses rentesatserne til den offentliggjorte referencerentesats fra Kommissionen. Den risikomargen, der er fastlagt i låneaftalen, forbliver uændret.

| (22) | Ifølge en låneaftale af 13. september 2000 gælder følgende risikomargener for lån nr. 1, 9, 10, 16, 21 og 23 (angivet i basispoint, herefter »bps«). Disse er fastlagt for hele låneaftalens gyldighedsperiode:






  a) | BayernLB: [...] |
| --- | --- | --- |

(22)

Ifølge en låneaftale af 13. september 2000 gælder følgende risikomargener for lån nr. 1, 9, 10, 16, 21 og 23 (angivet i basispoint, herefter »bps«). Disse er fastlagt for hele låneaftalens gyldighedsperiode:

a)

BayernLB: [...]

| b) | KfW: [...] |
| --- | --- |

b)

KfW: [...]

| (23) | I juli 2003 indgik BayernLB og KfW ud over låneaftalen af 13. september 2000 endnu en låneaftale med henblik på at dække det yderligere finansieringsbehov til Terminal 2 som følge af de forhøjede byggeomkostninger. Basissatsen blev fastlagt på baggrund af den løbetidsafhængige interbankrente, der blev offentliggjort kl. 11 (lokaltid i henholdsvis München og Frankfurt) den dag, hvor renten blev fastsat i Reuters informationssystem på siden DGZF (afkast på langfristede offentlige obligationer fra DekaBank). På baggrund af denne ændring blev rentemargenen for lån nr. 17 og 20 fastsat til [...] (12). |
| --- | --- |

(23)

I juli 2003 indgik BayernLB og KfW ud over låneaftalen af 13. september 2000 endnu en låneaftale med henblik på at dække det yderligere finansieringsbehov til Terminal 2 som følge af de forhøjede byggeomkostninger. Basissatsen blev fastlagt på baggrund af den løbetidsafhængige interbankrente, der blev offentliggjort kl. 11 (lokaltid i henholdsvis München og Frankfurt) den dag, hvor renten blev fastsat i Reuters informationssystem på siden DGZF (afkast på langfristede offentlige obligationer fra DekaBank). På baggrund af denne ændring blev rentemargenen for lån nr. 17 og 20 fastsat til [...] (12).

| (24) | T2-selskaberne stillede følgende sikkerheder for lån og kreditfaciliteter:






  a) | [...] |
| --- | --- | --- |

(24)

T2-selskaberne stillede følgende sikkerheder for lån og kreditfaciliteter:

a)

[...]

| b) | [...] |
| --- | --- |

b)

[...]

| c) | [...] |
| --- | --- |

c)

[...]

| d) | [...] |
| --- | --- |

d)

[...]

| (25) | Derudover forbeholdt bankerne sig retten til at opsige låneaftalerne, hvis:






  a) | aftalerne om overførsel af overskud og dækning af underskud mellem T2-selskaberne og deres selskabsdeltagere (FMG og LH) opgives eller ændres til ulempe for bankerne |
| --- | --- | --- |

(25)

Derudover forbeholdt bankerne sig retten til at opsige låneaftalerne, hvis:

a)

aftalerne om overførsel af overskud og dækning af underskud mellem T2-selskaberne og deres selskabsdeltagere (FMG og LH) opgives eller ændres til ulempe for bankerne

| b) | Fristaten Bayern, Tyskland og byen München (enkeltvis eller i fællesskab) mister det absolutte flertal med hensyn til selskabskapitalen og/eller stemmerettighederne i FMG |
| --- | --- |

b)

Fristaten Bayern, Tyskland og byen München (enkeltvis eller i fællesskab) mister det absolutte flertal med hensyn til selskabskapitalen og/eller stemmerettighederne i FMG

| c) | Fristaten Bayerns kapitalandele og/eller stemmerettigheder i FMG falder til 25 % eller mindre. |
| --- | --- |

c)

Fristaten Bayerns kapitalandele og/eller stemmerettigheder i FMG falder til 25 % eller mindre.

| (26) | Med hensyn til de oplyste forhold i betragtning 20-25 udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt lån nr. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 og 23 til T2-selskaberne fra de offentlige udviklingsbanker KfW og LfA og den offentlige bank BayernLB blev ydet på normale markedsvilkår. Dette var hovedsageligt baseret på, at de fastsatte rentesatser for disse lån syntes at ligge under de referencesatser, som var fastlagt under anvendelse af Meddelelse fra Kommissionen om gældende rentesatser for tilbagebetaling af statsstøtte samt satser for reference- og diskonteringsrenter for 15 medlemslande gældende fra og med 1. januar 2005 og historiske rentesatser for tilbagebetaling og reference- og diskonteringsrenter gældende fra og med den 1. august 1997 (13) (herefter »meddelelse fra Kommissionen fra 2005«). |
| --- | --- |

(26)

Med hensyn til de oplyste forhold i betragtning 20-25 udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt lån nr. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 og 23 til T2-selskaberne fra de offentlige udviklingsbanker KfW og LfA og den offentlige bank BayernLB blev ydet på normale markedsvilkår. Dette var hovedsageligt baseret på, at de fastsatte rentesatser for disse lån syntes at ligge under de referencesatser, som var fastlagt under anvendelse af Meddelelse fra Kommissionen om gældende rentesatser for tilbagebetaling af statsstøtte samt satser for reference- og diskonteringsrenter for 15 medlemslande gældende fra og med 1. januar 2005 og historiske rentesatser for tilbagebetaling og reference- og diskonteringsrenter gældende fra og med den 1. august 1997 (13) (herefter »meddelelse fra Kommissionen fra 2005«).

| (27) | Meddelelsen fra Kommissionen fra 2005 blev erstattet af Meddelelse fra Kommissionen om revision af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten af 12. december 2007 (14) (herefter »referencesatsmeddelelse fra 2008«). I henhold til referencesatsmeddelelsen fra 2008 blev der ved fastsættelsen af risikomargenerne taget højde for de pågældende virksomheders rating (kreditværdighed) og sikkerhedsstillelsen. Kommissionen mente, at moderselskaberne FMG's og LH's ratings var relevante i forbindelse med den foreliggende sag. I sin foreløbige vurdering forklarede Kommissionen, at rentesatserne for lånene i betragtning af begge virksomheders ratings syntes at ligge under de rentesatser, som var fastlagt under anvendelse af referencesatsmeddelelsen fra 2008. |
| --- | --- |

(27)

Meddelelsen fra Kommissionen fra 2005 blev erstattet af Meddelelse fra Kommissionen om revision af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten af 12. december 2007 (14) (herefter »referencesatsmeddelelse fra 2008«). I henhold til referencesatsmeddelelsen fra 2008 blev der ved fastsættelsen af risikomargenerne taget højde for de pågældende virksomheders rating (kreditværdighed) og sikkerhedsstillelsen. Kommissionen mente, at moderselskaberne FMG's og LH's ratings var relevante i forbindelse med den foreliggende sag. I sin foreløbige vurdering forklarede Kommissionen, at rentesatserne for lånene i betragtning af begge virksomheders ratings syntes at ligge under de rentesatser, som var fastlagt under anvendelse af referencesatsmeddelelsen fra 2008.

| (28) | Betingelserne for lån nr. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 og 23 syntes dermed at være gunstigere end den reference, som blev fastsat af Kommissionen for markedsrenten under anvendelse af referencesatsmeddelelsen fra 2008. |
| --- | --- |

(28)

Betingelserne for lån nr. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 og 23 syntes dermed at være gunstigere end den reference, som blev fastsat af Kommissionen for markedsrenten under anvendelse af referencesatsmeddelelsen fra 2008.

| (29) | Desuden udtrykte Kommissionen tvivl om tilregnelsen af støtteforanstaltningerne til staten. For så vidt angår lånene fra BayernLB og LfA, syntes det ikke at være nødvendigt, at bestyrelsen gav sit samtykke. |
| --- | --- |

(29)

Desuden udtrykte Kommissionen tvivl om tilregnelsen af støtteforanstaltningerne til staten. For så vidt angår lånene fra BayernLB og LfA, syntes det ikke at være nødvendigt, at bestyrelsen gav sit samtykke.

2.2.2.   Lejekontrakt vedrørende anvendelse af jordstykker mellem FMG og Immo T2

| (30) | FMG og Immo T2 indgik den 30. marts 2000 en aftale, hvormed FMG overdrog Immo T2 retten til at anvende jordstykke nr. 4935/3 og 4881 med et samlet areal på ca. 170 000 m2 og opføre Terminal T2 dér. |
| --- | --- |

(30)

FMG og Immo T2 indgik den 30. marts 2000 en aftale, hvormed FMG overdrog Immo T2 retten til at anvende jordstykke nr. 4935/3 og 4881 med et samlet areal på ca. 170 000 m2 og opføre Terminal T2 dér.

| (31) | Til gengæld betaler Immo T2 årligt en forpagtningsafgift på [...] plus moms (ca. [...] EUR) for eneretten til anvendelse. Denne forpagtningsafgift betales kvartalsvist bagud fra idrifttagningen af Terminal 2. For at tage højde for ændringer i ejendomspriserne og rentesatserne vurderes den årlige forpagtningsafgift efter [...] år og tilpasses om nødvendigt. |
| --- | --- |

(31)

Til gengæld betaler Immo T2 årligt en forpagtningsafgift på [...] plus moms (ca. [...] EUR) for eneretten til anvendelse. Denne forpagtningsafgift betales kvartalsvist bagud fra idrifttagningen af Terminal 2. For at tage højde for ændringer i ejendomspriserne og rentesatserne vurderes den årlige forpagtningsafgift efter [...] år og tilpasses om nødvendigt.

| (32) | Kontrakten har en løbetid på [...] år. [...] |
| --- | --- |

(32)

Kontrakten har en løbetid på [...] år. [...]

| (33) | For så vidt angår lejekontrakten vedrørende anvendelse af jordstykker, kunne Kommissionen ikke udelukke, at den forpagtningsafgift, som Immo T2 har betalt til FMG for det jordstykke, hvor Terminal 2 blev opført, er betalt til markedsprisen. |
| --- | --- |

(33)

For så vidt angår lejekontrakten vedrørende anvendelse af jordstykker, kunne Kommissionen ikke udelukke, at den forpagtningsafgift, som Immo T2 har betalt til FMG for det jordstykke, hvor Terminal 2 blev opført, er betalt til markedsprisen.

| (34) | Desuden udtrykte Kommissionen tvivl om tilregnelsen af støtteforanstaltningerne til staten. Kommissionen vidste ikke, om de offentlige selskabsdeltagere i FMG var involveret i indgåelsen af lejekontrakten vedrørende anvendelse af jordstykker. |
| --- | --- |

(34)

Desuden udtrykte Kommissionen tvivl om tilregnelsen af støtteforanstaltningerne til staten. Kommissionen vidste ikke, om de offentlige selskabsdeltagere i FMG var involveret i indgåelsen af lejekontrakten vedrørende anvendelse af jordstykker.

2.2.3.   Forenelighed af den eventuelle støtte til T2-selskaberne med det indre marked

| (35) | Kommissionen undersøgte, om den i betragtning 31 nævnte forpagtningsafgift og de i betragtning 19 nævnte lån ville være forenelige med det indre marked, hvis de udgjorde statsstøtte. Særlig lån nr. 16, 17, 20, 21 og 23 syntes at indeholde driftsstøtte, der sandsynligvis ikke opfylder forudsætningerne for i henhold til artikel 107, stk. 2 og 3, i TEUF at blive betragtet som undtagelser fra bestemmelsen om, at støtte er uforenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen undersøgte, om den i betragtning 31 nævnte forpagtningsafgift og de i betragtning 19 nævnte lån ville være forenelige med det indre marked, hvis de udgjorde statsstøtte. Særlig lån nr. 16, 17, 20, 21 og 23 syntes at indeholde driftsstøtte, der sandsynligvis ikke opfylder forudsætningerne for i henhold til artikel 107, stk. 2 og 3, i TEUF at blive betragtet som undtagelser fra bestemmelsen om, at støtte er uforenelig med det indre marked.

3.   TYSKLANDS BEMÆRKNINGER

3.1.   OMFANG AF UNDERSØGELSESPROCEDUREN OG BEGREBET ØKONOMISK VIRKSOMHED I T2-SELSKABERNE

| (36) | Først fremsætter Tyskland bemærkninger til begrebet økonomisk virksomhed i T2-selskaberne og til anvendeligheden af artikel 107, stk. 1, i TEUF herpå, således som den blev fortolket, inden Retten afsagde dom i sagen Aéroports de Paris
   (15). |
| --- | --- |

(36)

Først fremsætter Tyskland bemærkninger til begrebet økonomisk virksomhed i T2-selskaberne og til anvendeligheden af artikel 107, stk. 1, i TEUF herpå, således som den blev fortolket, inden Retten afsagde dom i sagen Aéroports de Paris
   (15).

| (37) | Dernæst henviser Tyskland til, at BayernLB, som senere påtog sig rollen som konsortialbank for de foreliggende lån, allerede den 2. december 1998 havde afgivet et bindende lånetilsagn med henblik på finansiering af T2-selskaberne. Tyskland forklarer desuden, at betingelserne for samtlige lån ydet af KfW, LfA og BayernLB var baseret på dette tilsagn, som dermed fastlagde betingelserne for låneaftalerne endeligt. Betingelserne for henholdsvis lån nr. 5, 6 og 7 og lån nr. 1, 9, 10, 16, 21 og 23 var bindende fastlagt i henholdsvis låneaftalen af 31. august 1999 og låneaftalen af 13. september 2000. Begge låneaftaler var allerede indgået bindende, inden der blev afsagt dom i sagen Aéroports de Paris. Endvidere blev lejekontrakten vedrørende jordstykker underskrevet den 30. marts 2000, dvs. inden Retten afsagde dom i sagen Aéroports de Paris. |
| --- | --- |

(37)

Dernæst henviser Tyskland til, at BayernLB, som senere påtog sig rollen som konsortialbank for de foreliggende lån, allerede den 2. december 1998 havde afgivet et bindende lånetilsagn med henblik på finansiering af T2-selskaberne. Tyskland forklarer desuden, at betingelserne for samtlige lån ydet af KfW, LfA og BayernLB var baseret på dette tilsagn, som dermed fastlagde betingelserne for låneaftalerne endeligt. Betingelserne for henholdsvis lån nr. 5, 6 og 7 og lån nr. 1, 9, 10, 16, 21 og 23 var bindende fastlagt i henholdsvis låneaftalen af 31. august 1999 og låneaftalen af 13. september 2000. Begge låneaftaler var allerede indgået bindende, inden der blev afsagt dom i sagen Aéroports de Paris. Endvidere blev lejekontrakten vedrørende jordstykker underskrevet den 30. marts 2000, dvs. inden Retten afsagde dom i sagen Aéroports de Paris.

| (38) | Derfor kan risikomargenernes overensstemmelse med markedsvilkårene også kun bedømmes på baggrund af de på det tidspunkt gældende betingelser. Derudover ansås drift og opførelse af lufthavnen dengang ikke for at være erhvervsmæssig virksomhed, da lufthavne ikke hørte ind under anvendelsesområdet for artikel 107, stk. 1, i TEUF. |
| --- | --- |

(38)

Derfor kan risikomargenernes overensstemmelse med markedsvilkårene også kun bedømmes på baggrund af de på det tidspunkt gældende betingelser. Derudover ansås drift og opførelse af lufthavnen dengang ikke for at være erhvervsmæssig virksomhed, da lufthavne ikke hørte ind under anvendelsesområdet for artikel 107, stk. 1, i TEUF.

3.2.   STATSSTØTTE I FORM AF LÅN TIL T2-SELSKABERNE

3.2.1.   Banklånenes overensstemmelse med markedsvilkårene

| (39) | For så vidt angår lånene til T2-selskaberne, fremsætter Tyskland først bemærkninger til de egnede rammer for en undersøgelse af, om lånene er i overensstemmelse med markedsvilkårene. Tyskland understreger, at denne undersøgelse ikke foretages på baggrund af meddelelsen fra Kommissionen fra 2005. Det er ikke relevant at sammenligne de endelige rentesatser for hvert enkelt lån til T2-selskaberne med Kommissionens referencerentesats. I stedet skal de relevante risikomargener undersøges og sammenlignes med en markedsreference. Basisrentesatsen svinger fra dag til dag, uden at parterne har indflydelse herpå. Derfor skal Kommissionen i stedet anvende markedssammenligningsdata som reference for risikomargenerne, da private kreditorer generelt ikke tager hensyn til de margener, der er nævnt i meddelelsen fra Kommissionen fra 2005, når de indgår låneaftaler. Tyskland anfører desuden, at referencesatsmeddelelsen fra 2008 viste utilstrækkelighederne ved meddelelsen fra Kommissionen fra 2005, da den nye meddelelse også tager højde for låntagerens kreditværdighed og sikkerhedsstillelsen. |
| --- | --- |

(39)

For så vidt angår lånene til T2-selskaberne, fremsætter Tyskland først bemærkninger til de egnede rammer for en undersøgelse af, om lånene er i overensstemmelse med markedsvilkårene. Tyskland understreger, at denne undersøgelse ikke foretages på baggrund af meddelelsen fra Kommissionen fra 2005. Det er ikke relevant at sammenligne de endelige rentesatser for hvert enkelt lån til T2-selskaberne med Kommissionens referencerentesats. I stedet skal de relevante risikomargener undersøges og sammenlignes med en markedsreference. Basisrentesatsen svinger fra dag til dag, uden at parterne har indflydelse herpå. Derfor skal Kommissionen i stedet anvende markedssammenligningsdata som reference for risikomargenerne, da private kreditorer generelt ikke tager hensyn til de margener, der er nævnt i meddelelsen fra Kommissionen fra 2005, når de indgår låneaftaler. Tyskland anfører desuden, at referencesatsmeddelelsen fra 2008 viste utilstrækkelighederne ved meddelelsen fra Kommissionen fra 2005, da den nye meddelelse også tager højde for låntagerens kreditværdighed og sikkerhedsstillelsen.

| (40) | Tyskland mener heller ikke, det er nødvendigt, at Kommissionen anvender referencesatsmeddelelsen fra 2008, da den hellere skal basere sin undersøgelse på markedsreferencer, hvis der foreligger markedssammenligningsdata. Ellers bringes de offentlige kreditinstitutters konkurrenceevne i alvorlig fare, da de konkrete betingelser i sidste ende kun fastlægges på baggrund af Kommissionens referencerentesats og ikke længere de reelle markedsforhold. |
| --- | --- |

(40)

Tyskland mener heller ikke, det er nødvendigt, at Kommissionen anvender referencesatsmeddelelsen fra 2008, da den hellere skal basere sin undersøgelse på markedsreferencer, hvis der foreligger markedssammenligningsdata. Ellers bringes de offentlige kreditinstitutters konkurrenceevne i alvorlig fare, da de konkrete betingelser i sidste ende kun fastlægges på baggrund af Kommissionens referencerentesats og ikke længere de reelle markedsforhold.

| (41) | Tyskland anfører endvidere, at betingelserne for de foreliggende lån er baseret på FMG's og LH's meget gode rating og kreditværdighed. I den forbindelse skal undersøgelsen af kreditværdighed gennemføres for FMG og LH, for når der foreligger aftaler om overførsel af overskud og dækning af underskud mellem datter- og moderselskaber, er det ganske almindelig bankpraksis udelukkende at tage hensyn til moderselskabernes kreditværdighed. |
| --- | --- |

(41)

Tyskland anfører endvidere, at betingelserne for de foreliggende lån er baseret på FMG's og LH's meget gode rating og kreditværdighed. I den forbindelse skal undersøgelsen af kreditværdighed gennemføres for FMG og LH, for når der foreligger aftaler om overførsel af overskud og dækning af underskud mellem datter- og moderselskaber, er det ganske almindelig bankpraksis udelukkende at tage hensyn til moderselskabernes kreditværdighed.

| (42) | Tyskland henviser til, at kreditvurderingsbureauet Standard & Poor's har givet LH ratingen BBB+ (16) fra 2001-2003. Da FMG er en fuldt ud offentligt ejet virksomhed, foreligger der ikke en ekstern rating for denne. Tyskland sammenligner FMG's finansielle situation med den finansielle situation for lufthavnen Schiphol, der også er fuldt ud offentligt ejet og af kreditvurderingsbureauet Standard & Poor's har fået ratings mellem A (17) og AA (18). Derudover har FMG i 2006 modtaget et syndikeret lån uden sikkerhedsstillelse på [...] EUR fra et internationalt konsortium bestående af i alt 21 offentlige og private banker. I memorandummet for lånet har FMG fået en rating på [...] (19). |
| --- | --- |

(42)

Tyskland henviser til, at kreditvurderingsbureauet Standard & Poor's har givet LH ratingen BBB+ (16) fra 2001-2003. Da FMG er en fuldt ud offentligt ejet virksomhed, foreligger der ikke en ekstern rating for denne. Tyskland sammenligner FMG's finansielle situation med den finansielle situation for lufthavnen Schiphol, der også er fuldt ud offentligt ejet og af kreditvurderingsbureauet Standard & Poor's har fået ratings mellem A (17) og AA (18). Derudover har FMG i 2006 modtaget et syndikeret lån uden sikkerhedsstillelse på [...] EUR fra et internationalt konsortium bestående af i alt 21 offentlige og private banker. I memorandummet for lånet har FMG fået en rating på [...] (19).

| (43) | Tyskland slår fast, at der i modsætning til det syndikerede lån til FMG i høj grad blev stillet sikkerhed for de foreliggende lån. Det er vigtigt at understrege, at der ud over den sikkerhedsstillelse, som er nævnt i indledningsbeslutningen, også [...] med henblik på at stille sikkerhed for lånet. Dette viser, at det for de foreliggende lån vil være passende med en endnu lavere risikomargen end for det syndikerede lån, hvis margener ligger mellem [...] og [...] bps. |
| --- | --- |

(43)

Tyskland slår fast, at der i modsætning til det syndikerede lån til FMG i høj grad blev stillet sikkerhed for de foreliggende lån. Det er vigtigt at understrege, at der ud over den sikkerhedsstillelse, som er nævnt i indledningsbeslutningen, også [...] med henblik på at stille sikkerhed for lånet. Dette viser, at det for de foreliggende lån vil være passende med en endnu lavere risikomargen end for det syndikerede lån, hvis margener ligger mellem [...] og [...] bps.

| (44) | Tyskland forklarer videre, at der ud over den sikkerhedsstillelse, som er nævnt i betragtning 40 og betragtning 45 i indledningsbeslutningen, ikke er stillet yderligere sikkerhed. Ifølge Tyskland havde [...] den 31. december 2002 en værdi af [...] EUR, og den modsvarende gæld havde en værdi af [...] EUR. Tyskland forklarer videre, at [...] den 31. december 2003 var steget til en værdi af [...] EUR, og at den modsvarende gæld havde en værdi af [...] EUR. Hverken FMG, LH eller selskabsdeltagerne i FMG har stillet yderligere garantier. |
| --- | --- |

(44)

Tyskland forklarer videre, at der ud over den sikkerhedsstillelse, som er nævnt i betragtning 40 og betragtning 45 i indledningsbeslutningen, ikke er stillet yderligere sikkerhed. Ifølge Tyskland havde [...] den 31. december 2002 en værdi af [...] EUR, og den modsvarende gæld havde en værdi af [...] EUR. Tyskland forklarer videre, at [...] den 31. december 2003 var steget til en værdi af [...] EUR, og at den modsvarende gæld havde en værdi af [...] EUR. Hverken FMG, LH eller selskabsdeltagerne i FMG har stillet yderligere garantier.

| (45) | Hvad angår sammenligneligheden af betingelserne for de foreliggende lån med obligationer fra Deutsche Telekom AG, Bayer AG, Volkswagen AG og Deutsche Börse AG, viste ratings af disse virksomheder, at deres økonomiske situation var fuldt ud sammenlignelig med FMG's og LH's økonomiske situation. De ratings, som Tyskland har fremlagt for disse virksomheder, er sammenfattet i tabel 1:

  Tabel 1


  Ratings af de virksomheder, som Tyskland har sammenlignet








  Virksomhed | Rating (langfristet) Standard & Poor's | Rating (langfristet) Moody's |
| --- | --- | --- | --- |
| Deutsche Telekom AG | BBB+ | Baa1 |
| Bayer AG | A– | A3 |
| Volkswagen AG | A– | A3 |
| Deutsche Börse AG | AA | Ikke relevant |

(45)

Hvad angår sammenligneligheden af betingelserne for de foreliggende lån med obligationer fra Deutsche Telekom AG, Bayer AG, Volkswagen AG og Deutsche Börse AG, viste ratings af disse virksomheder, at deres økonomiske situation var fuldt ud sammenlignelig med FMG's og LH's økonomiske situation. De ratings, som Tyskland har fremlagt for disse virksomheder, er sammenfattet i tabel 1:

Tabel 1

Ratings af de virksomheder, som Tyskland har sammenlignet

Virksomhed

Rating (langfristet) Standard & Poor's

Rating (langfristet) Moody's

Deutsche Telekom AG

BBB+

Baa1

Bayer AG

A–

A3

Volkswagen AG

A–

A3

Deutsche Börse AG

AA

Ikke relevant

| (46) | Tyskland henviser i øvrigt til de gennemsnitlige risikomargener (i basispoint) for virksomhedsobligationer i euroområdet med ratings mellem AA og BBB (ifølge Standard & Poor's), som er sammenfattet i tabel 2:

  Tabel 2


  Gennemsnitlig risikomargen (i bps) for virksomhedsobligationer i euroområdet









  Periode | AA | A | BBB |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1997 – 2007 | 15,6 | 38,6 | 83,3 |
| 1997 – 3/2005 | 17,4 | 40,8 | 89,4 |
| 1997 – 2000 | 5,0 | 19,5 | 47,4 |

(46)

Tyskland henviser i øvrigt til de gennemsnitlige risikomargener (i basispoint) for virksomhedsobligationer i euroområdet med ratings mellem AA og BBB (ifølge Standard & Poor's), som er sammenfattet i tabel 2:

Tabel 2

Gennemsnitlig risikomargen (i bps) for virksomhedsobligationer i euroområdet

Periode

AA

A

BBB

1997 – 2007

15,6

38,6

83,3

1997 – 3/2005

17,4

40,8

89,4

1997 – 2000

5,0

19,5

47,4

| (47) | Efter Tysklands mening viser tabel 2, at risikomargenerne er meget svingende, og at det derfor ikke er acceptabelt at drage slutninger om, hvorvidt risikomargenerne for de foreliggende lån er fastlagt på normale markedsvilkår, på baggrund af de margener, der gælder i en bestemt måned. |
| --- | --- |

(47)

Efter Tysklands mening viser tabel 2, at risikomargenerne er meget svingende, og at det derfor ikke er acceptabelt at drage slutninger om, hvorvidt risikomargenerne for de foreliggende lån er fastlagt på normale markedsvilkår, på baggrund af de margener, der gælder i en bestemt måned.

3.3.   BETINGELSER FOR LEJEKONTRAKT VEDRØRENDE ANVENDELSE AF JORDSTYKKER AF 30. MARTS 2000

| (48) | For så vidt angår betingelserne for den lejekontrakt vedrørende anvendelse af jordstykker, som blev underskrevet den 30. marts 2000, anfører Tyskland, at en sammenligning med de generelle jordpriser i området omkring München lufthavn viser, at den forpagtningsafgift, som Immo T2 har betalt, helt klart er højere end den sammenlignelige markedsværdi. |
| --- | --- |

(48)

For så vidt angår betingelserne for den lejekontrakt vedrørende anvendelse af jordstykker, som blev underskrevet den 30. marts 2000, anfører Tyskland, at en sammenligning med de generelle jordpriser i området omkring München lufthavn viser, at den forpagtningsafgift, som Immo T2 har betalt, helt klart er højere end den sammenlignelige markedsværdi.

| (49) | Tyskland forklarer, at den årlige forpagtningsafgift på [...] DEM (ca. [...] EUR) blev fastlagt på grundlag af følgende parametre:






  a) | et areal på 170 000 m2 |
| --- | --- | --- |

(49)

Tyskland forklarer, at den årlige forpagtningsafgift på [...] DEM (ca. [...] EUR) blev fastlagt på grundlag af følgende parametre:

a)

et areal på 170 000 m2

| b) | en kvadratmeterpris på i starten [...] DEM (ca. [...] EUR) |
| --- | --- |

b)

en kvadratmeterpris på i starten [...] DEM (ca. [...] EUR)

| c) | en årlig forrentning af denne kvadratmeterpris på [...]. |
| --- | --- |

c)

en årlig forrentning af denne kvadratmeterpris på [...].

| (50) | Tyskland mener, at der, for så vidt angår kvadratmeterprisen på [...] DEM (ca. [...] EUR), er tale om en markedspris af følgende årsager: |
| --- | --- |

(50)

Tyskland mener, at der, for så vidt angår kvadratmeterprisen på [...] DEM (ca. [...] EUR), er tale om en markedspris af følgende årsager:

| (51) | For det første er det i forbindelse med fastsættelsen af markedsprisen på et jordstykke nødvendigt at sammenligne priserne på tilsvarende jordstykker, særlig med hensyn til mulighederne for bebyggelse, placering og bebyggelsens omfang. De pågældende arealer kunne ganske vist bebygges i 2000, da kontrakten blev indgået, men de var ikke byggemodnede. For at beregne markedsprisen for anvendelse af de pågældende jordstykker skal de i tabel 3 anførte byggemodningsomkostninger derfor regnes med. Immo T2 finansierede selv disse omkostninger, som ellers skulle have været betalt af ejeren af jordstykkerne.

  Tabel 3


  Oversigt over infrastrukturinvesteringsomkostninger finansieret af immo t2







  Foranstaltninger/investeringer finansieret af Immo T2 | mio. EUR |
| --- | --- | --- |
| Gader og broer | [...] |
| Lokal offentlig passagerbefordring | [...] |
| Medie- og forsyningstunnel (el- og vandforsyning, spildevandsafledning, telekommunikation osv.) | [...] |
| Energiforsyning | [...] |
| Vand- og spildevandsforsyning | [...] |
| Telekommunikation | [...] |
| I alt | [...] |

(51)

For det første er det i forbindelse med fastsættelsen af markedsprisen på et jordstykke nødvendigt at sammenligne priserne på tilsvarende jordstykker, særlig med hensyn til mulighederne for bebyggelse, placering og bebyggelsens omfang. De pågældende arealer kunne ganske vist bebygges i 2000, da kontrakten blev indgået, men de var ikke byggemodnede. For at beregne markedsprisen for anvendelse af de pågældende jordstykker skal de i tabel 3 anførte byggemodningsomkostninger derfor regnes med. Immo T2 finansierede selv disse omkostninger, som ellers skulle have været betalt af ejeren af jordstykkerne.

Tabel 3

Oversigt over infrastrukturinvesteringsomkostninger finansieret af immo t2

Foranstaltninger/investeringer finansieret af Immo T2

mio. EUR

Gader og broer

[...]

Lokal offentlig passagerbefordring

[...]

Medie- og forsyningstunnel (el- og vandforsyning, spildevandsafledning, telekommunikation osv.)

[...]

Energiforsyning

[...]

Vand- og spildevandsforsyning

[...]

Telekommunikation

[...]

I alt

[...]

| (52) | På baggrund af de faktisk påløbne investeringsomkostninger, som Immo T2 har afholdt, øges værdien af jordstykkerne med ca. [...] EUR/m2 til i alt ca. [...] EUR/m2. Hvis der ses bort fra de gader og broer, som Immo T2 har finansieret, øges værdien af jordstykkerne stadig til ca. [...] EUR/m2. |
| --- | --- |

(52)

På baggrund af de faktisk påløbne investeringsomkostninger, som Immo T2 har afholdt, øges værdien af jordstykkerne med ca. [...] EUR/m2 til i alt ca. [...] EUR/m2. Hvis der ses bort fra de gader og broer, som Immo T2 har finansieret, øges værdien af jordstykkerne stadig til ca. [...] EUR/m2.

| (53) | Tyskland forklarer desuden, at denne beregning kun har til formål at sammenligne værdien af jordstykkerne med andre jordstykker. Ved beregningen af forpagtningsafgiften forblev værdien af jordstykkerne på [...] EUR/m2, da Immo T2 afholdt alle byggemodningsomkostningerne i stedet for ejeren. Ellers ville Immo T2 komme til at betale dobbelt. |
| --- | --- |

(53)

Tyskland forklarer desuden, at denne beregning kun har til formål at sammenligne værdien af jordstykkerne med andre jordstykker. Ved beregningen af forpagtningsafgiften forblev værdien af jordstykkerne på [...] EUR/m2, da Immo T2 afholdt alle byggemodningsomkostningerne i stedet for ejeren. Ellers ville Immo T2 komme til at betale dobbelt.

| (54) | Desuden henviser Tyskland til, at jordstykkerne ligger i kommunen Oberding i Landkreis Erding. Værdien af byggemodnede jordstykker i industriområdet i umiddelbar nærhed af lufthavnen i området Schwaig i kommunen Oberding har i de seneste år ligget uændret på [...] EUR/m2. Denne påstand blev bekræftet af det uafhængige ekspertudvalg for ejendomsvurdering i Landratsamt Erding. |
| --- | --- |

(54)

Desuden henviser Tyskland til, at jordstykkerne ligger i kommunen Oberding i Landkreis Erding. Værdien af byggemodnede jordstykker i industriområdet i umiddelbar nærhed af lufthavnen i området Schwaig i kommunen Oberding har i de seneste år ligget uændret på [...] EUR/m2. Denne påstand blev bekræftet af det uafhængige ekspertudvalg for ejendomsvurdering i Landratsamt Erding.

| (55) | Tyskland mener imidlertid, at prisen på [...] EUR/m2 skal tilpasses yderligere. For det første skal prisen på referencejordstykket derfor stige med ca. [...] % eller [...] EUR/m2. Referenceprisen stiger dermed til [...] EUR/m2. |
| --- | --- |

(55)

Tyskland mener imidlertid, at prisen på [...] EUR/m2 skal tilpasses yderligere. For det første skal prisen på referencejordstykket derfor stige med ca. [...] % eller [...] EUR/m2. Referenceprisen stiger dermed til [...] EUR/m2.

| (56) | For det andet er værdien af et jordstykke afhængig af dets placering. I modsætning til referencejordstykket i Schwaig har Terminal 2-jordstykkerne direkte forbindelse til lufthavnen, motorvejen, S-banen og anden lokal offentlig passagerbefordring. For at tage højde for disse økonomiske fordele skal prisen ifølge ekspertvurderinger stige med yderligere ca. [...] % eller [...] EUR/m2. Dermed stiger referenceprisen fra [...] EUR/m2 til [...] EUR/m2. |
| --- | --- |

(56)

For det andet er værdien af et jordstykke afhængig af dets placering. I modsætning til referencejordstykket i Schwaig har Terminal 2-jordstykkerne direkte forbindelse til lufthavnen, motorvejen, S-banen og anden lokal offentlig passagerbefordring. For at tage højde for disse økonomiske fordele skal prisen ifølge ekspertvurderinger stige med yderligere ca. [...] % eller [...] EUR/m2. Dermed stiger referenceprisen fra [...] EUR/m2 til [...] EUR/m2.

| (57) | På baggrund af ovenstående er værdien af de pågældende jordstykker under hensyntagen til de af Immo T2 afholdte byggemodningsomkostninger (eksklusive omkostninger til broer og gader) mindst [...] EUR/m2. Derfor er værdien af de pågældende jordstykker mindst [...] % højere end referenceprisen. Det betyder, at lejekontrakten vedrørende anvendelse af jordstykker er indgået på normale markedsvilkår og således ikke indeholder elementer af statsstøtte. |
| --- | --- |

(57)

På baggrund af ovenstående er værdien af de pågældende jordstykker under hensyntagen til de af Immo T2 afholdte byggemodningsomkostninger (eksklusive omkostninger til broer og gader) mindst [...] EUR/m2. Derfor er værdien af de pågældende jordstykker mindst [...] % højere end referenceprisen. Det betyder, at lejekontrakten vedrørende anvendelse af jordstykker er indgået på normale markedsvilkår og således ikke indeholder elementer af statsstøtte.

| (58) | Endelig henviser Tyskland til, at alle disse referenceværdier vedrører salg af jordstykker, dvs. der er tale om priser i forbindelse med overdragelse af ejendom. Den pågældende kontrakt vedrører imidlertid udelukkende anvendelse af jordstykker mod vederlag i en bestemt periode (på [...] år), uden at der er tale om overdragelse af ejendom. Under forhandlingerne forsøgte LH i sin tid at anvende dette som begrundelse for at betale en lavere forpagtningsafgift. I henhold til kontraktbestemmelserne om dobbelt tilbageførsel af bebyggelsesret (»doppelte Heimfallregelung«) kan Immo T2 hverken opnå ejerskab af terminalbygningen eller det jordstykke, som den er opført på. |
| --- | --- |

(58)

Endelig henviser Tyskland til, at alle disse referenceværdier vedrører salg af jordstykker, dvs. der er tale om priser i forbindelse med overdragelse af ejendom. Den pågældende kontrakt vedrører imidlertid udelukkende anvendelse af jordstykker mod vederlag i en bestemt periode (på [...] år), uden at der er tale om overdragelse af ejendom. Under forhandlingerne forsøgte LH i sin tid at anvende dette som begrundelse for at betale en lavere forpagtningsafgift. I henhold til kontraktbestemmelserne om dobbelt tilbageførsel af bebyggelsesret (»doppelte Heimfallregelung«) kan Immo T2 hverken opnå ejerskab af terminalbygningen eller det jordstykke, som den er opført på.

| (59) | Derfor mener Tyskland, at den betalte forpagtningsafgift for anvendelse af de to jordstykker faktisk er højere end den normale markedspris for erhvervelse af disse jordstykker, og at den således ikke indeholder elementer af statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF. |
| --- | --- |

(59)

Derfor mener Tyskland, at den betalte forpagtningsafgift for anvendelse af de to jordstykker faktisk er højere end den normale markedspris for erhvervelse af disse jordstykker, og at den således ikke indeholder elementer af statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF.

4.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER: RYANAIR

| (60) | Kommissionen har kun modtaget bemærkninger til indledningsbeslutningen fra Ryanair. Ryanair mener, at Tysklands påstand om, at aftalerne om Terminal 2 har gjort det muligt at optimere lufthavnens anvendelse, er ubegrundet. Ryanair anfører desuden, at Kommissionen også skulle have undersøgt ejendomsfordelingen mellem Immo T2 og T2-driftsselskabet. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen har kun modtaget bemærkninger til indledningsbeslutningen fra Ryanair. Ryanair mener, at Tysklands påstand om, at aftalerne om Terminal 2 har gjort det muligt at optimere lufthavnens anvendelse, er ubegrundet. Ryanair anfører desuden, at Kommissionen også skulle have undersøgt ejendomsfordelingen mellem Immo T2 og T2-driftsselskabet.

| (61) | Hvad angår banklånene, bestrider Ryanair, at en risikopræmie på 75 bps er passende. Ryanair anfører endvidere, at Kommissionen selv har anerkendt, at T2-selskaberne er nyoprettede SPV-selskaber uden ratinghistorik, at FMG er yderst afhængig af LH's forretningsstrategi, at LH driver luftfartsvirksomhed, som er cyklisk, kapitalintensiv og kendetegnet ved priskonkurrence, med et relativt højt omkostningsgrundlag og en lav overskudsgrad, og at der tilsyneladende ikke er stillet den sikkerhed, som bankerne sædvanligvis kræver. Som følge heraf skal der betales en højere risikopræmie. |
| --- | --- |

(61)

Hvad angår banklånene, bestrider Ryanair, at en risikopræmie på 75 bps er passende. Ryanair anfører endvidere, at Kommissionen selv har anerkendt, at T2-selskaberne er nyoprettede SPV-selskaber uden ratinghistorik, at FMG er yderst afhængig af LH's forretningsstrategi, at LH driver luftfartsvirksomhed, som er cyklisk, kapitalintensiv og kendetegnet ved priskonkurrence, med et relativt højt omkostningsgrundlag og en lav overskudsgrad, og at der tilsyneladende ikke er stillet den sikkerhed, som bankerne sædvanligvis kræver. Som følge heraf skal der betales en højere risikopræmie.

| (62) | Ryanair har mistanke om, at Tyskland har tilbageholdt oplysninger om garantier, som staten har tilbudt bankerne. Det forhold, at kreditorbankerne forbeholder sig retten til at afslutte deres låneaftaler med T2-selskaberne, hvis bestemte offentlige myndigheder mister kontrollen over FMG, tyder ifølge Ryanair på, at disse lån er ydet under hensyntagen til en udtrykkelig eller stiltiende garanti fra de offentlige myndigheder i T2-selskaberne. Derfor mener Ryanair, at de renter, som bankerne opkræver, er lavere, end de ville have været under normale markedsvilkår, og at det skal undersøges, om T2-selskaberne har betalt en passende provision for garantien. |
| --- | --- |

(62)

Ryanair har mistanke om, at Tyskland har tilbageholdt oplysninger om garantier, som staten har tilbudt bankerne. Det forhold, at kreditorbankerne forbeholder sig retten til at afslutte deres låneaftaler med T2-selskaberne, hvis bestemte offentlige myndigheder mister kontrollen over FMG, tyder ifølge Ryanair på, at disse lån er ydet under hensyntagen til en udtrykkelig eller stiltiende garanti fra de offentlige myndigheder i T2-selskaberne. Derfor mener Ryanair, at de renter, som bankerne opkræver, er lavere, end de ville have været under normale markedsvilkår, og at det skal undersøges, om T2-selskaberne har betalt en passende provision for garantien.

| (63) | For så vidt angår forpagtningsafgiften for det jordstykke, som Terminal 2 er opført på, henviser Ryanair til, at terminalen ganske vist først blev taget i drift i juni 2003, men at Immo T2 allerede anvendte jordstykket i marts 2000. Derfor mener Ryanair, at Immo T2 har kunnet anvende jordstykket gratis i tre år og tre måneder. Ryanair anfører endvidere, at en periode på [...] år mellem to revisioner (og i givet fald tilpasninger) af forpagtningsafgiften er usædvanlig lang og til gavn for forpagteren. |
| --- | --- |

(63)

For så vidt angår forpagtningsafgiften for det jordstykke, som Terminal 2 er opført på, henviser Ryanair til, at terminalen ganske vist først blev taget i drift i juni 2003, men at Immo T2 allerede anvendte jordstykket i marts 2000. Derfor mener Ryanair, at Immo T2 har kunnet anvende jordstykket gratis i tre år og tre måneder. Ryanair anfører endvidere, at en periode på [...] år mellem to revisioner (og i givet fald tilpasninger) af forpagtningsafgiften er usædvanlig lang og til gavn for forpagteren.

| (64) | Hvad angår lige adgang til infrastruktur, gør Ryanair gældende, at LH's Star Alliance-partnere også har modtaget støtte. Ryanair mener, at den privilegerede adgang for medlemmer af Star Alliance er en særlig fordel indrømmet af FMG, som FMG ikke modtager en særlig modydelse for. Ryanair anfægter, at der mellem Terminal 1 og 2 ikke er nogen kvalitativ forskel, bl.a. med den begrundelse, at kapaciteten, standpladserne, arealet og terminalpositionerne i Terminal 2 er større end i Terminal 1. Det forventes, at Terminal 1 fremover hurtigere vil blive overbelastet end Terminal 2. Ryanair mener, at LH tilsyneladende ikke betaler noget tillæg for den præferencebehandling, som FMG yder. Endelig understreger Ryanair støttens negative konsekvenser for konkurrencen i Sydtyskland. |
| --- | --- |

(64)

Hvad angår lige adgang til infrastruktur, gør Ryanair gældende, at LH's Star Alliance-partnere også har modtaget støtte. Ryanair mener, at den privilegerede adgang for medlemmer af Star Alliance er en særlig fordel indrømmet af FMG, som FMG ikke modtager en særlig modydelse for. Ryanair anfægter, at der mellem Terminal 1 og 2 ikke er nogen kvalitativ forskel, bl.a. med den begrundelse, at kapaciteten, standpladserne, arealet og terminalpositionerne i Terminal 2 er større end i Terminal 1. Det forventes, at Terminal 1 fremover hurtigere vil blive overbelastet end Terminal 2. Ryanair mener, at LH tilsyneladende ikke betaler noget tillæg for den præferencebehandling, som FMG yder. Endelig understreger Ryanair støttens negative konsekvenser for konkurrencen i Sydtyskland.

5.   KOMMENTARER FRA TYSKLAND TIL BEMÆRKNINGERNE FRA RYANAIR

| (65) | I sit svar på Ryanairs bemærkninger til indledningsbeslutningen kommenterer Tyskland først på de konsekvenser, en eventuel støtte i denne sag vil have for Ryanairs konkurrencesituation. Selv hvis det antages, at der er ydet støtte i denne sag, ville denne støtte ikke i væsentlig grad forringe Ryanairs konkurrenceevne på markedet. Immo T2 er udelukkende et ejendomsholdingselskab, som forpagter de jordstykker, hvor Terminal 2 er opført, og som udlejer denne til T2-driftsselskabet. T2-driftsselskabet er en virksomhed, som lejer og driver Terminal 2 samt fremlejer til enkelte lejere. Begge potentielle støttemodtagere er således aktive på helt andre markeder end Ryanair. Det forhold, at LH har andele i T2-selskaberne, bevirker ikke i sig selv, at der er et konkurrenceforhold mellem LH og Ryanair. |
| --- | --- |

(65)

I sit svar på Ryanairs bemærkninger til indledningsbeslutningen kommenterer Tyskland først på de konsekvenser, en eventuel støtte i denne sag vil have for Ryanairs konkurrencesituation. Selv hvis det antages, at der er ydet støtte i denne sag, ville denne støtte ikke i væsentlig grad forringe Ryanairs konkurrenceevne på markedet. Immo T2 er udelukkende et ejendomsholdingselskab, som forpagter de jordstykker, hvor Terminal 2 er opført, og som udlejer denne til T2-driftsselskabet. T2-driftsselskabet er en virksomhed, som lejer og driver Terminal 2 samt fremlejer til enkelte lejere. Begge potentielle støttemodtagere er således aktive på helt andre markeder end Ryanair. Det forhold, at LH har andele i T2-selskaberne, bevirker ikke i sig selv, at der er et konkurrenceforhold mellem LH og Ryanair.

| (66) | Tyskland forklarer endvidere, at aftalerne vedrørende Terminal 2 muliggør en optimering af lufthavnens anvendelse. Tyskland tilbageviser enhver kritik af ejendomsfordelingen i T2-selskaberne. Ejendomsfordelingen svarer til den kapital, som FMG og Lufthansa har investeret, og risikofordelingen mellem dem. Denne fremgangsmåde er godkendt af Kommissionen og bekræfter, at aftalen er i overensstemmelse med markedsvilkårene. Tyskland forklarer endvidere, at det ikke var nødvendigt med sanktioner for at sikre, at LH opfyldte sine forpligtelser, for så vidt angår etableringen af et knudepunkt i lufthavnen, da LH også bærer en del af de forretningsrisici, der er forbundet med driften af Terminal 2. |
| --- | --- |

(66)

Tyskland forklarer endvidere, at aftalerne vedrørende Terminal 2 muliggør en optimering af lufthavnens anvendelse. Tyskland tilbageviser enhver kritik af ejendomsfordelingen i T2-selskaberne. Ejendomsfordelingen svarer til den kapital, som FMG og Lufthansa har investeret, og risikofordelingen mellem dem. Denne fremgangsmåde er godkendt af Kommissionen og bekræfter, at aftalen er i overensstemmelse med markedsvilkårene. Tyskland forklarer endvidere, at det ikke var nødvendigt med sanktioner for at sikre, at LH opfyldte sine forpligtelser, for så vidt angår etableringen af et knudepunkt i lufthavnen, da LH også bærer en del af de forretningsrisici, der er forbundet med driften af Terminal 2.

| (67) | Med hensyn til Ryanairs bemærkninger vedrørende en undersøgelse af lånefinansieringen henviser Tyskland til, at risikopræmien på 75 bps, som Kommissionen har lagt til grund i sin indledningsbeslutning i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen fra 2005, kun er passende, hvis virksomheden har problemer eller ikke er i stand til at stille tilstrækkelig sikkerhed. I denne sag foreligger ingen af disse situationer, da der ikke er tale om en usædvanlig kreditrisiko. |
| --- | --- |

(67)

Med hensyn til Ryanairs bemærkninger vedrørende en undersøgelse af lånefinansieringen henviser Tyskland til, at risikopræmien på 75 bps, som Kommissionen har lagt til grund i sin indledningsbeslutning i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen fra 2005, kun er passende, hvis virksomheden har problemer eller ikke er i stand til at stille tilstrækkelig sikkerhed. I denne sag foreligger ingen af disse situationer, da der ikke er tale om en usædvanlig kreditrisiko.

| (68) | Hvad angår Ryanairs bemærkninger til betingelserne for lejekontrakten vedrørende anvendelse af jordstykker, forklarer Tyskland først, hvorfor Immo T2 ikke betalte forpagtningsafgift i løbet af de tre år og tre måneder, hvor Terminal 2 blev opført. Tyskland bekræfter, at Immo 2 ikke betalte forpagtningsafgift for anvendelse af jordstykkerne under opførelsen. Den pågældende aftale skal dog betragtes i sin helhed, dvs. under hensyntagen til de betalinger, som er foretaget efter opførelsen af Terminal 2, og som udligner den manglende betaling af forpagtningsafgiften i de første tre år og tre måneder. Endvidere skal der tages højde for, at T2-selskaberne ikke har haft mulighed for at erhverve jordstykkerne. Hvad angår Ryanairs tvivl om, hvorvidt den 10-årige tilpasningsperiode er passende, så har Tyskland allerede dokumenteret, at renterne ligger over markedsværdien, hvilket er afgørende. |
| --- | --- |

(68)

Hvad angår Ryanairs bemærkninger til betingelserne for lejekontrakten vedrørende anvendelse af jordstykker, forklarer Tyskland først, hvorfor Immo T2 ikke betalte forpagtningsafgift i løbet af de tre år og tre måneder, hvor Terminal 2 blev opført. Tyskland bekræfter, at Immo 2 ikke betalte forpagtningsafgift for anvendelse af jordstykkerne under opførelsen. Den pågældende aftale skal dog betragtes i sin helhed, dvs. under hensyntagen til de betalinger, som er foretaget efter opførelsen af Terminal 2, og som udligner den manglende betaling af forpagtningsafgiften i de første tre år og tre måneder. Endvidere skal der tages højde for, at T2-selskaberne ikke har haft mulighed for at erhverve jordstykkerne. Hvad angår Ryanairs tvivl om, hvorvidt den 10-årige tilpasningsperiode er passende, så har Tyskland allerede dokumenteret, at renterne ligger over markedsværdien, hvilket er afgørende.

| (69) | Tyskland fremhæver desuden endnu en gang, at begge terminaler kvalitativt svarer til hinanden. Ryanairs kvantitative argumenter er ikke relevante. Der er forskel mellem terminalerne, fordi Terminal 1 er indrettet til punkt til punkt-ruteflyvninger, mens Terminal 2 er opført som knudepunkt og er større. For så vidt angår kvalitet, er Terminal 1 dog ikke ringere. Ryanairs påstand om, at Terminal 1 hurtigere vil blive overbelastet, passer ikke: Kun 66 % af kapaciteten i Terminal 1 anvendes for øjeblikket, mens Terminal 2 kører på næsten fuld kapacitet (90 %). |
| --- | --- |

(69)

Tyskland fremhæver desuden endnu en gang, at begge terminaler kvalitativt svarer til hinanden. Ryanairs kvantitative argumenter er ikke relevante. Der er forskel mellem terminalerne, fordi Terminal 1 er indrettet til punkt til punkt-ruteflyvninger, mens Terminal 2 er opført som knudepunkt og er større. For så vidt angår kvalitet, er Terminal 1 dog ikke ringere. Ryanairs påstand om, at Terminal 1 hurtigere vil blive overbelastet, passer ikke: Kun 66 % af kapaciteten i Terminal 1 anvendes for øjeblikket, mens Terminal 2 kører på næsten fuld kapacitet (90 %).

| (70) | Endelig gør Tyskland gældende, at denne sag ikke falder ind under statsstøttekontrollens anvendelsesområde. Kommissionen har selv anerkendt, at driften af en international lufthavn kun anses for at være økonomisk virksomhed, efter at Retten har afsagt dom i sagen Aéroports de Paris. Derfor udgør foranstaltninger, som er truffet inden denne dato, eksisterende støtte i henhold til artikel 1, litra b), nr. v, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (20). Tyskland forklarer videre, at foranstaltningerne udgør individuel støtte i henhold til artikel 1, litra e), i forordning (EF) nr. 659/1999, og at Kommissionen derfor ikke har kontrolbeføjelser vedrørende disse foranstaltninger. |
| --- | --- |

(70)

Endelig gør Tyskland gældende, at denne sag ikke falder ind under statsstøttekontrollens anvendelsesområde. Kommissionen har selv anerkendt, at driften af en international lufthavn kun anses for at være økonomisk virksomhed, efter at Retten har afsagt dom i sagen Aéroports de Paris. Derfor udgør foranstaltninger, som er truffet inden denne dato, eksisterende støtte i henhold til artikel 1, litra b), nr. v, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (20). Tyskland forklarer videre, at foranstaltningerne udgør individuel støtte i henhold til artikel 1, litra e), i forordning (EF) nr. 659/1999, og at Kommissionen derfor ikke har kontrolbeføjelser vedrørende disse foranstaltninger.

| (71) | Endelig henviser Tyskland til, at det i denne sag ikke er Rettens dom fra 2000, der er relevant, men derimod Domstolens endelige dom af 24. oktober 2002. Det var først på baggrund af sidstnævnte dom, at sagen blev endelig afklaret, og der blev opnået retssikkerhed. |
| --- | --- |

(71)

Endelig henviser Tyskland til, at det i denne sag ikke er Rettens dom fra 2000, der er relevant, men derimod Domstolens endelige dom af 24. oktober 2002. Det var først på baggrund af sidstnævnte dom, at sagen blev endelig afklaret, og der blev opnået retssikkerhed.

6.   VURDERING AF FORANSTALTNINGEN: FOREKOMST AF STØTTE TIL T2-SELSKABERNE

| (72) | I henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.« |
| --- | --- |

(72)

I henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«

| (73) | De anførte kriterier i artikel 107, stk. 1, i TEUF er kumulative. De pågældende foranstaltninger udgør statsstøtte i henhold til artikel 87, stk. 1, i TEUF, hvis alle kriterierne i litra a)-d) er opfyldt. Den finansielle støtte






  a) | ydes af staten eller ved hjælp af statsmidler |
| --- | --- | --- |

(73)

De anførte kriterier i artikel 107, stk. 1, i TEUF er kumulative. De pågældende foranstaltninger udgør statsstøtte i henhold til artikel 87, stk. 1, i TEUF, hvis alle kriterierne i litra a)-d) er opfyldt. Den finansielle støtte

a)

ydes af staten eller ved hjælp af statsmidler

| b) | begunstiger visse virksomheder eller visse produktioner |
| --- | --- |

b)

begunstiger visse virksomheder eller visse produktioner

| c) | fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen |
| --- | --- |

c)

fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen

| d) | påvirker handelen mellem medlemsstater. |
| --- | --- |

d)

påvirker handelen mellem medlemsstater.

6.1.   LÅN TIL T2-SELSKABERNE

6.1.1.   Anvendelse af statsstøttereglerne på finansieringen af lufthavnsinfrastruktur

| (74) | Indtil for nylig lå der ofte rent fysiske planlægningshensyn eller i visse tilfælde militære krav til grund for udviklingen af lufthavne. Driften af disse var organiseret som en del af den offentlige administration og ikke som en virksomhed. Konkurrencen mellem lufthavne og mellem lufthavnsoperatører var begrænset og udviklede sig gradvist. På den baggrund anså Kommissionen selv statens finansiering af lufthavne og lufthavnsinfrastruktur for at være en generel økonomisk-politisk foranstaltning, der ikke faldt ind under statsstøttereglerne i TEUF (21). |
| --- | --- |

(74)

Indtil for nylig lå der ofte rent fysiske planlægningshensyn eller i visse tilfælde militære krav til grund for udviklingen af lufthavne. Driften af disse var organiseret som en del af den offentlige administration og ikke som en virksomhed. Konkurrencen mellem lufthavne og mellem lufthavnsoperatører var begrænset og udviklede sig gradvist. På den baggrund anså Kommissionen selv statens finansiering af lufthavne og lufthavnsinfrastruktur for at være en generel økonomisk-politisk foranstaltning, der ikke faldt ind under statsstøttereglerne i TEUF (21).

| (75) | Dette har imidlertid ændret sig i de seneste år. Selv om fysiske planlægningsaspekter og administrative strukturer stadig af og til spiller en rolle, er flertallet af lufthavnene nu omdannet til private virksomheder for at gøre det muligt for dem at drive virksomhed på markedsvilkår i et stadig mere konkurrencepræget miljø. Overgangen til den private sektor er som regel sket i form af privatisering eller gradvis åbning for kapitaltilførsler. I de senere år har private equity-selskaber og investerings- og pensionsfonde vist stor interesse i at erhverve lufthavne. |
| --- | --- |

(75)

Dette har imidlertid ændret sig i de seneste år. Selv om fysiske planlægningsaspekter og administrative strukturer stadig af og til spiller en rolle, er flertallet af lufthavnene nu omdannet til private virksomheder for at gøre det muligt for dem at drive virksomhed på markedsvilkår i et stadig mere konkurrencepræget miljø. Overgangen til den private sektor er som regel sket i form af privatisering eller gradvis åbning for kapitaltilførsler. I de senere år har private equity-selskaber og investerings- og pensionsfonde vist stor interesse i at erhverve lufthavne.

| (76) | I de senere år har Unionens lufthavnsindustri undergået dybtgående organisatoriske forandringer, som afspejler ikke blot private investorers aktive interesse for lufthavnssektoren, men også en ændring af de offentlige myndigheders holdning til privat deltagelse i udviklingen af lufthavnene. Denne udvikling har ført til en større diversificering af og kompleksitet i de opgaver, som lufthavnene varetager. |
| --- | --- |

(76)

I de senere år har Unionens lufthavnsindustri undergået dybtgående organisatoriske forandringer, som afspejler ikke blot private investorers aktive interesse for lufthavnssektoren, men også en ændring af de offentlige myndigheders holdning til privat deltagelse i udviklingen af lufthavnene. Denne udvikling har ført til en større diversificering af og kompleksitet i de opgaver, som lufthavnene varetager.

| (77) | Udviklingen i den seneste tid har også medført en ændring af de økonomiske forbindelser mellem lufthavne. Mens lufthavnene tidligere for det meste blev forvaltet som infrastruktur med henblik på at sikre adgangsmulighed og regionaludvikling, har stadig flere lufthavne i de senere år også forfulgt økonomiske mål og konkurrerer med hinanden om lufttrafikken. |
| --- | --- |

(77)

Udviklingen i den seneste tid har også medført en ændring af de økonomiske forbindelser mellem lufthavne. Mens lufthavnene tidligere for det meste blev forvaltet som infrastruktur med henblik på at sikre adgangsmulighed og regionaludvikling, har stadig flere lufthavne i de senere år også forfulgt økonomiske mål og konkurrerer med hinanden om lufttrafikken.

| (78) | På grund af den løbende udvikling af markedskræfterne i denne sektor er det ikke let at fastlægge et tidspunkt, hvorfra driften af lufthavnsanlæggene uden tvivl udgør en form for økonomisk virksomhed. Rettens retspraksis afspejler dog en ændring i driften af lufthavne. Således fastslog Domstolen i sin dom i sagen Aéroports de Paris, at drift af lufthavne, som omfatter levering af lufthavnstjenesteydelser til luftfartsselskaber og forskellige tjenesteydere i lufthavnen, er former for økonomisk virksomhed, idet de dels består i tilrådighedsstillelse af lufthavnsanlæg for luftfartsselskaber og forskellige tjenesteydere mod betaling af en afgift, som driftsselskabet frit fastsætter, dels er de nævnte former for virksomhed, når der er tale om et offentligt selskab, ikke afledt af udøvelsen af beføjelser som offentlig myndighed, og de kan adskilles fra aktiviteter i forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser (22). Derfor kan opførelse og drift af lufthavne efter afsigelse af dommen i sagen Aéroports de Paris (12. december 2000) ikke længere anses for at være en opgave, der påhviler og gennemføres af det offentlige, og som ligger uden for anvendelsesområdet for statsstøttekontrol. |
| --- | --- |

(78)

På grund af den løbende udvikling af markedskræfterne i denne sektor er det ikke let at fastlægge et tidspunkt, hvorfra driften af lufthavnsanlæggene uden tvivl udgør en form for økonomisk virksomhed. Rettens retspraksis afspejler dog en ændring i driften af lufthavne. Således fastslog Domstolen i sin dom i sagen Aéroports de Paris, at drift af lufthavne, som omfatter levering af lufthavnstjenesteydelser til luftfartsselskaber og forskellige tjenesteydere i lufthavnen, er former for økonomisk virksomhed, idet de dels består i tilrådighedsstillelse af lufthavnsanlæg for luftfartsselskaber og forskellige tjenesteydere mod betaling af en afgift, som driftsselskabet frit fastsætter, dels er de nævnte former for virksomhed, når der er tale om et offentligt selskab, ikke afledt af udøvelsen af beføjelser som offentlig myndighed, og de kan adskilles fra aktiviteter i forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser (22). Derfor kan opførelse og drift af lufthavne efter afsigelse af dommen i sagen Aéroports de Paris (12. december 2000) ikke længere anses for at være en opgave, der påhviler og gennemføres af det offentlige, og som ligger uden for anvendelsesområdet for statsstøttekontrol.

| (79) | Som Retten bekræftede i sin dom i sagen om Leipzig/Halle lufthavn, kan det ikke på forhånd udelukkes, at lufthavne falder ind under anvendelsesområdet for statsstøttereglerne, da driften af en lufthavn er en form for økonomisk virksomhed, og opførelsen af lufthavnsinfrastrukturen er en integreret del heraf (23). Når en lufthavnsoperatør uanset sin retlige status og finansieringsmåde udøver økonomisk aktivitet, er denne en virksomhed i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF og falder ind under statsstøttereglerne i TEUF (24). |
| --- | --- |

(79)

Som Retten bekræftede i sin dom i sagen om Leipzig/Halle lufthavn, kan det ikke på forhånd udelukkes, at lufthavne falder ind under anvendelsesområdet for statsstøttereglerne, da driften af en lufthavn er en form for økonomisk virksomhed, og opførelsen af lufthavnsinfrastrukturen er en integreret del heraf (23). Når en lufthavnsoperatør uanset sin retlige status og finansieringsmåde udøver økonomisk aktivitet, er denne en virksomhed i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF og falder ind under statsstøttereglerne i TEUF (24).

| (80) | I sin dom i sagen om Leipzig/Halle lufthavn fastslog Retten endvidere, at anvendelsen af Unionens statsstøtteregler på finansieringen af lufthavnsinfrastruktur efter 2000 ikke længere kan (25) udelukkes. |
| --- | --- |

(80)

I sin dom i sagen om Leipzig/Halle lufthavn fastslog Retten endvidere, at anvendelsen af Unionens statsstøtteregler på finansieringen af lufthavnsinfrastruktur efter 2000 ikke længere kan (25) udelukkes.

| (81) | På grundlag af betragtning 74-80 mener Kommissionen, at medlemsstaterne inden Rettens dom i sagen Aéroports de Paris kunne gå ud fra, at finansieringsforanstaltninger, som der var truffet endelig afgørelse om inden dommen i sagen Aéroports de Paris, ikke udgjorde statsstøtte og derfor ikke skulle anmeldes til Kommissionen. Heraf følger, at Kommissionen ikke kan anfægte finansieringsforanstaltninger, som der er truffet endelig afgørelse om inden dommen i sagen Aéroports de Paris, på grundlag af Unionens statsstøtteregler. |
| --- | --- |

(81)

På grundlag af betragtning 74-80 mener Kommissionen, at medlemsstaterne inden Rettens dom i sagen Aéroports de Paris kunne gå ud fra, at finansieringsforanstaltninger, som der var truffet endelig afgørelse om inden dommen i sagen Aéroports de Paris, ikke udgjorde statsstøtte og derfor ikke skulle anmeldes til Kommissionen. Heraf følger, at Kommissionen ikke kan anfægte finansieringsforanstaltninger, som der er truffet endelig afgørelse om inden dommen i sagen Aéroports de Paris, på grundlag af Unionens statsstøtteregler.

| (82) | Finansieringsforanstaltninger, som der var truffet endelig afgørelse om, inden luftfartssektoren blev konkurrencepræget, udgjorde på det tidspunkt, hvor de blev indført, ganske vist ikke statsstøtte, men i henhold til artikel 1, litra b), nr. v, i forordning (EF) nr. 659/1999 skal de nu anses for at være eksisterende støtte. |
| --- | --- |

(82)

Finansieringsforanstaltninger, som der var truffet endelig afgørelse om, inden luftfartssektoren blev konkurrencepræget, udgjorde på det tidspunkt, hvor de blev indført, ganske vist ikke statsstøtte, men i henhold til artikel 1, litra b), nr. v, i forordning (EF) nr. 659/1999 skal de nu anses for at være eksisterende støtte.

| (83) | For så vidt angår denne sag og lånene til T2-selskaberne til finansiering af opførelsen af Terminal 2, anførte Kommissionen i indledningsbeslutningen, at rentesatserne blev fastsat på det tidspunkt, hvor lånene blev ydet, dvs. den dato, hvor pengene blev udbetalt til T2-selskaberne. |
| --- | --- |

(83)

For så vidt angår denne sag og lånene til T2-selskaberne til finansiering af opførelsen af Terminal 2, anførte Kommissionen i indledningsbeslutningen, at rentesatserne blev fastsat på det tidspunkt, hvor lånene blev ydet, dvs. den dato, hvor pengene blev udbetalt til T2-selskaberne.

| (84) | Under den formelle undersøgelsesprocedure har Tyskland dog forklaret, at betingelserne for lån nr. 5, 6 og 7 i låneaftalen af 31. august 1999 og betingelserne for lån nr. 1, 9, 10, 16, 21 og 23 i låneaftalen af 13. september 2000 blev bindende fastlagt. Desuden fremlagde Tyskland yderligere dokumentation for, at betingelserne for låneaftalerne af 31. august 1999 og 13. september 2000 blev fastlagt på grundlag af et bindende lånetilsagn af 2. december 1998. Derefter er der ikke foretaget ændringer i betingelserne for disse lån. |
| --- | --- |

(84)

Under den formelle undersøgelsesprocedure har Tyskland dog forklaret, at betingelserne for lån nr. 5, 6 og 7 i låneaftalen af 31. august 1999 og betingelserne for lån nr. 1, 9, 10, 16, 21 og 23 i låneaftalen af 13. september 2000 blev bindende fastlagt. Desuden fremlagde Tyskland yderligere dokumentation for, at betingelserne for låneaftalerne af 31. august 1999 og 13. september 2000 blev fastlagt på grundlag af et bindende lånetilsagn af 2. december 1998. Derefter er der ikke foretaget ændringer i betingelserne for disse lån.

| (85) | Kommissionen bemærker, at betingelserne for lån nr. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 21 og 23 blev bindende fastlagt inden dommen i sagen Aéroports de Paris (dvs. inden den 12. december 2000). Derfor konkluderer Kommissionen, at den ikke har beføjelser til at undersøge og anfægte lån nr. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 21 og 23 i henhold til Unionens statsstøtteregler. |
| --- | --- |

(85)

Kommissionen bemærker, at betingelserne for lån nr. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 21 og 23 blev bindende fastlagt inden dommen i sagen Aéroports de Paris (dvs. inden den 12. december 2000). Derfor konkluderer Kommissionen, at den ikke har beføjelser til at undersøge og anfægte lån nr. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 21 og 23 i henhold til Unionens statsstøtteregler.

| (86) | På grundlag af den i betragtning 74-82 fremlagte retlige kontekst vil Kommissionen begrænse sin vurdering til lån nr. 17 og 20, som blev ydet til T2-driftsselskabet inden for rammerne af den supplerende låneaftale, der blev indgået i 2003. |
| --- | --- |

(86)

På grundlag af den i betragtning 74-82 fremlagte retlige kontekst vil Kommissionen begrænse sin vurdering til lån nr. 17 og 20, som blev ydet til T2-driftsselskabet inden for rammerne af den supplerende låneaftale, der blev indgået i 2003.

| (87) | I den sammenhæng bemærker Kommissionen, at T2-driftsselskabet driver Terminal 2 på et kommercielt grundlag og udlejer den til luftfartsselskaber, restauranter og erhvervsdrivende mod betaling af gebyrer. T2-driftsselskabet skal derfor i forbindelse med undersøgelsen af, om lån nr. 17 og 20 udgør statsstøtte, anses for at være en virksomhed, der udøver økonomisk aktivitet i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF. |
| --- | --- |

(87)

I den sammenhæng bemærker Kommissionen, at T2-driftsselskabet driver Terminal 2 på et kommercielt grundlag og udlejer den til luftfartsselskaber, restauranter og erhvervsdrivende mod betaling af gebyrer. T2-driftsselskabet skal derfor i forbindelse med undersøgelsen af, om lån nr. 17 og 20 udgør statsstøtte, anses for at være en virksomhed, der udøver økonomisk aktivitet i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF.

6.1.2.   Selektiv økonomisk fordel

| (88) | Kommissionen undersøger i henhold til »det markedsøkonomiske investorprincip«, om en virksomhed har opnået en økonomisk fordel via et lån på præferencevilkår. I henhold til dette princip skal fremmedkapital, som staten direkte eller indirekte stiller til rådighed for en virksomhed på betingelser, der svarer til de normale markedsvilkår, ikke anses for at være statsstøtte (26). |
| --- | --- |

(88)

Kommissionen undersøger i henhold til »det markedsøkonomiske investorprincip«, om en virksomhed har opnået en økonomisk fordel via et lån på præferencevilkår. I henhold til dette princip skal fremmedkapital, som staten direkte eller indirekte stiller til rådighed for en virksomhed på betingelser, der svarer til de normale markedsvilkår, ikke anses for at være statsstøtte (26).

| (89) | I den pågældende sag skal Kommissionen undersøge, om T2-driftsselskabet via betingelserne for lån nr. 17 og 20 har opnået en økonomisk fordel, som det ikke ville have fået under normale markedsvilkår. |
| --- | --- |

(89)

I den pågældende sag skal Kommissionen undersøge, om T2-driftsselskabet via betingelserne for lån nr. 17 og 20 har opnået en økonomisk fordel, som det ikke ville have fået under normale markedsvilkår.

| (90) | Tyskland mener, at »den markedsøkonomiske investors princip« blev overholdt fuldt ud, da lån nr. 17 og 20 blev ydet på markedsvilkår. Med henblik på at begrunde betingelserne for de foreliggende lån sammenligner Tyskland finansieringen af T2-driftsselskabet med finansieringsbetingelserne for Deutsche Telekom AG, Bayer AG, Volkswagen AG og Deutsche Börse AG samt med et syndikeret lån, som FMG modtog i 2006. |
| --- | --- |

(90)

Tyskland mener, at »den markedsøkonomiske investors princip« blev overholdt fuldt ud, da lån nr. 17 og 20 blev ydet på markedsvilkår. Med henblik på at begrunde betingelserne for de foreliggende lån sammenligner Tyskland finansieringen af T2-driftsselskabet med finansieringsbetingelserne for Deutsche Telekom AG, Bayer AG, Volkswagen AG og Deutsche Börse AG samt med et syndikeret lån, som FMG modtog i 2006.

| (91) | For at bedømme, om de pågældende finansieringsmidler er ydet på præferencevilkår, kan Kommissionen i mangel af andre sammenlignelige indikatorer i henhold til beslutningspraksis undersøge, om rentesatsen for det foreliggende lån er i overensstemmelse med Kommissionens referencesats. Kommissionens referencesats fastsættes i henhold til den fastlagte metode i referencesatsmeddelelsen fra 2008. |
| --- | --- |

(91)

For at bedømme, om de pågældende finansieringsmidler er ydet på præferencevilkår, kan Kommissionen i mangel af andre sammenlignelige indikatorer i henhold til beslutningspraksis undersøge, om rentesatsen for det foreliggende lån er i overensstemmelse med Kommissionens referencesats. Kommissionens referencesats fastsættes i henhold til den fastlagte metode i referencesatsmeddelelsen fra 2008.

| (92) | Referencesatsmeddelelsen fra 2008 indeholder en metode til fastsættelse af de referencesatser og kalkulationsrenter, som anvendes i stedet for markedssatserne. Da Kommissionens referencesats imidlertid blot er en reference, kan Kommissionen, når der i en bestemt sag foreligger andre indikatorer for den rentesats, som låntager kan opnå på markedet, lægge disse indikatorer til grund for sin vurdering af kreditværdigheden. |
| --- | --- |

(92)

Referencesatsmeddelelsen fra 2008 indeholder en metode til fastsættelse af de referencesatser og kalkulationsrenter, som anvendes i stedet for markedssatserne. Da Kommissionens referencesats imidlertid blot er en reference, kan Kommissionen, når der i en bestemt sag foreligger andre indikatorer for den rentesats, som låntager kan opnå på markedet, lægge disse indikatorer til grund for sin vurdering af kreditværdigheden.

| (93) | For at kunne sammenligne betingelserne for det foreliggende lån med det sammenligningsgrundlag, som Tyskland har angivet, skal Kommissionen først undersøge T2-driftsselskabets kreditværdighed. |
| --- | --- |

(93)

For at kunne sammenligne betingelserne for det foreliggende lån med det sammenligningsgrundlag, som Tyskland har angivet, skal Kommissionen først undersøge T2-driftsselskabets kreditværdighed.

| (94) | T2-driftsselskabets kreditværdighed er hidtil ikke blevet vurderet af et kreditvurderingsbureau. Tyskland anfører imidlertid, at der på baggrund af den aftale om overførsel af overskud og dækning af underskud, som er indgået mellem T2-driftsselskabet og LH og FMG i overensstemmelse med deres andele, skal tages højde for moderselskabernes kreditværdighed. |
| --- | --- |

(94)

T2-driftsselskabets kreditværdighed er hidtil ikke blevet vurderet af et kreditvurderingsbureau. Tyskland anfører imidlertid, at der på baggrund af den aftale om overførsel af overskud og dækning af underskud, som er indgået mellem T2-driftsselskabet og LH og FMG i overensstemmelse med deres andele, skal tages højde for moderselskabernes kreditværdighed.

| (95) | Kommissionen fastholder, at LH og FMG i henhold til tysk lovgivning stadig hæfter for ethvert lån, som T2-selskaberne har optaget i den periode, hvor aftalen om overførsel af overskud og dækning af underskud har eksisteret, også selv om aftalen derefter opsiges. |
| --- | --- |

(95)

Kommissionen fastholder, at LH og FMG i henhold til tysk lovgivning stadig hæfter for ethvert lån, som T2-selskaberne har optaget i den periode, hvor aftalen om overførsel af overskud og dækning af underskud har eksisteret, også selv om aftalen derefter opsiges.

| (96) | På den baggrund mener Kommissionen, at T2-driftsselskabets rating som minimum svarer til den dårligste rating for moderselskaberne LH og FMG. |
| --- | --- |

(96)

På den baggrund mener Kommissionen, at T2-driftsselskabets rating som minimum svarer til den dårligste rating for moderselskaberne LH og FMG.

| (97) | LH's kreditværdighed er blevet vurderet af Standard & Poor's og af Moody's. På det tidspunkt, hvor lån nr. 17 og 20 blev ydet (marts 2005), fik LH af Standard & Poor's den langfristede rating BBB, mens Moody's gav LH ratingen Baa2. Begge kreditvurderingsbureauer har altså vurderet virksomheden inden for den samme ratingkategori. |
| --- | --- |

(97)

LH's kreditværdighed er blevet vurderet af Standard & Poor's og af Moody's. På det tidspunkt, hvor lån nr. 17 og 20 blev ydet (marts 2005), fik LH af Standard & Poor's den langfristede rating BBB, mens Moody's gav LH ratingen Baa2. Begge kreditvurderingsbureauer har altså vurderet virksomheden inden for den samme ratingkategori.

| (98) | FMG's kreditværdighed er hidtil ikke blevet vurderet af et kreditvurderingsbureau. Kommissionen henviser i den sammenhæng til, at ratings i henhold til referencesatsmeddelelsen fra 2008 ikke nødvendigvis skal indhentes fra kreditvurderingsbureauer. De ratingsystemer, som bankerne anvender til kreditvurdering, kan også anvendes. Det fremgår af den aftale om et syndikeret lån, der blev indgået mellem FMG og 21 offentlige og private banker i september 2006, dvs. kort tid efter at lån nr. 17 og 20 blev ydet, at bankerne gav FMG en rating på mindst [...]. |
| --- | --- |

(98)

FMG's kreditværdighed er hidtil ikke blevet vurderet af et kreditvurderingsbureau. Kommissionen henviser i den sammenhæng til, at ratings i henhold til referencesatsmeddelelsen fra 2008 ikke nødvendigvis skal indhentes fra kreditvurderingsbureauer. De ratingsystemer, som bankerne anvender til kreditvurdering, kan også anvendes. Det fremgår af den aftale om et syndikeret lån, der blev indgået mellem FMG og 21 offentlige og private banker i september 2006, dvs. kort tid efter at lån nr. 17 og 20 blev ydet, at bankerne gav FMG en rating på mindst [...].

| (99) | På baggrund af betragtning 94-98 mener Kommissionen, at T2-driftsselskabet som minimum har den samme rating som LH, dvs. mindst ratingen [...]. |
| --- | --- |

(99)

På baggrund af betragtning 94-98 mener Kommissionen, at T2-driftsselskabet som minimum har den samme rating som LH, dvs. mindst ratingen [...].

| (100) | Kommissionen bemærker, at den aftale om et syndikeret lån til FMG, der blev indgået i 2006, ikke kan anvendes som sammenligningsgrundlag for det foreliggende lån, da T2-driftsselskabets rating kan være lavere end FMG's rating. Derudover blev betingelserne for lån nr. 17 og 20 fastlagt i 2003, mens aftalen om det syndikerede lån blev indgået i et andet år. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen bemærker, at den aftale om et syndikeret lån til FMG, der blev indgået i 2006, ikke kan anvendes som sammenligningsgrundlag for det foreliggende lån, da T2-driftsselskabets rating kan være lavere end FMG's rating. Derudover blev betingelserne for lån nr. 17 og 20 fastlagt i 2003, mens aftalen om det syndikerede lån blev indgået i et andet år.

| (101) | Hvad angår de andre virksomheder, som Tyskland har anført som sammenligningsgrundlag, dvs. Deutsche Telekom AG, Bayer AG, Volkswagen AG og Deutsche Börse AG, bemærker Kommissionen, at de kun udgør en lille stikprøve. Desuden er det kun Deutsche Telekom AG, der har fået den langfristede rating BBB+ af Standard & Poor's og den langfristede rating Baa1 af Moody's, som har en rating, der kan sammenlignes med T2-driftsselskabets rating. Det skal endvidere bemærkes, at finansieringsbetingelserne for Deutsche Telekom AG blev fastlagt i oktober 2000, dvs. på et helt andet tidspunkt end betingelserne for det foreliggende lån. |
| --- | --- |

(101)

Hvad angår de andre virksomheder, som Tyskland har anført som sammenligningsgrundlag, dvs. Deutsche Telekom AG, Bayer AG, Volkswagen AG og Deutsche Börse AG, bemærker Kommissionen, at de kun udgør en lille stikprøve. Desuden er det kun Deutsche Telekom AG, der har fået den langfristede rating BBB+ af Standard & Poor's og den langfristede rating Baa1 af Moody's, som har en rating, der kan sammenlignes med T2-driftsselskabets rating. Det skal endvidere bemærkes, at finansieringsbetingelserne for Deutsche Telekom AG blev fastlagt i oktober 2000, dvs. på et helt andet tidspunkt end betingelserne for det foreliggende lån.

| (102) | På grundlag af betragtning 100 og 101 mener Kommissionen, at Tyskland ikke har gennemført en passende markedsbenchmarking for at begrunde betingelserne for lån nr. 17 og 20. |
| --- | --- |

(102)

På grundlag af betragtning 100 og 101 mener Kommissionen, at Tyskland ikke har gennemført en passende markedsbenchmarking for at begrunde betingelserne for lån nr. 17 og 20.

| (103) | Kommissionen har med henblik på at undersøge, om lån nr. 17 og 20 er ydet på markedsvilkår, også gennemført en benchmarking med markedsreferencer på grundlag af credit default swap (CDS)-spreads. |
| --- | --- |

(103)

Kommissionen har med henblik på at undersøge, om lån nr. 17 og 20 er ydet på markedsvilkår, også gennemført en benchmarking med markedsreferencer på grundlag af credit default swap (CDS)-spreads.

| (104) | I overensstemmelse med den metode, der ligger til grund for referencesatsmeddelelsen fra 2008, mener Kommissionen, at lånerenterne kan anses for at være i overensstemmelse med markedsvilkårene, når lånene ydes til en rentesats, der som minimum svarer til en referencerentesats, som er beregnet ud fra følgende formel: |
| --- | --- |

(104)

I overensstemmelse med den metode, der ligger til grund for referencesatsmeddelelsen fra 2008, mener Kommissionen, at lånerenterne kan anses for at være i overensstemmelse med markedsvilkårene, når lånene ydes til en rentesats, der som minimum svarer til en referencerentesats, som er beregnet ud fra følgende formel:

Formula

| (105) | Basisrentesatsen svarer til bankernes omkostninger til tilførsel af likviditet (finansieringsomkostninger). I forbindelse med fastforrentet finansiering (dvs. at rentesatsen fastsættes for hele lånets løbetid) skal basisrentesatsen fastlægges på grundlag af swaprenter (27) med samme løbetid og valuta som den pågældende forpligtelse. Risikomargenen kompenserer långiver for de risici, der er forbundet med den pågældende finansiering, især kreditrisikoen. Risikomargenen kan udledes af en passende stikprøve af CDS-spreads (28), som er baseret på referenceenheder (f.eks. virksomhedsobligationer), hvis rating kan sammenlignes med ratingen for lånene til T2-driftsselskabet. Endelig synes det hensigtsmæssigt at tilføje 10-20 bps som tilnærmet værdi for de bankgebyrer, som virksomheden sædvanligvis skal betale (29). |
| --- | --- |

(105)

Basisrentesatsen svarer til bankernes omkostninger til tilførsel af likviditet (finansieringsomkostninger). I forbindelse med fastforrentet finansiering (dvs. at rentesatsen fastsættes for hele lånets løbetid) skal basisrentesatsen fastlægges på grundlag af swaprenter (27) med samme løbetid og valuta som den pågældende forpligtelse. Risikomargenen kompenserer långiver for de risici, der er forbundet med den pågældende finansiering, især kreditrisikoen. Risikomargenen kan udledes af en passende stikprøve af CDS-spreads (28), som er baseret på referenceenheder (f.eks. virksomhedsobligationer), hvis rating kan sammenlignes med ratingen for lånene til T2-driftsselskabet. Endelig synes det hensigtsmæssigt at tilføje 10-20 bps som tilnærmet værdi for de bankgebyrer, som virksomheden sædvanligvis skal betale (29).

| (106) | For at fastsætte den relevante løbetid for de foreliggende lån skal der tages højde for lånenes afvikling. Kommissionen har til dette formål beregnet lånenes vægtede gennemsnitlige løbetid, der angiver det gennemsnitlige antal år, hver enkelt euro er udestående. Den vægtede gennemsnitlige løbetid for lån nr. 17 blev beregnet til [...] år, og den vægtede gennemsnitlige løbetid for lån nr. 20 til [...] år. |
| --- | --- |

(106)

For at fastsætte den relevante løbetid for de foreliggende lån skal der tages højde for lånenes afvikling. Kommissionen har til dette formål beregnet lånenes vægtede gennemsnitlige løbetid, der angiver det gennemsnitlige antal år, hver enkelt euro er udestående. Den vægtede gennemsnitlige løbetid for lån nr. 17 blev beregnet til [...] år, og den vægtede gennemsnitlige løbetid for lån nr. 20 til [...] år.

| (107) | Da den vægtede gennemsnitlige løbetid for lån nr. 17 er [...] år (og der ikke findes nogen swaprenter for denne løbetid), har Kommissionen for at fastlægge basisrentesatsen for dette lån anvendt den toårige EUR-swaprente som reference (30). For lån nr. 20 anvendes den femårige EUR-swaprente (31) som nærmeste tilnærmede værdi for lånets vægtede gennemsnitlige løbetid på [...] år. Begge swaprenter stammer fra Bloomberg fra den dag, hvor lånene blev ydet (den 23. marts 2005). Den tilsvarende swaprente ligger på 2,73 % for lån nr. 17 og 3,28 % for lån nr. 20 (32). |
| --- | --- |

(107)

Da den vægtede gennemsnitlige løbetid for lån nr. 17 er [...] år (og der ikke findes nogen swaprenter for denne løbetid), har Kommissionen for at fastlægge basisrentesatsen for dette lån anvendt den toårige EUR-swaprente som reference (30). For lån nr. 20 anvendes den femårige EUR-swaprente (31) som nærmeste tilnærmede værdi for lånets vægtede gennemsnitlige løbetid på [...] år. Begge swaprenter stammer fra Bloomberg fra den dag, hvor lånene blev ydet (den 23. marts 2005). Den tilsvarende swaprente ligger på 2,73 % for lån nr. 17 og 3,28 % for lån nr. 20 (32).

| (108) | For så vidt angår margenen, bemærker Kommissionen, at der er tale om høj sikkerhedsstillelse i forbindelse med begge de foreliggende lån (33). Omfanget af sikkerhedsstillelsen for lånene var den 31. december 2003 [...] % (aktivernes værdi var den 31. december 2003 [...] EUR, og værdien af den modsvarende gæld [...] EUR). I praksis hæves ratingen for det foreliggende gældsinstrument (»udstedelsesrating«) i forhold til udstederratingen med én underkategori (34). I overensstemmelse hermed skal T2-driftsselskabets rating for de foreliggende lån hæves med én underkategori til en rating på (mindst) [...]. |
| --- | --- |

(108)

For så vidt angår margenen, bemærker Kommissionen, at der er tale om høj sikkerhedsstillelse i forbindelse med begge de foreliggende lån (33). Omfanget af sikkerhedsstillelsen for lånene var den 31. december 2003 [...] % (aktivernes værdi var den 31. december 2003 [...] EUR, og værdien af den modsvarende gæld [...] EUR). I praksis hæves ratingen for det foreliggende gældsinstrument (»udstedelsesrating«) i forhold til udstederratingen med én underkategori (34). I overensstemmelse hermed skal T2-driftsselskabets rating for de foreliggende lån hæves med én underkategori til en rating på (mindst) [...].

| (109) | Kommissionen har på grundlag af Bloomberg-dataene foretaget stikprøver af referenceenheder med en rating på [...] fra alle økonomiske sektorer med undtagelse af den offentlige sektor og finanssektoren. Stikprøven for lån nr. 17 (baseret på treårige CDS-satser (35)) omfatter 29 referenceenheder. Stikprøven for lån nr. 20 (baseret på femårige CDS-satser) omfatter 38 virksomheder. De mediane CDS-spreads den dag, hvor lånene blev ydet, er 19 bps ved en løbetid på tre år (36) og 28 bps ved en løbetid på fem år (37). |
| --- | --- |

(109)

Kommissionen har på grundlag af Bloomberg-dataene foretaget stikprøver af referenceenheder med en rating på [...] fra alle økonomiske sektorer med undtagelse af den offentlige sektor og finanssektoren. Stikprøven for lån nr. 17 (baseret på treårige CDS-satser (35)) omfatter 29 referenceenheder. Stikprøven for lån nr. 20 (baseret på femårige CDS-satser) omfatter 38 virksomheder. De mediane CDS-spreads den dag, hvor lånene blev ydet, er 19 bps ved en løbetid på tre år (36) og 28 bps ved en løbetid på fem år (37).

| (110) | I forbindelse med denne fremgangsmåde er der en referencerentesats på 3,12 % (38) for lån nr. 17 og 3,76 % (39) for lån nr. 20. Rentesatserne for lån nr. 17 og 20 ligger over disse beregnede referencerentesatser (lån nr. 17: [...] og lån nr. 20: [...]), hvilket efter Kommissionens opfattelse tyder på, at lånene faktisk var i overensstemmelse med markedsvilkårene. |
| --- | --- |

(110)

I forbindelse med denne fremgangsmåde er der en referencerentesats på 3,12 % (38) for lån nr. 17 og 3,76 % (39) for lån nr. 20. Rentesatserne for lån nr. 17 og 20 ligger over disse beregnede referencerentesatser (lån nr. 17: [...] og lån nr. 20: [...]), hvilket efter Kommissionens opfattelse tyder på, at lånene faktisk var i overensstemmelse med markedsvilkårene.

| (111) | Kommissionen har i forbindelse med en yderligere undersøgelse set nærmere på størrelsen af de for LH selv handlede CDS-spreads, i betragtning af den tætte relation mellem LH og T2-driftsselskabet. Den treårige (40) CDS-sats for LH lå den dag, hvor lån nr. 17 blev ydet, på [...] bps. Den femårige CDS-sats for LH lå på [...] bps. For at tage højde for den høje sikkerhedsstillelse for lån nr. 17 og nr. 20 skal de fastlagte CDS-satser sænkes. Anvendes der en multiplikationsfaktor på 2/3 (41), fører ovennævnte fremgangsmåde til en referencerentesats på [...] % for lån nr. 17 og [...] % for lån nr. 20. Denne fremgangsmåde tyder desuden på, at risikomargenerne for lånebetingelserne er i overensstemmelse med markedsvilkårene. |
| --- | --- |

(111)

Kommissionen har i forbindelse med en yderligere undersøgelse set nærmere på størrelsen af de for LH selv handlede CDS-spreads, i betragtning af den tætte relation mellem LH og T2-driftsselskabet. Den treårige (40) CDS-sats for LH lå den dag, hvor lån nr. 17 blev ydet, på [...] bps. Den femårige CDS-sats for LH lå på [...] bps. For at tage højde for den høje sikkerhedsstillelse for lån nr. 17 og nr. 20 skal de fastlagte CDS-satser sænkes. Anvendes der en multiplikationsfaktor på 2/3 (41), fører ovennævnte fremgangsmåde til en referencerentesats på [...] % for lån nr. 17 og [...] % for lån nr. 20. Denne fremgangsmåde tyder desuden på, at risikomargenerne for lånebetingelserne er i overensstemmelse med markedsvilkårene.

| (112) | På baggrund af betragtning 103-111 bemærker Kommissionen, at lån nr. 17 og 20 blev ydet til en sats, der lå over de beregnede referencesatser, og dermed kan anses for at være i overensstemmelse med markedsvilkårene. |
| --- | --- |

(112)

På baggrund af betragtning 103-111 bemærker Kommissionen, at lån nr. 17 og 20 blev ydet til en sats, der lå over de beregnede referencesatser, og dermed kan anses for at være i overensstemmelse med markedsvilkårene.

| (113) | Da Tyskland ikke har angivet en markedsreference, undersøger Kommissionen betingelserne for lån nr. 17 og 20 på grundlag af referencesatsmeddelelsen fra 2008. I denne meddelelse fastlægges den metode til fastsættelse af referencesatser og kalkulationsrenter, som anvendes i stedet for markedssatserne. |
| --- | --- |

(113)

Da Tyskland ikke har angivet en markedsreference, undersøger Kommissionen betingelserne for lån nr. 17 og 20 på grundlag af referencesatsmeddelelsen fra 2008. I denne meddelelse fastlægges den metode til fastsættelse af referencesatser og kalkulationsrenter, som anvendes i stedet for markedssatserne.

| (114) | Referencesatserne beregnes på grundlag af en basissats (satsen for den etårige interbankrente – IBOR), der skal forhøjes med risikomargener. Margenerne går fra 60 til 1 000 bps under hensyntagen til vurderingen af virksomhedens kreditrisiko og dens sikkerhedsstillelse. Under normale omstændigheder forhøjes basissatsen med 100 bps, hvis der er tale om lån til virksomheder med en tilfredsstillende rating og høj sikkerhedsstillelse eller virksomheder med en god rating og normal sikkerhedsstillelse eller virksomheder med en meget god rating uden sikkerhedsstillelse. |
| --- | --- |

(114)

Referencesatserne beregnes på grundlag af en basissats (satsen for den etårige interbankrente – IBOR), der skal forhøjes med risikomargener. Margenerne går fra 60 til 1 000 bps under hensyntagen til vurderingen af virksomhedens kreditrisiko og dens sikkerhedsstillelse. Under normale omstændigheder forhøjes basissatsen med 100 bps, hvis der er tale om lån til virksomheder med en tilfredsstillende rating og høj sikkerhedsstillelse eller virksomheder med en god rating og normal sikkerhedsstillelse eller virksomheder med en meget god rating uden sikkerhedsstillelse.

| (115) | I dette tilfælde defineres basissatsen som et gennemsnit af de etårige EURIBOR (42) -satser over tre måneder for september-november i det foregående år (2004). For så vidt angår de foreliggende lån, kan der for den gældende basissats angives en tilnærmet værdi på 2,34 %. |
| --- | --- |

(115)

I dette tilfælde defineres basissatsen som et gennemsnit af de etårige EURIBOR (42) -satser over tre måneder for september-november i det foregående år (2004). For så vidt angår de foreliggende lån, kan der for den gældende basissats angives en tilnærmet værdi på 2,34 %.

| (116) | Risikomargenen afhænger af den pågældende virksomheds rating og sikkerhedsstillelse. Som angivet i betragtning 99 svarer T2-driftsselskabets rating til mindst [...]. |
| --- | --- |

(116)

Risikomargenen afhænger af den pågældende virksomheds rating og sikkerhedsstillelse. Som angivet i betragtning 99 svarer T2-driftsselskabets rating til mindst [...].

| (117) | Kommissionen bemærker videre, at der er tale om høj sikkerhedsstillelse i forbindelse med de foreliggende lån (dvs. Loss Given Default (LGD) på under 30 %), særlig med sikkerhed i [...] (43). LGD på under 30 % er baseret på størrelsen af fordringerne og aktiverne. Kommissionen bemærker, at LGD for et lån med sikkerhed i [...] generelt ligger på ca. 35 % (44). Derudover tjener [...] som sikkerhed for det foreliggende lån, og omfanget af sikkerhedsstillelsen for lånet er [...]. |
| --- | --- |

(117)

Kommissionen bemærker videre, at der er tale om høj sikkerhedsstillelse i forbindelse med de foreliggende lån (dvs. Loss Given Default (LGD) på under 30 %), særlig med sikkerhed i [...] (43). LGD på under 30 % er baseret på størrelsen af fordringerne og aktiverne. Kommissionen bemærker, at LGD for et lån med sikkerhed i [...] generelt ligger på ca. 35 % (44). Derudover tjener [...] som sikkerhed for det foreliggende lån, og omfanget af sikkerhedsstillelsen for lånet er [...].

| (118) | Referencesatsmeddelelsen fra 2008 fastsætter for låntagere med en rating på mindst [...] og en høj sikkerhedsstillelse for lånet en risikomargen på mindst [...] bps. Efter tillæg af basissatsen på 2,34 % og risikomargenen på [...] bps opnås en rentesats på [...] %. |
| --- | --- |

(118)

Referencesatsmeddelelsen fra 2008 fastsætter for låntagere med en rating på mindst [...] og en høj sikkerhedsstillelse for lånet en risikomargen på mindst [...] bps. Efter tillæg af basissatsen på 2,34 % og risikomargenen på [...] bps opnås en rentesats på [...] %.

| (119) | Kommissionen bemærker, at rentesatsen for lån nr. 17 er fastsat til [...], og at rentesatsen for lån nr. 20 er fastsat til [...]. Følgelig er rentesatserne for begge lån højere end Kommissionens referencesats. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen bemærker, at rentesatsen for lån nr. 17 er fastsat til [...], og at rentesatsen for lån nr. 20 er fastsat til [...]. Følgelig er rentesatserne for begge lån højere end Kommissionens referencesats.

6.1.3.   Konklusion

| (120) | Kommissionen kan drage den konklusion, at lån nr. 17 og 20 er blevet ydet på markedsvilkår. Da der ikke er opnået en økonomisk fordel, er det ikke nødvendigt at afklare, om foranstaltningerne skal tilregnes staten. |
| --- | --- |

(120)

Kommissionen kan drage den konklusion, at lån nr. 17 og 20 er blevet ydet på markedsvilkår. Da der ikke er opnået en økonomisk fordel, er det ikke nødvendigt at afklare, om foranstaltningerne skal tilregnes staten.

| (121) | Da de kumulative kriterier i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF ikke er opfyldt, mener Kommissionen, at lån nr. 17 og 20 ikke indeholder statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF. |
| --- | --- |

(121)

Da de kumulative kriterier i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF ikke er opfyldt, mener Kommissionen, at lån nr. 17 og 20 ikke indeholder statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF.

6.2.   LEJEKONTRAKTEN VEDRØRENDE ANVENDELSE AF JORDSTYKKER MELLEM FMG OG IMMO T2

6.2.1.   Begrebet virksomhed og økonomisk aktivitet

| (122) | Som fremlagt i betragtning 74-81 stod det indtil den 12. december 2000 ikke klart, om driften og opførelsen af lufthavnsinfrastruktur skulle anses for at være omfattet af statsstøtte. Selv om sektoren efterhånden blev konkurrencepræget, anså Kommissionen og medlemsstaterne disse aktiviteter for at være en offentlig opgave og ikke økonomisk virksomhed. |
| --- | --- |

(122)

Som fremlagt i betragtning 74-81 stod det indtil den 12. december 2000 ikke klart, om driften og opførelsen af lufthavnsinfrastruktur skulle anses for at være omfattet af statsstøtte. Selv om sektoren efterhånden blev konkurrencepræget, anså Kommissionen og medlemsstaterne disse aktiviteter for at være en offentlig opgave og ikke økonomisk virksomhed.

| (123) | For så vidt angår lejekontrakten vedrørende anvendelse af jordstykker mellem FMG og Immo T2, fastlagde Tyskland inden for rammerne af en formel undersøgelsesprocedure, at betingelserne for anvendelse af jordstykke nr. 4935/3 og 4881 var bindende fastlagt i den lejekontrakt vedrørende anvendelse af jordstykker, som blev indgået den 30. marts 2000. |
| --- | --- |

(123)

For så vidt angår lejekontrakten vedrørende anvendelse af jordstykker mellem FMG og Immo T2, fastlagde Tyskland inden for rammerne af en formel undersøgelsesprocedure, at betingelserne for anvendelse af jordstykke nr. 4935/3 og 4881 var bindende fastlagt i den lejekontrakt vedrørende anvendelse af jordstykker, som blev indgået den 30. marts 2000.

| (124) | Kommissionen bemærker, at betingelserne for anvendelse af jordstykke nr. 4935/3 og 4881 var bindende fastlagt inden dommen i sagen Aéroports de Paris (dvs. inden den 12. december 2000). Selv hvis denne foranstaltning skulle omfatte en fordel, har Kommissionen på grundlag af afsnit 6.1.1 ikke beføjelser til at undersøge og anfægte denne foranstaltning i henhold til statsstøttereglerne. |
| --- | --- |

(124)

Kommissionen bemærker, at betingelserne for anvendelse af jordstykke nr. 4935/3 og 4881 var bindende fastlagt inden dommen i sagen Aéroports de Paris (dvs. inden den 12. december 2000). Selv hvis denne foranstaltning skulle omfatte en fordel, har Kommissionen på grundlag af afsnit 6.1.1 ikke beføjelser til at undersøge og anfægte denne foranstaltning i henhold til statsstøttereglerne.

7.   KONKLUSION

| (125) | På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at den ikke har beføjelser til at undersøge og anfægte lån nr. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 21 og 23 i henhold til statsstøttereglerne. |
| --- | --- |

(125)

På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at den ikke har beføjelser til at undersøge og anfægte lån nr. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 21 og 23 i henhold til statsstøttereglerne.

| (126) | For så vidt angår lån nr. 17 og 20, konkluderer Kommissionen, at disse er ydet på markedsvilkår. Da de samlede kriterier i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF, ikke er opfyldt, mener Kommissionen, at lån nr. 17 og 20 ikke indeholder statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF. |
| --- | --- |

(126)

For så vidt angår lån nr. 17 og 20, konkluderer Kommissionen, at disse er ydet på markedsvilkår. Da de samlede kriterier i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF, ikke er opfyldt, mener Kommissionen, at lån nr. 17 og 20 ikke indeholder statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF.

| (127) | For så vidt angår betingelserne for anvendelse af jordstykke nr. 4935/3 og 4881, mener Kommissionen, at den ikke har beføjelser til at undersøge og anfægte lejekontrakten vedrørende anvendelse af jordstykker i henhold til statsstøttereglerne — |
| --- | --- |

(127)

For så vidt angår betingelserne for anvendelse af jordstykke nr. 4935/3 og 4881, mener Kommissionen, at den ikke har beføjelser til at undersøge og anfægte lejekontrakten vedrørende anvendelse af jordstykker i henhold til statsstøttereglerne —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Lån nr. 17 og 20, som blev ydet til FM Terminal 2 Immobilien-Verwaltungsgesellschaft mbH og Terminal 2 Betriebsgesellschaft mbH inden for rammerne af låneaftalen fra juli 2003 på i alt [...] EUR af KfW Bankengruppe, Bayerische Landesbank og LfA Förderbank Bayern, udgør ikke støtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF.

Artikel 2

Denne beslutning vedrører Forbundsrepublikken Tyskland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. oktober 2012.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Næstformand

---

(1)  Med virkning fra den 1. december 2009 er artikel 87 og 88 i EF-traktaten blevet til henholdsvis artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). Artikel 87 og 88 i EF-traktaten og artikel 107 og 108 i TEUF er i det væsentlige identiske. Henvisninger til artikel 107 og 108 i TEUF læses som henvisninger til artikel 87 og 88 i EF-traktaten, hvor det er relevant. TEUF indførte tillige visse ændringer i terminologien, såsom udskiftningen af »Fællesskab« med »Union« og »fællesmarked« med »indre marked«. Terminologien i TEUF vil blive benyttet i hele denne forordning.

1

(2)  EUT C 5 af 10.1.2009, s. 4.

2

(3)  Dette søgsmål blev registreret som sag T-423/07, Ryanair mod Kommissionen (EUT C 8 af 12.1.2008, s. 28).

3

(4)  Jf. fodnote 2.

4

(5)  Sag T-423/07, Ryanair mod Kommissionen, 2011 (endnu ikke offentliggjort i Samling af Afgørelser).

5

(6)  FMG er det statsejede selskab med begrænset hæftelse, som står for driften af München lufthavn. Selskabsdeltagere i FMG er Fristaten Bayern (51 %), Forbundsrepublikken Tyskland (26 %) og byen München (23 %).

6

(7)  LH er et luftfartsselskab, som opererer globalt, og som blev børsnoteret i Tyskland i 1966 og fuldt privatiseret i 1997.

7

(8)  Fortrolige oplysninger.

8

(9)  KfW Bankengruppe (herefter »KfW«) er en offentlig virksomhed (Anstalt des öffentlichen Rechts) til fremme af udvikling på forskellige områder, f.eks. små og mellemstore virksomheder, miljøbeskyttelse og infrastruktur. Den ejes af forbundsstaten (80 %) og delstaterne (20 %). KfW refinansierer sine udlånstransaktioner på de internationale kapitalmarkeder.

9

(10)  Bayerische Landesbank (herefter »BayernLB«) er en offentlig virksomhed (Anstalt des öffentlichen Rechts). På det tidspunkt, hvor de enkelte låneaftaler blev indgået, ejedes den indirekte via BayernLB Holding AG i fællesskab af Fristaten Bayern og Sparkassenverband Bayern (Bayerns sparekasseforening) med en andel hver på 50 %. I øjeblikket har Fristaten Bayern en andel på 94 % af BayernLB Holding. De resterende 6 % ejes af Sparkassenverband Bayern.

10

(11)  LfA Förderbank Bayern (herefter »LfA«) er en offentlig virksomhed (Anstalt des öffentlichen Rechts), som er specialiseret i fremme af almindelig økonomisk udvikling (herunder lokal infrastruktur) i Bayern. Fristaten Bayern er eneejer heraf.

11

(12)  Skrivelse af 17. marts 2005.

12

(13)  EUT C 88 af 12.4.2005, s. 5.

13

(14)  EUT C 14 af 19.1.2008, s. 6.

14

(15)  Dom af 12. december 2000, Aéroports de Paris mod Kommissionen (sag T-128/98, Saml. 2000, side II-3929) (herefter: »dom i sagen Aéroports de Paris«), som efter appel blev bekræftet ved dom af 24. oktober 2002, Aéroports de Paris mod Kommissionen (C-82/01P, Saml. 2002 I, s. 9297) (herefter: »appeldom i sagen Aéroports de Paris«).

15

(16)  Denne ratingkategori kendetegner en låntager med tilstrækkelig kapacitet til at opfylde sine finansielle forpligtelser. Det er dog sandsynligt, at en negativ erhvervsmæssig og økonomisk udvikling vil begrænse låntagerens kapacitet til at opfylde sine finansielle forpligtelser.

16

(17)  Denne ratingkategori kendetegner en låntager med stærk kapacitet til at opfylde sine finansielle forpligtelser, som dog er mere eksponeret over for en negativ erhvervsmæssig og økonomisk udvikling end låntagere med højere vurderinger.

17

(18)  Denne ratingkategori kendetegner en låntager med en meget stærk kapacitet til at opfylde sine finansielle forpligtelser.

18

(19)  [...]

19

(20)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

20

(21)  Meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 92 og 93 og EØS-aftalens artikel 61 på statsstøtte i luftfartssektoren (EFT C 350 af 10.12.1994, s. 5).

21

(22)  Appeldom i sagen Aéroports de Paris, præmis 75 med yderligere henvisninger.

22

(23)  Dom af 24. marts 2011, Flughafen Leipzig/Halle GmbH og Mitteldeutsche Flughafen AG mod Kommissionen (sager T-443/08 og T-455/08, Saml. 2011, side I-00000, særlig præmis 105 og 106).

23

(24)  Se navnlig Kommissionens afgørelse af 17. juni 2008 i sag C 29/08 Frankfurt Hahn lufthavn – Potentiel statsstøtte til lufthavnen og aftalen med Ryanair (EUT C 12 af 17. januar 2009, s. 6), betragtning 204-208, Kommissionens afgørelse af 21. marts 2012 i sag C 76/2002 Charleroi lufthavn – Potentiel statsstøtte til lufthavnen og til Ryanair (EUT C 248 af 17. august 2012, s. 1).

24

(25)  Sag Leipzig/Halle lufthavn, særlig præmis 106.

25

(26)  Meddelelse til medlemsstaterne fra Kommissionen: Anvendelse af EØF-traktatens artikel 92 og 93 og af artikel 5 i Kommissionens direktiv 80/723/EØF på offentlige virksomheder i fremstillingssektoren (EFT C 307 af 13. november 1993, s. 3, præmis 11). Denne meddelelse vedrører fremstillingssektoren, men finder tilsvarende anvendelse på andre økonomiske sektorer. Se dom af 30. april 1998, Cityflyer mod Kommissionen (T-16/96, Saml. 1998, side II-757, præmis 51).

26

(27)  Swaprenten svarer til interbankrenten (IBOR), dog med en længere løbetid. Den anvendes på finansmarkederne som en referencerentesats til fastsættelse af finansieringssatsen.

27

(28)  En credit default swap (CDS) er en (omsættelig) kreditderivatkontrakt, der indgås mellem en sikkerhedsgiver og en sikkerhedshaver, og som overfører kreditrisikoen for en underliggende referenceenhed fra sikkerhedshaveren til sikkerhedsgiveren. Sikkerhedshaveren betaler regelmæssigt en præmie til sikkerhedsgiveren, indtil CDS-kontrakten udløber, eller (hvis følgende betingelse er opfyldt) indtil der opstår en kreditbegivenhed for den underliggende referenceenhed. Den præmie, som sikkerhedshaveren betaler regelmæssigt (udtrykt som procentsats eller i basispoint for det sikrede beløb, »nominalværdien«), kaldes CDS-spread. CDS-spreads kan anvendes som en passende reference for prisen på kreditrisikoen.

28

(29)  Jf. f.eks. Oxera, Estimating the cost of capital for Dutch water companies, 2011 (s. 3) eller Bloomberg-dataene vedrørende tegningsgebyrer i forbindelse med obligationsudstedelse. I det følgende anvendes et gebyr på 20 basispoint med henblik på et konservativt skøn.

29

Estimating the cost of capital for Dutch water companies

(30)  Bloomberg-kode EUSA2.

30

(31)  Bloomberg-kode EUSA5.

31

(32)  Kilde: Bloomberg.

32

Kilde

(33)  Jf. betragtning 24, 25 og 44.

33

(34)  Jf. f.eks. Moody's, Updated Summary Guidance for Notching Bonds, Preferred Stocks and Hybrid Securities of Corporate Issuers (februar 2007).

34

(35)  CDS-spread for lån nr. 17 skal principielt stemme overens med lånets gennemsnitlige vægtede løbetid på [...] år (tilnærmes to år). Der findes imidlertid ingen CDS-data for en løbetid på to år på det tidspunkt, hvor lånet blev ydet. Derfor er der anvendt CDS-spreads med samme løbetid som lånet (tre år). I forbindelse med denne fremgangsmåde er der en øvre grænse.

35

(36)  Kilde: Bloomberg. Kvartilafstand (dvs. afstanden mellem første og tredje kvartil): 16-29 bps.

36

(37)  Kilde: Bloomberg. Kvartilafstand: 23-37 bps.

37

(38)  Formula

38

(39)  Formula

39

(40)  På det tidspunkt fandtes der ingen CDS-handel for LH med en løbetid på to år eller derunder.

40

(41)  Sikkerhedsniveauet kan måles som »Loss Given Default« (LGD), som er det forventede tab i procent af debitors engagement under hensyntagen til de beløb, der skal realiseres fra sikkerhedsstillelsen og i insolvensmassen. LGD er således omvendt proportional med sikkerhedsstillelsens kvalitet. Afspejler forskellen i LGD mellem kategorierne »høj sikkerhedsstillelse« (LGD < 30 %) og »normal sikkerhedsstillelse« (30 % < LGD < 60 %) i referencesatsmeddelelsen fra 2008.

41

(42)  Euro Interbank Offered Rate (herefter »EURIBOR«) er en daglig referencesats, der er baseret på de gennemsnitlige rentesatser for lån uden sikkerhedsstillelse, som bankerne i euroområdet yder til andre banker på euro-interbankmarkedet.

42

(43)  [...]

43

(44)  Jf. Den Internationale Betalingsbank: International Convergence of Capital Measurement and Capital Standards, http://www.bis.org/publ/bcbs128.pdf

44

---

Berigtigelser

| 29.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 319/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 319/23

---

Berigtigelse til Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 1071/2013 af 24. september 2013 om den konsoliderede balance i MFI-sektoren (monetære finansielle institutioner) (ECB/2013/33)

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 297 af 7. november 2013
  )

Side 14, bilag I, del 2, tabel 1 »Månedlige beholdninger« læses således:

Tabel 1

Månedlige beholdninger
   (1)

| (5) | Enkeltmandsvirksomheder/interessentskaber, der ikke har status af selvstændige juridiske enheder |
| --- | --- |

(5)

Enkeltmandsvirksomheder/interessentskaber, der ikke har status af selvstændige juridiske enheder

| BALANCE POSTER | A. | Indenlandsk |
| --- | --- | --- |

BALANCE POSTER

A.

| B. | Euroområdet undtagen indenlandsk |
| --- | --- |

B.

| C. | Resten af verden |
| --- | --- |

C.

| D. | I alt |
| --- | --- |

D.

I alt

MFI'er (3)

Ikke-MFI’er

I alt

MFI'er (3)

Ikke-MFI’er

I alt

Banker

Ikke-banker

heraf: centralbank (S.121)

heraf: pengeinstitutter, undtagen centralbanken (S.122)

heraf: kreditinstitutter

Offentlig forvaltning og service (S.13)

Andre residente sektorer

heraf: centralbank (S1.121)

heraf: pengeinstitutter, undtagen centralbanken (S.122)

heraf: kreditinstitutter

Offentlig forvaltning og service (S.13)

Andre residente sektorer

heraf: kreditinstitutter

Statslig forvaltning og service (S.1311)

Anden offentlig forvaltning og service

I alt

Investeringsforeninger, undtagen pengemarkedsforeninger (S.124)

Andre finansielle formidlere + finansielle hjælpeenheder + koncerntilknyttede finansielle institutioner og pengeudlånere (S.125+S.126+S.127)

Forsikringsselskaber (S.128)

Pensionskasser (S.129)

Ikke-finansielle selskaber (S.11)

Husholdninger og non-profit-institutioner rettet mod husholdninger (S.14+S.15)

heraf: kreditinstitutter

Statslig forvaltning og service (S.1311)

Anden offentlig forvaltning og service

I alt

Investeringsforeninger, undtagen pengemarkedsforeninger (S.124)

Andre finansielle formidlere + finansielle hjælpeenheder + koncerntilknyttede finansielle institutioner og pengeudlånere (S.125+S.126+S.127)

Forsikringsselskaber (S.128)

Pensionskasser (S.129)

Ikke-finansielle selskaber (S.11)

Husholdninger og non-profit-institutioner rettet mod husholdninger (S.14+S.15)

heraf: centrale modparter (4)

heraf: FVC'er

heraf: centrale modparter (4)

heraf: FVC'er

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

(g)

(h)

(i)

(j)

(k)

(l)

PASSIVER

| 8 | Sedler og mønt i omløb |
| --- | --- |

8

| 9 | Indskud |
| --- | --- |

9

*

*

*

*

*

*

*

op til 1 år

over 1 år

heraf: koncern-interne positioner

heraf: transferable indskud

heraf: op til 2 år

heraf: syndikerede lån

| 9e | Euro |
| --- | --- |

9e

*

*

*

*

| 9.1e | Anfordring |
| --- | --- |

9.1e

*

*

*

*

heraf: transferable indskud

| 9.2e | Tidsindskud |
| --- | --- |

9.2e

op til 1 år

*

*

*

*

over 1 år og op til 2 år

*

*

*

*

over 2 år

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.3e | Med opsigelsesvarsel |
| --- | --- |

9.3e

op til 3 måneder

*

*

*

*

over 3 måneder

*

*

*

*

heraf: over 2 år (1)

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.4e | Genkøbsforretninger |
| --- | --- |

9.4e

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9x | Fremmed valuta |
| --- | --- |

9x

| 9.1x | Anfordring |
| --- | --- |

9.1x

*

*

*

*

| 9.2x | Tidsindskud |
| --- | --- |

9.2x

op til 1 år

*

*

*

*

over 1 år og op til 2 år

*

*

*

*

over 2 år

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.3x | Med opsigelsesvarsel |
| --- | --- |

9.3x

op til 3 måneder

*

*

*

*

over 3 måneder

*

*

*

*

heraf: over 2 år (2)

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.4x | Genkøbsforretninger |
| --- | --- |

9.4x

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 10 | Aktier/andele i pengemarkedsforeninger
   (3) |
| --- | --- |

10

| 11 | Udstedte gældsværdipapirer |
| --- | --- |

11

| 11e | Euro |
| --- | --- |

11e

Euro

op til 1 år

*

over 1 år og op til 2 år

*

heraf: op til 2 år og nominel garanti mindre end 100 %

over 2 år

*

| 11x | fremmed valuta |
| --- | --- |

11x

fremmed valuta

op til 1 år

*

over 1 år og op til 2 år

*

heraf: op til 2 år og nominel garanti mindre end 100 %

over 2 år

*

| 12 | Kapital og reserver |
| --- | --- |

12

| 13 | Øvrige passiver |
| --- | --- |

13

| BALANCE POSTER | A. | Indenlandsk |
| --- | --- | --- |

BALANCE POSTER

A.

| B. | Euroområdet undtagen indenlandsk |
| --- | --- |

B.

| C. | Resten af verden |
| --- | --- |

C.

| D. | I alt |
| --- | --- |

D.

MFI’er

Ikke-MFI’er

MFI’er

Ikke-MFI’er

heraf: centralbank (S.121)

heraf: pengeinstitutter, undtagen centralbanken (S.122)

Offentlig forvaltning og servicegovernment (S.13)

Andre residente sektorer

heraf: centralbank (S.121)

heraf: pengeinstitutter, undtagen centralbanken (S.122)

Offentlig forvaltning og servicegovernment (S.13)

Andre residente sektorer

I alt

Investeringsforeninger, undtagen pengemarkedsforeninger (S.124)

Andre finansielle formidlere + finansielle hjælpeenheder + koncerntilknyttede finansielle institutioner og pengeudlånere (S.125+S.126+S.127)

Forsikringsselskaber (S.128)

Pensionskasser (S.129)

Ikke-finansielle selskaber (S.11)

Husholdninger og non-profit institutioner rettet mod husholdninger (S.14+S.15)

I alt

Investeringsforeninger, undtagen pengemarkedsforeninger (S.124)

Andre finansielle formidlere + finansielle hjælpeenheder + koncerntilknyttede finansielle institutioner og pengeudlånere (S.125+S.126+S.127)

Forsikringsselskaber (S.128)

Pensionskasser (S.129)

Ikke-finansielle selskaber (S.11)

Husholdninger og non-profit institutioner rettet mod husholdninger (S.14+S.15)

heraf: centrale modparter (4)

heraf: FVC'er

I alt

Forbrugerkredit

Lån til boligkøb

Udlån iøvrigt

heraf: centrale modparter (4)

heraf: FVC'er

I alt

Forbrugerkredit

Lån til boligkøb

Udlån iøvrigt

heraf: E/I (3)

heraf: E/I (3)

AKTIVER

| 1 | Kassebeholdning |
| --- | --- |

1

| 1e | heraf: euro |
| --- | --- |

1e

heraf: euro

| 2 | Udlån |
| --- | --- |

2

op til 1 år

over 1 år og op til 5 år

over 5 år

heraf: koncern-interne positioner

heraf: syndikerede lån

heraf: omvendte genkøbsforretninger

| 2e | heraf: euro |
| --- | --- |

2e

heraf: euro

heraf: revolvende lån og overtræk

heraf: rentefri kredit på kreditkort

heraf: overskydende kredit på kreditkort

| 3 | Gældsværdipapirbeholdninger |
| --- | --- |

3

| 3e | Euro |
| --- | --- |

3e

Euro

op til 1 år

over 1 år og op til 2 år

over 2 år

| 3x | Fremmed valuta |
| --- | --- |

3x

Fremmed valuta

op til 1 år

over 1 år og op til 2 år

over 2 år

| 4 | Ejerandele |
| --- | --- |

4

| 5 | Aktier/andele i investeringsforeninger |
| --- | --- |

5

Andele i pengemarkedsforeninger

Aktier/andele i investeringsforeninger, undtagen pengemarkedsforeninger

| 6 | Ikke-finansielle aktiver (inkl. anlægsaktiver) |
| --- | --- |

6

| 7 | Øvrige aktiver |
| --- | --- |

7

Side 17-19, bilag I, del 3, tabel 2 »Kvartalsbeholdninger (opdeling efter sektor)«), tabel 3 »Kvartalsbeholdninger (Opdeling efter land)« og tabel 4 »Kvartalsbeholdninger (Opdeling efter valuta)« læses således:

Tabel 2

Kvartalsbeholdninger (opdeling efter sektor)

| BALANCE POSTER | A. | Indenlandsk |
| --- | --- | --- |

BALANCE POSTER

A.

| B. | Euroområdet undtagen indenlandsk |
| --- | --- |

B.

| C. | Resten af verden |
| --- | --- |

C.

| D. | I alt |
| --- | --- |

D.

MFI'er

Ikke-MFI’er

MFI'er

Ikke-MFI’er

I alt

I alt

Offentlig forvaltning og service (S.13)

Andre residente sektorer

I alt

Offentlig forvaltning og service (S.13)

Andre residente sektorer

Banker

Ikke-banker

I alt

Statslig forvaltning og service (S.1311)

Anden offentlig forvaltning og service

I alt

Investeringsforeninger, undtagen pengemarkedsforeninger (S.124)

Andre finansielle formidlere + finansielle hjælpeenheder + koncerntilknyttede finansielle institutioner og pengeudlånere (S.125+S.126+S.127)

Forsikringsselskaber (S.128)

Pensionskasser (S.129)

Ikke-finansielle selskaber (S.11)

Husholdninger og non-profit institutioner rettet mod husholdninger (S.14+S.15)

I alt

Statslig forvaltning og service (S.1311)

Anden offentlig forvaltning og service

I alt

Investeringsforeninger, undtagen pengemarkedsforeninger (S.124)

Andre finansielle formidlere + finansielle hjælpeenheder + koncerntilknyttede finansielle institutioner og pengeudlånere (S.125+S.126+S.127)

Forsikringsselskaber (S.128)

Pensionskasser (S.129)

Ikke-finansielle selskaber (S.11)

Husholdninger og non-profit institutioner rettet mod husholdninger (S.14+S.15)

Offentlig forvaltning og service

Andre residente sektorer

I alt

Offentlig forvaltning og service på delstatsniveau (S. 1312)

Kommunal forvaltning og service (S. 1313)

Sociale kasser og fonde (S.1314)

I alt

Forbrugerkredit

Lån til boligkøb

Udlån iøvrigt

I alt

Offentlig forvaltning og service på delstatsniveau (S. 1312)

Kommunal forvaltning og service (S. 1313)

Sociale kasser og fonde (S.1314)

I alt

Forbrugerkredit

Lån til boligkøb

Udlån iøvrigt

Sikkerhed i fast ejendom

Sikkerhed i fast ejendom

Sikkerhed i fast ejendom

Sikkerhed i fast ejendom

Sikkerhed i fast ejendom

Sikkerhed i fast ejendom

Sikkerhed i fast ejendom

Sikkerhed i fast ejendom

PASSIVER

| 8. | Sedler og mønt i omløb |
| --- | --- |

8.

| 9. | Indskud |
| --- | --- |

9.

M

M

M

| 9.1. | Anfordring |
| --- | --- |

9.1.

Anfordring

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 9.2. | Tidsindskud |
| --- | --- |

9.2.

Tidsindskud

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 9.3. | Med opsigelsesvarsel |
| --- | --- |

9.3.

Med opsigelsesvarsel

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 9.4. | Genkøbsforretninger |
| --- | --- |

9.4.

Genkøbsforretninger

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 10. | Aktier/andele i pengemarkedsforeninger |
| --- | --- |

10.

| 11. | Udstedte gældsværdipapirer |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kapital og reserver |
| --- | --- |

12.

| 13. | Øvrige passiver |
| --- | --- |

13.

heraf: finansielle derivater

heraf: påløbne renter på indskud

AKTIVER

| 1. | Kassebeholdning |
| --- | --- |

1.

| 2. | Udlån |
| --- | --- |

2.

M

M

M

M

M

op til 1 år

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

over 1 år og op til 5 år

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

over 5 år

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 2e | Euro |
| --- | --- |

2e

Euro

Udlån med oprindelig løbetid over 1 år

Heraf: Udlån med en resterende løbetid på 1 år eller derunder

Heraf: Udlån med en resterende løbetid på over 1 år og med rentetilpasning inden for de næste 12 måneder

Udlån med oprindelig løbetid over 2 år

heraf: udlån med en resterende løbetid på 2 år eller derunder

Heraf: Udlån med en resterende løbetid på over 2 år og med rentetilpasning inden for de næste 24 måneder

| 3. | Gældsværdipapirbeholdninger |
| --- | --- |

3.

M

M

M

M

M

op til 1 år

over 1 år

| 4. | Ejerandele |
| --- | --- |

4.

M

M

M

| 5. | Aktier/andele i investeringsforeninger |
| --- | --- |

5.

Aktier/andele i pengemarkedsforeninger

Aktier/andele i investeringsforeninger, undtagen pengemarkedsforeninger

| 6. | Ikke-finansielle aktiver (inkl. anlægsaktiver) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Øvrige aktiver |
| --- | --- |

7.

heraf: finansielle derivater

heraf: påløbne renter på lån

| M | Månedlige datakrav, jf. tabel 1. |
| --- | --- |

M

Månedlige datakrav, jf. tabel 1.

Tabel 3

Kvartalsbeholdninger (Opdeling efter land)

| AKTIVPOSTER | EU | Resten af verden (ekskl. EU) |
| --- | --- | --- |
| Anden EU-medlemsstat | Medlemsstat udenfor euroen | Udvalgte EU-institutioner (5) |
| PASSIVER | | | | |
| 8. | Sedler og mønt i omløb |

AKTIVPOSTER

EU

Resten af verden (ekskl. EU)

Anden EU-medlemsstat

Medlemsstat udenfor euroen

Udvalgte EU-institutioner (5)

PASSIVER

8.

| 9. | Indskud |
| --- | --- |

9.

fra MFI'er

fra ikke-MFI'er

Offentlig forvaltning og service

Andre finansielle formidlere + finansielle hjælpeenheder + koncerntilknyttede finansielle institutioner og pengeudlånere

Forsikringsselskaber

Pensionskasser

Investeringsforeninger, undtagen pengemarkedsforeninger

Ikke-finansielle selskaber

Husholdninger + non-profit institutioner rettet mod husholdninger

| 10. | Udstedte gældsværdipapirer |
| --- | --- |

10.

| 11. | Andele i pengemarkedsforeninger |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kapital og reserver |
| --- | --- |

12.

| 13. | Øvrige passiver |
| --- | --- |

13.

AKTIVER

| 1. | Kassebeholdning |
| --- | --- |

1.

| 2. | Udlån |
| --- | --- |

2.

til MFI'er

til ikke-MFI'er

Offentlig forvaltning og service

Andre finansielle formidlere + finansielle hjælpeenheder + koncerntilknyttede finansielle institutioner og pengeudlånere

Forsikringsselskaber

Pensionskasser

Investeringsforeninger, undtagen pengemarkedsforeninger

Ikke-finansielle selskaber

Husholdninger + non-profit institutioner rettet mod husholdninger

| 3. | Gældsværdipapirbeholdninger |
| --- | --- |

3.

udstedt af MFI’er

op til 1 år

over 1 år og op til 2 år

over 2 år

udstedt af ikke-MFI'er

| 4. | Ejerandele |
| --- | --- |

4.

| 5. | Aktier/andele i investeringsforeninger |
| --- | --- |

5.

Aktier/andele i pengemarkedsforeninger

Aktier/andele i investeringsforeninger, undtagen pengemarkedsforeninger

| 6. | Ikke-finansielle aktiver (inkl. anlægsaktiver) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Øvrige aktiver |
| --- | --- |

7.

Tabel 4

Kvartalsbeholdninger (Opdeling efter valuta)

| AKTIVPOSTER | Alle valutaer tilsammen | Euro | EU valutaer undtagen euro | Valutaer undtagen andre EU medlemsstaters valutaer tilsammen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I alt | Anden EU medlemsstats valuta | GBP | I alt | USD | JPY | CHF | Øvrige valutaer tilsammen |
| PASSIVER | | | | | | | | | | |
| 9. | Indskud |

AKTIVPOSTER

Alle valutaer tilsammen

Euro

EU valutaer undtagen euro

Valutaer undtagen andre EU medlemsstaters valutaer tilsammen

I alt

Anden EU medlemsstats valuta

GBP

I alt

USD

JPY

CHF

Øvrige valutaer tilsammen

PASSIVER

9.

| A. | Indenlandsk |
| --- | --- |

A.

fra MFI'er

M

M

fra ikke-MFI'er

M

| B. | Euroområdet undtagen indenlandsk |
| --- | --- |

B.

fra MFI'er

M

M

fra ikke-MFI'er

M

| C. | Resten af verden |
| --- | --- |

C.

op til 1 år

M

over 1 år

M

fra banker

Q

fra ikke-banker

Q

| 10. | Udstedte gældsværdipapirer |
| --- | --- |

10.

M

M

AKTIVER

| 2. | Udlån |
| --- | --- |

2.

| A. | Indenlandsk |
| --- | --- |

A.

til MFI'er

M

til ikke-MFI'er

M

M

| B. | Euroområdet undtagen indenlandsk |
| --- | --- |

B.

til MFI'er

M

til ikke-MFI'er

M

M

| C. | Resten af verden |
| --- | --- |

C.

op til 1 år

M

over 1 år

M

til banker

Q

til ikke-banker

Q

| 3. | Gældsværdipapirbeholdninger |
| --- | --- |

3.

| A. | Indenlandsk |
| --- | --- |

A.

udstedt af MFI’er

M

M

udstedt af ikke-MFI'er

M

M

| B. | Euroområdet undtagen indenlandsk |
| --- | --- |

B.

udstedt af MFI’er

M

M

udstedt af ikke-MFI'er

M

M

| C. | Resten af verden |
| --- | --- |

C.

udstedt af banker

Q

udstedt af ikke-banker

Q

| M | Månedlige datakrav, jf. tabel 1. |
| --- | --- |

M

Månedlige datakrav, jf. tabel 1.

| Q | Kvartalsvise datakrav, jf. tabel 2. |
| --- | --- |

Q

Kvartalsvise datakrav, jf. tabel 2.

Side 20, bilag I, del 4, tabel 1A »Månedlige justeringer af beholdninger« læses således:

Tabel 1A

Månedlige justeringer af beholdninger
   (6)

| BALANCE POSTER | A. | Indenlandsk |
| --- | --- | --- |

BALANCE POSTER

A.

| B. | Euroområdet undtagen indenlandsk |
| --- | --- |

B.

| C. | Resten af verden |
| --- | --- |

C.

| D. | I alt |
| --- | --- |

D.

I alt

MFI'er

Ikke-MFI’er

I alt

MFI'er

Ikke-MFI’er

I alt

Banker

Ikke-banker

heraf: Ccntralbank (S.121)

heraf: pengeinstitutter, undtagen centralbanken (S.122)

heraf: kreditinstitutter underlagt reservekrav, ECB og nationale centralbanker

Offentlig forvaltning og service (S.13)

Andre residente sektorer

heraf: Ccntralbank (S.121)

heraf: pengeinstitutter, undtagen centralbanken (S.122)

heraf: kreditinstitutter underlagt reservekrav, ECB og nationale centralbanker

Offentlig forvaltning og service (S.13)

Andre residente sektorer

heraf: kreditinstitutter

Statslig forvaltning og service (S.1311)

Anden offentlig forvaltning og service

I alt

Investeringsforeninger, undtagen pengemarkedsforeninger (S.124)

Andre finansielle formidlere + finansielle hjælpeenheder + koncerntilknyttede finansielle institutioner og pengeudlånere (S.125+S.126+S.127)

Forsikringsselskaber (S.128)

Pensionskasser (S.129)

Ikke-finansielle selskaber (S.11)

Husholdninger og non-profit institutioner rettet mod husholdninger (S.14+S.15)

heraf: kreditinstitutter

Statslig forvaltning og service (S.1311)

Anden offentlig forvaltning og service

I alt

Investeringsforeninger, undtagen pengemarkedsforeninger (S.124)

Andre finansielle formidlere + finansielle hjælpeenheder + koncerntilknyttede finansielle institutioner og pengeudlånere (S.125+S.126+S.127)

Forsikringsselskaber (S.128)

Pensionskasser (S.129)

Ikke-finansielle selskaber (S.11)

Husholdninger og non-profit institutioner rettet mod husholdninger (S.14+S.15)

heraf: centrale modparter (8)

heraf: FVC'er

heraf: centrale modparter (8)

heraf: FVC'er

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

(g)

(h)

(i)

(j)

(k)

(l)

PASSIVER

| 8 | Sedler og mønt i omløb |
| --- | --- |

8

| 9 | Indskud |
| --- | --- |

9

op til 1 år

over 1 år

heraf: koncern-interne positioner

heraf: transferable indskud

heraf: op til 2 år

heraf: syndikerede lån

| 9e | Euro |
| --- | --- |

9e

| 9.1e | Anfordring |
| --- | --- |

9.1e

heraf: transferable indskud

| 9.2e | Tidsindskud |
| --- | --- |

9.2e

op til 1 år

over 1 år og op til 2 år

over 2 år

| 9.3e | Med opsigelsesvarsel |
| --- | --- |

9.3e

op til 3 måneder

over 3 måneder

heraf: over 2 år (7)

| 9.4e | Genkøbsforretninger |
| --- | --- |

9.4e

| 9x | Fremmed valuta |
| --- | --- |

9x

| 9.1x | Anfordring |
| --- | --- |

9.1x

| 9.2x | Tidsindskud |
| --- | --- |

9.2x

op til 1 år

over 1 år og op til 2 år

over 2 år

| 9.3x | Med opsigelsesvarsel |
| --- | --- |

9.3x

op til 3 måneder

over 3 måneder

heraf: over 2 år (7)

| 9.4x | Genkøbsforretninger |
| --- | --- |

9.4x

| 10 | Aktier/andele i pengemarkedsforeninger |
| --- | --- |

10

*

*

*

- MINIMUM

| 11 | Udstedte gældsværdipapirer |
| --- | --- |

11

| 11e | Euro |
| --- | --- |

11e

Euro

op til 1 år

*

over 1 år og op til 2 år

*

heraf: heraf op til 2 år og nominel garanti mindre end 100 %

*

over 2 år

*

| 11x | Fremmed valuta |
| --- | --- |

11x

Fremmed valuta

op til 1 år

*

over 1 år og op til 2 år

*

heraf: heraf op til 2 år og nominel garanti mindre end 100 %

*

over 2 år

*

| 12 | Kapital og reserver |
| --- | --- |

12

| 13 | Øvrige passiver |
| --- | --- |

13

| BALANCE POSTER | A. | Indenlandsk |
| --- | --- | --- |

BALANCE POSTER

A.

Indenlandsk

| B. | Euroområdet undtagen indenlandsk |
| --- | --- |

B.

Euroområdet undtagen indenlandsk

| C. | Resten af verden |
| --- | --- |

C.

Resten af verden

| D. | I alt |
| --- | --- |

D.

I alt

MFI’er

Ikke-MFI’er

MFI’er

Ikke-MFI’er

heraf: centralbank (S.121)

heraf: pengeinstitutter, undtagen centralbanken (S.122)

Offentlig forvaltning og service (S.13)

Andre residente sektorer

heraf: centralbank (S.121)

heraf: pengeinstitutter, undtagen centralbanken (S.122)

Offentlig forvaltning og service (S.13)

Andre residente sektorer

I alt

Investeringsforeninger, undtagen pengemarkedsforeninger (S.124)

Andre finansielle formidlere + finansielle hjælpeenheder + koncerntilknyttede finansielle institutioner og pengeudlånere (S.125+S.126+S.127)

Forsikringsselskaber (S.128)

Pensionskasser (S.129)

Ikke-finansielle selskaber (S.11)

Husholdninger og non-profit institutioner rettet mod husholdninger (S.14+S.15)

I alt

Investeringsforeninger, undtagen pengemarkedsforeninger (S.124)

Andre finansielle formidlere + finansielle hjælpeenheder + koncerntilknyttede finansielle institutioner og pengeudlånere (S.125+S.126+S.127)

Forsikringsselskaber (S.128)

Pensionskasser (S.129)

Ikke-finansielle selskaber (S.11)

Husholdninger og non-profit institutioner rettet mod husholdninger (S.14+S.15)

heraf: centrale modparter (8)

heraf: FVC'er

I alt

Forbrugerkredit

Lån til boligkøb

Udlån iøvrigt

heraf: centrale modparter (7)

heraf: FVC'er

I alt

Forbrugerkredit

Lån til boligkøb

Udlån iøvrigt

heraf: E/I (7)

heraf: E/I

AKTIVER

| 1 | Kassebeholdning |
| --- | --- |

1

| 1e | heraf: euro |
| --- | --- |

1e

heraf: euro

| 2 | Udlån |
| --- | --- |

2

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

op til 1 år

over 1 år og op til 5 år

over 5 år

heraf: koncern-interne positioner

heraf: syndikerede lån

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

heraf: omvendte genkøbsforretninger

| 2e | heraf: euro |
| --- | --- |

2e

heraf: euro

heraf: revolvende lån og overtræk

heraf indkøbskreditkort

heraf overskydende kredit på kreditkort

| 3 | Gældsværdipapirbeholdninger |
| --- | --- |

3

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

heraf: over 2 år (7)

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 3e | Euro |
| --- | --- |

3e

Euro

op til 1 år

over 1 år og op til 2 år

over 2 år

| 3x | Fremmed valuta |
| --- | --- |

3x

Fremmed valuta

op til 1 år

over 1 år og op til 2 år

over 2 år

| 4 | Ejerandele |
| --- | --- |

4

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 5 | Aktier/andele i investeringsforeninger |
| --- | --- |

5

Aktier/andele i pengemarkedsforeninger

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

Aktier/andele i investeringsforeninger, undtagen pengemarkedsforeninger

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 6 | Ikke-finansielle aktiver (inkl. anlægsaktiver) |
| --- | --- |

6

| 7 | Øvrige aktiver |
| --- | --- |

7

Side 22, bilag I, del 5, punkt 2.2, indledningen, læses således:

»De poster, der er anført i afsnit 2.1, henføres til del 1 og 2 i tabel 5 som følger:«.

Side 23, bilag I, del 5, punkt 5.2, læses således:

| »5.2. | MFI'er, som er omfattet af undtagelsen i artikel 9, stk. 4, indberetter beløb, der er udestående ultimo kvartalet, vedrørende udlån, der er afhændet ved securisation, og som er ophørt med at blive indregnet, men som stadig indregnes i regnskaberne i overensstemmelse med del 5 i tabel 5.« |
| --- | --- |

»5.2.

MFI'er, som er omfattet af undtagelsen i artikel 9, stk. 4, indberetter beløb, der er udestående ultimo kvartalet, vedrørende udlån, der er afhændet ved securisation, og som er ophørt med at blive indregnet, men som stadig indregnes i regnskaberne i overensstemmelse med del 5 i tabel 5.«

Side 24 og 25, bilag I, del 5, tabel 5a »Securitisationer og andre udlånsoverdragelser: Månedsvise data« og tabel 5b »Securitisationer og andre udlånsoverdragelser: Kvartalsdata« læses således:

Tabel 5a

Tabel 5a

Securitisationer og andre udlånsoverdragelser: Månedsvise data

Securitisationer og andre udlånsoverdragelser: Månedsvise data

| AKTIVPOSTER | A. | Indenlandsk |
| --- | --- | --- |

AKTIVPOSTER

AKTIVPOSTER

A.

A.

Indenlandsk

| B. | Euroområdet undtagen indenlandsk |
| --- | --- |

B.

B.

Euroområdet undtagen indenlandsk

| C. | Resten af verden |
| --- | --- |

C.

C.

Resten af verden

MFI’er

Ikke-MFI’er

MFI’er

Ikke-MFI’er

Offentlig forvaltning og service (S.13)

Andre residente sektorer

Offentlig forvaltning og service (S.13)

Andre residente sektorer

I alt

Anden offentlig forvaltning (S.1312+S.1313+S.1314)

I alt

Investeringsforeninger, undtagen pengemarkedsforeninger (S.124)

Andre finansielle formidlere + finansielle hjælpeenheder + koncerntilknyttede finansielle institutioner og pengeudlånere (S.125+S.126+S.127)

Forsikringsselskaber (S.128)

Pensionskasser (S.129)

Ikke-finansielle selskaber (S.11)

Husholdninger og non-profit institutioner rettet mod husholdninger (S.14+S.15)

I alt

Anden offentlig forvaltning (S.1312+S.1313+S.1314)

I alt

Investeringsforeninger, undtagen pengemarkedsforeninger (S.124)

Andre finansielle formidlere + finansielle hjælpeenheder + koncerntilknyttede finansielle institutioner og pengeudlånere (S.125+S.126+S.127)

Forsikringsselskaber (S.128)

Pensionskasser (S.129)

Ikke-finansielle selskaber (S.11)

Husholdninger og non-profit institutioner rettet mod husholdninger (S.14+S.15)

| 1. | Nettostrømme af udlån, securitiseret eller overdraget på anden måde: transaktioner der påvirker indberettede udlånbeholdninger, opgjort som afhændelser minus erhvervelser |
| --- | --- |

1.

1.

Nettostrømme af udlån, securitiseret eller overdraget på anden måde: transaktioner der påvirker indberettede udlånbeholdninger, opgjort som afhændelser minus erhvervelser

| 1.1 | Modpart for overdragelsen er en FVC |
| --- | --- |

1.1

Modpart for overdragelsen er en FVC

| 1.1.1 | heraf: modpart i overdragelsen er en euroområde FVC |
| --- | --- |

1.1.1

heraf: modpart i overdragelsen er en euroområde FVC

| 1.2 | andre modparter for overdragelsen |
| --- | --- |

1.2

andre modparter for overdragelsen

| 1.2.1 | heraf: modpart i overdragelsen er en ikke-indenlandsk MFI i euroområdet |
| --- | --- |

1.2.1

heraf: modpart i overdragelsen er en ikke-indenlandsk MFI i euroområdet

| 2. | Nettostrømme af udlån, securitiseret eller overdraget på anden måde: transaktioner der påvirker indberettede udlånbeholdninger, opgjort som afhændelser minus erhvervelser |
| --- | --- |

2.

2.

Nettostrømme af udlån, securitiseret eller overdraget på anden måde: transaktioner der påvirker indberettede udlånbeholdninger, opgjort som afhændelser minus erhvervelser

| 2.1. | Alle modparter i overdragelsen |
| --- | --- |

2.1.

Alle modparter i overdragelsen

| 3. | Securitiserede lån, og lån som ikke er indregnede, hvor MFI'en er låneservicerer
   (9) |
| --- | --- |

3.

3.

Securitiserede lån, og lån som ikke er indregnede, hvor MFI'en er låneservicerer

9

| 3.1 | Udestående beløb |
| --- | --- |

3.1

Udestående beløb

| 3.2 | Finansielle transaktioner, undtagen afhændelse af lån og erhvervelser |
| --- | --- |

3.2

Finansielle transaktioner, undtagen afhændelse af lån og erhvervelser

| 4. | Udestående udlånsbeløb serviceret i en securitisation
   (10) |
| --- | --- |

4.

4.

Udestående udlånsbeløb serviceret i en securitisation

10

| 5. | Udestående beløb for securitiserede udlån, som ikke er fjernet fra balancen
   (11) |
| --- | --- |

5.

5.

Udestående beløb for securitiserede udlån, som ikke er fjernet fra balancen

11

| 5.1 | I alt |
| --- | --- |

5.1

I alt

| 5.1.1 | heraf: securitiserede gennem en FVC i euroområdet |
| --- | --- |

5.1.1

heraf: securitiserede gennem en FVC i euroområdet

Tabel 5b

Tabel 5b

Securitisationer og andre udlånsoverdragelser: Kvartalsdata

Securitisationer og andre udlånsoverdragelser: Kvartalsdata

| AKTIVPOSTER | A. | Indenlandsk |
| --- | --- | --- |

AKTIVPOSTER

AKTIVPOSTER

A.

A.

Indenlandsk

| B. | Euroområdet undtagen indenlandsk |
| --- | --- |

B.

B.

Euroområdet undtagen indenlandsk

| C. | Resten af verden |
| --- | --- |

C.

C.

Resten af verden

MFI’er

MFI’er

Ikke-MFI’er

Ikke-MFI’er

MFI’er

MFI’er

Ikke-MFI’er

Ikke-MFI’er

Offentlig forvaltning og service (S.13)

Andre residente sektorer

Offentlig forvaltning og service (S.13)

Andre residente sektorer

I alt

Anden offentlig forvaltning (S.1312+S.1313+S.1314)

I alt

Investeringsforeninger, undtagen pengemarkedsforeninger (S.124)

Andre finansielle formidlere + finansielle hjælpeenheder + koncerntilknyttede finansielle institutioner og pengeudlånere (S.125+S.126+S.127)

Forsikringsselskaber (S.128)

Pensionskasser (S.129)

Ikke-finansielle selskaber (S.11)

Husholdninger og non-profit institutioner rettet mod husholdninger (S.14+S.15)

I alt

Anden offentlig forvaltning (S.1312+S.1313+S.1314)

I alt

Investeringsforeninger, undtagen pengemarkedsforeninger (S.124)

Andre finansielle formidlere + finansielle hjælpeenheder + koncerntilknyttede finansielle institutioner og pengeudlånere (S.125+S.126+S.127)

Forsikringsselskaber (S.128)

Pensionskasser (S.129)

Ikke-finansielle selskaber (S.11)

Husholdninger og non-profit institutioner rettet mod husholdninger (S.14+S.15)

Forbrugerkredit

Lån til boligkøb

Udlån iøvrigt

Forbrugerkredit

Lån til boligkøb

Udlån iøvrigt

heraf:

E/I (12)

12

heraf:

E/I (12)

12

| 1. | Nettostrømme af udlån, securitiseret eller overdraget på anden måde: transaktioner der påvirker indberettede udlånbeholdninger, opgjort som afhændelser minus erhvervelser |
| --- | --- |

1.

1.

Nettostrømme af udlån, securitiseret eller overdraget på anden måde: transaktioner der påvirker indberettede udlånbeholdninger, opgjort som afhændelser minus erhvervelser

| 1.1 | modpart i overdragelsen er en FVC |
| --- | --- |

1.1

1.1

modpart i overdragelsen er en FVC

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

Låneformål

op til 1 år

over 1 år og op til 5 år

over 5 år

| 1.1.1 | heraf modpart i overdragelsen er en ikke-indenlandsk FVC i euroområdet |
| --- | --- |

1.1.1

1.1.1

heraf modpart i overdragelsen er en ikke-indenlandsk FVC i euroområdet

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

op til 1 år

over 1 år og op til 5 år

over 5 år

| 1.2 | andre modparter i overdragelsen overdragelse |
| --- | --- |

1.2

1.2

andre modparter i overdragelsen overdragelse

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

Låneformål

| 1.2.1 | heraf modpart i overdragelsen er en ikke-indenlandsk MFI i euroområdet |
| --- | --- |

1.2.1

1.2.1

heraf modpart i overdragelsen er en ikke-indenlandsk MFI i euroområdet

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

Låneformål

| 2. | Nettostrømme af udlån, securitiseret eller overdraget på anden måde: transaktioner der påvirker indberettede udlånbeholdninger, opgjort som afhændelser minus erhvervelser |
| --- | --- |

2.

2.

Nettostrømme af udlån, securitiseret eller overdraget på anden måde: transaktioner der påvirker indberettede udlånbeholdninger, opgjort som afhændelser minus erhvervelser

| 2.1. | Alle modparter i overdragelsen overdragelse |
| --- | --- |

2.1.

2.1.

Alle modparter i overdragelsen overdragelse

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 3. | Securitiserede lån, og lån, som ikke er indregnede, hvor MFI'en er låneservicerer
   (9) |
| --- | --- |

3.

3.

Securitiserede lån, og lån, som ikke er indregnede, hvor MFI'en er låneservicerer

9

| 3.1 | Udestående beløb |
| --- | --- |

3.1

3.1

Udestående beløb

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

Låneformål

op til 1 år

over 1 år og op til 5 år

over 5 år

| 3.2 | Finansielle transaktioner, undtagen afhændelser og erhvervelser af lån |
| --- | --- |

3.2

3.2

Finansielle transaktioner, undtagen afhændelser og erhvervelser af lån

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

Låneformål

op til 1 år

over 1 år og op til 5 år

over 5 år

| 4. | Udestående udlånsbeløb serviceret i en securitisation |
| --- | --- |

4.

4.

Udestående udlånsbeløb serviceret i en securitisation

| 4.1 | Servicerede lån: alle FVC'er |
| --- | --- |

4.1

4.1

Servicerede lån: alle FVC'er

op til 1 år

over 1 år og op til 5 år

over 5 år

| 4.1.1 | Servicerede lån: heraf: FVC'er i euroområdet |
| --- | --- |

4.1.1

4.1.1

Servicerede lån: heraf: FVC'er i euroområdet

op til 1 år

over 1 år og op til 5 år

over 5 år

| M | Månedlige datakrav, jf. tabel 5a. |
| --- | --- |

M

Månedlige datakrav, jf. tabel 5a.

---

(1)  Felter markeret med * anvendes til beregning af reservegrundlaget. For så vidt angår gældsværdipapirer, fremlægger kreditinstitutterne enten dokumentation for passiver, som udelukkes fra reservekravsgrundlaget, eller anvender et standardfradrag på en fast procentdel, som fastsættes af ECB. Felter, som ikke er i fed skrift, indberettes kun af kreditinstitutter, der er underlagt reservekrav. Jf. også de særlige regler om anvendelse reservekrav i bilag III.

1

(2)  Indberetning af denne post er frivillig indtil andet er meddelt.

2

(3)  Data under denne post kan være genstand for forskellige statistiske indsamlingsmetoder, fastsat af de nationale centralbanker i henhold til reglerne i bilag I, del 2.

3

(4)  Centrale modparter.

4

| (5) | Enkeltmandsvirksomheder/interessentskaber, der ikke har status af selvstændige juridiske enheder |
| --- | --- |

(5)

5

Enkeltmandsvirksomheder/interessentskaber, der ikke har status af selvstændige juridiske enheder

(5)  Data bør identificeres separat for Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Stabilitetsmekanisme med henvisning til den relevante sektor classification.

5

(6)  Serier markeret med »MINIMUM« indberettes af MFI'er. De nationale centralbanker kan udstrække dette krav til også at omfatte serier markeret som tomme felter (dvs. felter uden »MINIMUM«).

6

Tomme felter og felter med MINIMUM indberettes af de nationale centralbanker til ECB.

Tomme felter markeret med en stjerne på passivsiden antages at være lig 0 med mindre andet fremgår.

(7)  De nationale centralbanker kan anmode om, at MFI'er indberetter denne post kvartalsvis i stedet for månedlig.

7

(8)  Enkeltmandsvirksomheder/interessentskaber, der ikke har status af selvstændige juridiske enheder

8

(9)  Data under denne post kan være genstand for forskellige statistiske indsamlingsmetoder, fastsat af de nationale centralbanker i henhold til reglerne i bilag I, del 5, afsnit 5.

9

(10)  Vedrørende denne post, jf. tabel 5(b), indberettes kun kvartalsvis.

10

(11)  Vedrørende indberetningspligten angivet i bilag I, del 5, afsnit 5.2 indberettes kun rækken »I alt« og kun kvartalsvis

11

(12)  Enkeltmandsvirksomheder/interessentskaber, der ikke har status af selvstændige juridiske enheder.

12

---

| 29.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 319/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 319/39

---

Berigtigelse til Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 1073/2013 af 18. oktober 2013 om statistik vedrørende investeringsforeningers aktiver og passiver (ECB/2013/38)

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 297 af 7. november 2013
  )

Side 80, bilag I, del 3, »Rapporteringstabeller«, tabel 1 »Beholdninger — Data med kvartalsvis rapporteringsfrekvens« læses således:

Tabel 1

Beholdninger

Data med kvartalsvis rapporteringsfrekvens

| | A. | Indenlandsk |
| --- | --- | --- |

A.

| B. | Euroområdet undtagen indenlandsk |
| --- | --- |

B.

| C. | Resten af verden |
| --- | --- |

C.

| D. | I alt |
| --- | --- |

D.

MFI'er

Ikke-MFI'er - i alt

MFI'er

Ikke-MFI'er - i alt

hvoraf

medlemsstater uden for euroområdet

hvoraf

USA

hvoraf

Japan

Offentlig forvaltning og service

(S.13)

Andre residenter

Offentlig forvaltning og service

(S.13)

Andre residenter

I alt

Investeringsforeninger, undtagen MMF'er

Andre finansielle formidlere + finansielle hjælpeenheder + koncerntilknyttede finansielle institutioner og pengeudlånere (S.125+S.126+S.127)

Forsikringsselskaber + pensionskasser (S.128+S.129)

Ikke-finansielle selskaber (S.11)

Husholdninger + non-profit institutioner rettet mod husholdninger (S.14+S.15)

I alt

Investeringsforeninger, undtagen MMF'er

Andre finansielle formidlere + finansielle hjælpeenheder + koncerntilknyttede finansielle institutioner og pengeudlånere (S.125+S.126+S.127)

Forsikringsselskaber + pensionskasser (S.128+S.129)

Ikke-finansielle selskaber (S.11)

Husholdninger + non-profit institutioner rettet mod husholdninger (S.14+S.15)

AKTIVER

| 1 | Indskud og lånetilgodehavender |
| --- | --- |

1

op til 1 år

over 1 år

| 2 | Gældsværdipapirer |
| --- | --- |

2

| 2e. | Euro |
| --- | --- |

2e.

op til 1 år

over 1 år og op til 2 år

over 2 år

| 2x. | Fremmed valuta |
| --- | --- |

2x.

op til 1 år

over 1 år og op til 2 år

over 2 år

| 2t. | Valuta i alt |
| --- | --- |

2t.

op til 1 år

over 1 år og op til 2 år

over 2 år

| 3 | Ejerandele og aktier/andele i investeringsforeninger |
| --- | --- |

3

heraf noterede aktier

heraf aktier/andele i investeringsforeninger

| (2+3)a | heraf værdipapirer udlånt eller solgt i henhold til en genkøbsaftale |
| --- | --- |

(2+3)a

| 4 | Finansielle derivater |
| --- | --- |

4

| 5 | Ikke-finansielle aktiver (herunder anlægsaktiver) |
| --- | --- |

5

| 6 | Øvrige aktiver |
| --- | --- |

6

PASSIVER

| 7 | Lån og modtagne indskud |
| --- | --- |

7

op til 1 år

over 1 år

| 8 | Aktier/andele i investeringsforeninger
   (1) |
| --- | --- |

8

| 9 | Finansielle derivater |
| --- | --- |

9

| 10 | Øvrige passiver |
| --- | --- |

10

Investeringsforeninger indberetter: i) de sorte felter; ii) de data, der skal indberettes i tabel 2 for de værdipapirer, hvor dataindsamlingen sker på grundlag af rapportering, værdipapir-for-værdipapir; og iii) de grå felter for de værdipapirer, hvor dataindsamlingen ikke sker på grundlag af rapportering, værdipapir-for-værdipapir.

Side 82 og 83, bilag I, del 3, »Rapporteringstabeller«, tabel 3 »Revalueringsreguleringer eller transaktioner — Data med en kvartalsvis rapporteringsfrekvens« og tabel 4 »Data med en månedlig rapporteringsfrekvens« læses således:

Tabel 3

Revalueringsreguleringer eller transaktioner

Data med en kvartalsvis rapporteringsfrekvens

| | A. | Indenlandsk |
| --- | --- | --- |

A.

| B. | Euroområdet undtagen indenlandsk |
| --- | --- |

B.

| C. | Resten af verden |
| --- | --- |

C.

| D. | I alt |
| --- | --- |

D.

MFI'er

Ikke-MFI'er - i alt

MFI'er

Ikke-MFI'er - i alt

hvoraf

medlemsstater uden for euroområdet

hvoraf

USA

hvoraf

Japan

Offentlig forvaltning og service

(S.13)

Andre residenter

Offentlig forvaltning og service

(S.13)

Andre residenter

I alt

Investeringsforeninger, undtagen MMF'er

Andre finansielle formidlere + finansielle hjælpeenheder + koncerntilknyttede finansielle institutioner og pengeudlånere (S.125+S.126+S.127)

Forsikringsselskaber + pensionskasser (S.128+S.129)

Ikke-finansielle selskaber (S.11)

Husholdninger + non-profit institutioner rettet mod husholdninger (S.14+S.15)

I alt

Investeringsforeninger, undtagen MMF'er

Andre finansielle formidlere + finansielle hjælpeenheder + koncerntilknyttede finansielle institutioner og pengeudlånere (S.125+S.126+S.127)

Forsikringsselskaber + pensionskasser (S.128+S.129)

Ikke-finansielle selskaber (S.11)

Husholdninger + non-profit institutioner rettet mod husholdninger (S.14+S.15)

AKTIVER

| 1 | Indskud og lånetilgodehavender |
| --- | --- |

1

op til 1 år

over 1 år

| 2 | Gældsværdipapirer |
| --- | --- |

2

| 2e. | Euro |
| --- | --- |

2e.

op til 1 år

over 1 år og op til 2 år

over 2 år

| 2x. | Fremmed valuta |
| --- | --- |

2x.

op til 1 år

over 1 år og op til 2 år

over 2 år

| 2t. | Valuta i alt |
| --- | --- |

2t.

op til 1 år

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

over 1 år og op til 2 år

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

over 2 år

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 3 | Ejerandele og aktier/andele i investeringsforeninger |
| --- | --- |

3

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

heraf noterede aktier

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

heraf aktier/andele i investeringsforeninger

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 4 | Finansielle derivater |
| --- | --- |

4

MINIMUM
   (3)

| 5 | Ikke-finansielle aktiver (herunder anlægsaktiver) |
| --- | --- |

5

MINIMUM
   (3)

| 6 | Øvrige aktiver |
| --- | --- |

6

PASSIVER

| 7 | Lån og modtagne indskud |
| --- | --- |

7

op til 1 år

over 1 år

| 8 | Aktier/andele i investeringsforeninger
   (2) |
| --- | --- |

8

MINIMUM

| 9 | Finansielle derivater |
| --- | --- |

9

MINIMUM
   (3)

| 10 | Øvrige passiver |
| --- | --- |

10

Investeringsforeninger indberetter: i) de sorte felter markeret med ordet »MINIMUM«, ii) de grå felter markeret med ordet »MINIMUM« for værdipapirer, hvor dataindsamlingen ikke sker på grundlag af værdipapir-rapportering, og iii) såfremt den pågældende nationale centralbank indsamler data, værdipapir for værdipapir, om transaktioner direkte, de data, der skai indberettes i tabel 2 for de værdipapiper, hvor dataindsamlingen sker på grundlag af værdipapir-rapportering.

De nationale centralbanker kan udstrække dette krav til at omfatte i) de sorte felter markeret med ordet »MINIMUM«, ii) de grå felter markeret med ordet »MINIMUM« for værdipapirer, hvor dataindsamlingen ikke sker på grundlag af værdipapir-rapportering, og iii) såfremt den pågældende nationale centralbank indsamler data, værdipapir for værdipapir, om transaktioner direkte, de data, der skal indberettes i tabel 2 for de værdipapiper, hvor dataindsamlingen sker på grundlag af værdipapir-rapportering.

Tabel 4

Data med en månedlig rapporteringsfrekvens

| | A. | Indenlandsk |
| --- | --- | --- |

A.

| B. | Euroområdet undtagen indenlandsk |
| --- | --- |

B.

| C. | Resten af verden |
| --- | --- |

C.

| D. | I alt |
| --- | --- |

D.

MFI'er

Ikke-MFI'er - i alt

MFI'er

Ikke-MFI'er - i alt

Offentlig forvaltning og service

(S.13)

Andre residenter

Offentlig forvaltning og service

(S.13)

Andre residenter

I alt

Investeringsforeninger, undtagen MMF'er

Andre finansielle formidlere + finansielle hjælpeenheder + koncerntilknyttede finansielle institutioner og pengeudlånere (S.125+S.126+S.127)

Forsikringsselskaber + pensionskasser (S.128+S.129)

Ikke-finansielle selskaber (S.11)

Husholdninger + non-profit institutioner rettet mod husholdninger (S.14+S.15)

I alt

Investeringsforeninger, undtagen MMF'er

Andre finansielle formidlere + finansielle hjælpeenheder + koncerntilknyttede finansielle institutioner og pengeudlånere (S.125+S.126+S.127)

Forsikringsselskaber + pensionskasser (S.128+S.129)

Ikke-finansielle selskaber (S.11)

Husholdninger + non-profit institutioner rettet mod husholdninger (S.14+S.15)

PASSIVER

| 8 | Aktier/andele i investeringsforeninger
   (4) |
| --- | --- |

8

Udstedelse af aktier/andele i investeringsforeninger

Indfrielse af aktier/andele i investeringsforeninger

---

(1)  Hvis rapporteringsenheden ikke er i stand til direkte at identificere indehaverens residens og sektor, indberettes de relevante data på grundlag af den tilgængelige information. Med hensyn til »ihændehaveraktier« kan dataene indsamles fra MFI'erne eller de andre finansielle formidlere, bortset fra investeringsforeninger (som beskrevet i artikel 2, stk. 2, og i denne forordnings bilag I, del 2, stk. 3).

(2)  Hvis rapporteringsenheden ikke er i stand til direkte at identificere indehaverens og sektor, indberettes de relevante data på grundlag af den tilgængelige information. Med hensyn til »ihændehaveraktier« kan dataene indsamles fra MFI'erne eller de andre finansielle formidlere (som beskrevet i artikel 2, stk. 2, og i denne forordnings bilag I, del 2, stk. 3).

(3)  De nationale centralbanker kan undtage investeringsforeninger fra at indberette denne post, hvis kvartalsbeholdningerne i henhold til tabel 1 udgør under 5 % af aktier/enheder udstedt i investeringsforeninger.

(4)  Beholdninger, revalueringsreguleringer eller transaktioner

---

| 29.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 319/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 319/44

---

Berigtigelse til Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 1074/2013 af 18. oktober 2013 om statistiske rapporteringskrav for postgirokontorer, der modtager indskud fra ikke-monetære finansielle institutioner, som er residenter i euroområdet (ECB/2013/39)

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 297 af 7. november 2013
  )

Side 97, bilag I »Statistiske rapporteringskrav« læses tabellen således:

| BALANCEPOSTER | Euroområdet |
| --- | --- |
| MFI'er | A. | Indenlandsk |

BALANCEPOSTER

Euroområdet

MFI'er

A.

| B. | Euroområdet undtagen indenlandsk |
| --- | --- |

B.

MFI'er

Ikke-MFI'er

MFI'er

Ikke-MFI'er

Off. forv. og service (S.13)

Andre residentsektorer

Off. forv. og service (S.13)

Andre residentsektorer

Statslig forvaltning og service (S.1311)

Anden offentlig forvaltning og service

I alt

Investeringsforeninger undtagen pengemarkedsforeninger (S.124)

Andre finansielle formidlere + finansielle hjælpeenheder + koncerntilknyttede finansielle institutioner og pengeudlånere (S.125+S.126+S.127)

Forsikringsselskaber (S.128)

Pensionskasser (S.129)

Ikke-finansielle selskaber (S.11)

Husholdninger + non-profit institutioner rettet mod husholdninger (S.14+S.15)

Statslig forvaltning og service (S.1311)

Anden offentlig forvaltning og service

I alt

Investeringsforeninger undtagen pengemarkedsforeninger (S.124)

Andre finansielle formidlere + finansielle hjælpeenheder + koncerntilknyttede finansielle institutioner og pengeudlånere (S.125+S.126+S.127)

Forsikringsselskaber (S.128)

Pensionskasser (S.129)

Ikke-finansielle selskaber (S.11)

Husholdninger + non-profit institutioner rettet mod husholdninger (S.14+S.15

AKTIVER

| 1 | Kontanter |
| --- | --- |

1

| 1e | heraf euro |
| --- | --- |

1e

heraf euro

| 2 | Udlån |
| --- | --- |

2

op til 1 år

over 1 år og op til 5 år

over 5 år

| 3 | Beholdninger af gældsværdipapirer |
| --- | --- |

3

| 3e | Euro |
| --- | --- |

3e

Euro

op til 1 år

over 1 og op til 2 år

| 3x | Fremmed valuta |
| --- | --- |

3x

Fremmed valuta

op til 1 år

over 1 og op til 2 år

| 4 | Aktier/andele i pengemarkedsforeninger |
| --- | --- |

4

PASSIVER

| 5 | Indskud |
| --- | --- |

5

| 5e | Euro |
| --- | --- |

5e

| 5.1e | På anfordring |
| --- | --- |

5.1e

| 5.2e | Tidsindskud |
| --- | --- |

5.2e

med løbetid op til 1 år

med løbetid over 1 og op til 2 år

| 5.3e | Med opsigelsesvarsel |
| --- | --- |

5.3e

op til 3 måneder (1)

| 5.4e | Genkøbsforretninger |
| --- | --- |

5.4e

| 5x | Fremmed valuta |
| --- | --- |

5x

| 5.1x | På anfordring |
| --- | --- |

5.1x

| 5.2x | Tidsindskud |
| --- | --- |

5.2x

med løbetid op til 1 år

med løbetid over 1 og op til 2 år

| 5.3x | Med opsigelsesvarsel |
| --- | --- |

5.3x

op til 3 måneder (1)

| 5.4x | Genkøbsforretninger |
| --- | --- |

5.4x

---

(1)  Herunder ikke-transferable indskud på anfordring

---

| 29.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 319/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 319/46

---

Berigtigelse til Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 1075/2013 af 18. oktober 2013 om statistik over aktiver og passiver hos financial vehicle corporations, der deltager i securitisationstransaktioner (ECB/2013/40)

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 297 af 7. november 2013
  )

Side 112, bilag I, »Statistiske rapporteringskrav«, tabel 1 »Udestående beløb og transaktioner« læses således:

Tabel 1:   Udestående beløb og transaktioner

| | A. | Indenlandsk |
| --- | --- | --- |

A.

| B. | Euroområdet undtagen indenlandsk |
| --- | --- |

B.

| C. | Resten af verden |
| --- | --- |

C.

| D. | I alt |
| --- | --- |

D.

I alt

MFI'er

Ikke-MFI'er - I alt

I alt

MFI'er

Ikke-MFI'er - I alt

Banker

Ikke-banker

Offentlig forvaltning og service (S.13)

Andre residentsektorer

Offentlig forvaltning og service (S.13)

Andre residentsektorer

I alt

Investeringsforeninger, undtagen pengemarkedsforeninger (S.124)

Andre finansielle formidlere + finansielle hjælpeenheder + koncerntilknyttede finansielle institutioner og pengeudlånere (S.125+S.126+S.127)

Forsikringsselskaber + pensionskasser (S.128+S.129)

Ikke-finansielle selskaber (S.11)

Husholdninger + non-profit institutioner rettet mod husholdninger (S.14+S.15)

I alt

Investeringsforeninger, undtagen pengemarkedsforeninger (S.124)

Andre finansielle formidlere + finansielle hjælpeenheder + koncerntilknyttede finansielle institutioner og pengeudlånere (S.125+S.126+S.127)

Forsikringsselskaber + pensionskasser (S.128+S.129)

Ikke-finansielle selskaber (S.11)

Husholdninger + non-profit institutioner rettet mod husholdninger (S.14+S.15)

heraf FVC'er

heraf FVC'er

AKTIVER

| 1 | Indskud og lånetilgodehavender |
| --- | --- |

1

op til 1 år

over 1 år

| 2 | Securitiserede lån |
| --- | --- |

2

| 2a | MFI i euroområdet som udsteder |
| --- | --- |

2a

MFI i euroområdet som udsteder

op til 1 år

over 1 år og op til 5 år

over 5 år

| 2b | offentlig forvaltning og service i euroområdet som udsteder |
| --- | --- |

2b

offentlig forvaltning og service i euroområdet som udsteder

| 2c | OFI (1), investeringsforen.undt.pengemarkedsforen. og ICPF (2) i euroområdet som udsteder |
| --- | --- |

2c

OFI (1), investeringsforen.undt.pengemarkedsforen. og ICPF (2) i euroområdet som udsteder

| 2d | NFC (3) i euroområdet som udsteder |
| --- | --- |

2d

NFC (3) i euroområdet som udsteder

| 2e | udsteder uden for euroområdet |
| --- | --- |

2e

udsteder uden for euroområdet

| 3 | Gældværdipapirer
   (4) |
| --- | --- |

3

op til 1 år

over 1 år og op til 2 år

over 2 år

| 4 | Andre securitiserede aktiver |
| --- | --- |

4

| 4a | heraf offentlig forvaltning og service i euroområdet som udsteder |
| --- | --- |

4a

heraf offentlig forvaltning og service i euroområdet som udsteder

| 4b | heraf NFC i euroområdet som udsteder |
| --- | --- |

4b

heraf NFC i euroområdet som udsteder

| 5 | Ejerandele og andele i investeringsforeninger |
| --- | --- |

5

| 6 | Finansielle derivater |
| --- | --- |

6

| 7 | Ikke-finansielle aktiver (herunder anlægsaktiver) |
| --- | --- |

7

| 8 | Øvrige aktiver |
| --- | --- |

8

PASSIVER

| 9 | Modtagne lån og indskud |
| --- | --- |

9

op til 1 år

over 1 år

| 10 | Udstedte gældsværdipapirer
   (4) |
| --- | --- |

10

op til 1 år

over 1 år og op til 2 år

over 2 år

| 11 | Kapital og reserver |
| --- | --- |

11

| 12 | Finansielle derivater |
| --- | --- |

12

| 13 | Øvrige passiver |
| --- | --- |

13

| 13a | heraf påløbne renter på udstedte gældsværdipapirer (5) |
| --- | --- |

13a

heraf påløbne renter på udstedte gældsværdipapirer (5)

Side 113, bilag I, »Statistiske rapporteringskrav«, tabel 2 »Afskrivninger/nedskrivninger« læses således:

Tabel 2:   Afskrivninger/nedskrivninger

| | D. | I alt |
| --- | --- | --- |

D.

AKTIVER

| 2 | Securitiserede lån |
| --- | --- |

2

---

(1)  Andre finansielle formidlere undtagen forsikringsselskaber og pensionskasser

(2)  Forsikringsselskaber og pensionskasser

(3)  Ikke-finansielle selskaber

(4)  I overensstemmelse med denne forordnings artikel 4, stk. 2, kan de nationale centralbanker vælge at indsamle disse poster værdipapir-for-værdipapir

(5)  De nationale centralbanker kan indrømnme en undtagelse for påløbne renter på udstedte gældsværdipapirer, hvor dataene kan udledes eller estimeres ud fra alternative kilder

---