# Uradni list C 235/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2013.235.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 235 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5614. avgust 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2013.235.slv

Uradni list

Evropske unije

C 235

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5614. avgust 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 235/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd) (
  1
  ) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2013/C 235/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 235/02 | Menjalni tečaji eura | 2 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2013/C 235/03 | Sporočilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Preklic obveznosti javne službe za redne zračne prevoze (
  1
  ) | 3 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2013/C 235/02

Menjalni tečaji eura

2

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2013/C 235/03

Sporočilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Preklic obveznosti javne službe za redne zračne prevoze (
  1
  )

1

3

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 235/04 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.7013 – Platinum Equity/CBS Outdoor) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 4 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 235/05 | Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 5 |
| 2013/C 235/06 | Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 13 |
| 2013/C 235/07 | Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 19 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2013/C 235/04

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.7013 – Platinum Equity/CBS Outdoor) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

4

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2013/C 235/05

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

5

2013/C 235/06

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

13

2013/C 235/07

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 14.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 235/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd)

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 235/01

Komisija se je 15. julija 2013 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32013M6885. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32013M6885. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 14.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 235/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 235/2

---

Menjalni tečaji eura (1)

13. avgusta 2013

2013/C 235/02

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3290 |
| JPY | japonski jen | 130,27 |
| DKK | danska krona | 7,4592 |
| GBP | funt šterling | 0,85955 |
| SEK | švedska krona | 8,6624 |
| CHF | švicarski frank | 1,2358 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,7960 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,874 |
| HUF | madžarski forint | 298,87 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7027 |
| PLN | poljski zlot | 4,1913 |
| RON | romunski leu | 4,4261 |
| TRY | turška lira | 2,5624 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4549 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3715 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,3073 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6618 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6812 |
| KRW | južnokorejski won | 1 483,44 |
| ZAR | južnoafriški rand | 13,2219 |
| CNY | kitajski juan | 8,1348 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5385 |
| IDR | indonezijska rupija | 13 690,22 |
| MYR | malezijski ringit | 4,3305 |
| PHP | filipinski peso | 58,223 |
| RUB | ruski rubelj | 43,9468 |
| THB | tajski bat | 41,531 |
| BRL | brazilski real | 3,0483 |
| MXN | mehiški peso | 16,9142 |
| INR | indijska rupija | 81,4460 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3290

JPY

japonski jen

130,27

DKK

danska krona

7,4592

GBP

funt šterling

0,85955

SEK

švedska krona

8,6624

CHF

švicarski frank

1,2358

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,7960

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,874

HUF

madžarski forint

298,87

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7027

PLN

poljski zlot

4,1913

RON

romunski leu

4,4261

TRY

turška lira

2,5624

AUD

avstralski dolar

1,4549

CAD

kanadski dolar

1,3715

HKD

hongkonški dolar

10,3073

NZD

novozelandski dolar

1,6618

SGD

singapurski dolar

1,6812

KRW

južnokorejski won

1 483,44

ZAR

južnoafriški rand

13,2219

CNY

kitajski juan

8,1348

HRK

hrvaška kuna

7,5385

IDR

indonezijska rupija

13 690,22

MYR

malezijski ringit

4,3305

PHP

filipinski peso

58,223

RUB

ruski rubelj

43,9468

THB

tajski bat

41,531

BRL

brazilski real

3,0483

MXN

mehiški peso

16,9142

INR

indijska rupija

81,4460

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 14.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 235/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 235/3

---

Sporočilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Preklic obveznosti javne službe za redne zračne prevoze

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 235/03

| Država članica | Italija |
| --- | --- |
| Zadevne proge | Bolzano–Roma Fiumicino in v obratni smeri |
| Prvotni datum začetka veljavnosti obveznosti javne službe | 1. december 2009 |
| Datum preklica | 30. junij 2013 |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo in vse informacije in/ali dokumente v zvezi z obveznostmi javne službe | Referenčni dokument: UL C 158, 11.7.2009

  Za dodatne informacije se obrnite na:





  Ministero delle infrastrutture e dei trasporti |
| Direzione generale per aeroporti e il trasporto aereo |
| Tel. +39 659084908 / 4041 / 4350 |
| Faks +39 659083280 |
| E-naslov: segreteria_dgata@mit.gov.it |
| Internet: http://www.mit.gov.it |

Država članica

Italija

Zadevne proge

Bolzano–Roma Fiumicino in v obratni smeri

Prvotni datum začetka veljavnosti obveznosti javne službe

1. december 2009

Datum preklica

30. junij 2013

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo in vse informacije in/ali dokumente v zvezi z obveznostmi javne službe

Referenčni dokument: UL C 158, 11.7.2009

Za dodatne informacije se obrnite na:

Ministero delle infrastrutture e dei trasporti

Direzione generale per aeroporti e il trasporto aereo

Tel. +39 659084908 / 4041 / 4350

Faks +39 659083280

E-naslov: segreteria_dgata@mit.gov.it

Internet: http://www.mit.gov.it

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 14.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 235/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 235/4

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.7013 – Platinum Equity/CBS Outdoor)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 235/04

| 1. | Komisija je 7. avgusta 2013 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Platinum Equity, LLC („Platinum“, ZDA) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah izključni nadzor nad podjetjem CBS Outdoor Europe („CBS Outdoor“, Združeno kraljestvo). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 7. avgusta 2013 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Platinum Equity, LLC („Platinum“, ZDA) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah izključni nadzor nad podjetjem CBS Outdoor Europe („CBS Outdoor“, Združeno kraljestvo).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Platinum: združitve, prevzemi in upravljanje podjetij, ki strankam zagotavljajo storitve in rešitve na mnogih različnih področjih poslovanja, vključno z informacijsko tehnologijo, telekomunikacijami, logistiko, storitvami v zvezi s kovinami, proizvodnjo in distribucijo, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Platinum: združitve, prevzemi in upravljanje podjetij, ki strankam zagotavljajo storitve in rešitve na mnogih različnih področjih poslovanja, vključno z informacijsko tehnologijo, telekomunikacijami, logistiko, storitvami v zvezi s kovinami, proizvodnjo in distribucijo,

| — | za CBS Outdoor: zagotavljanje oglaševalskih zaslonov na prostem in povezane storitve v Franciji, na Irskem, v Italiji, na Nizozemskem, v Španiji in v Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

—

za CBS Outdoor: zagotavljanje oglaševalskih zaslonov na prostem in povezane storitve v Franciji, na Irskem, v Italiji, na Nizozemskem, v Španiji in v Združenem kraljestvu.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.7013 – Platinum Equity/CBS Outdoor na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.7013 – Platinum Equity/CBS Outdoor na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 14.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 235/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 235/5

---

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 235/05

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

„MIEL DE TENERIFE“

ES št.: ES-PDO-0005-0943-24.01.2012

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime

„Miel de Tenerife“

2.   Država članica ali tretja država

Španija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

| Skupina 1.4 | Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.) |
| --- | --- |

Skupina 1.4

Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

„Miel de Tenerife“ je med, ki ga proizvajajo medonosne čebele na otoku Tenerife iz cvetnega nektarja ali izločkov drugih delov rastlin, ki rastejo v različnih ekosistemih na otoku. Proizvaja se v čebelnjakih s premičnimi okvirji, pri predelavi pa ni izpostavljen toplotni obdelavi. Lahko je v tekoči, kremasti ali kristalni obliki, v satju ali koščkih satja.

Je različnih barv, okusov in vrst, kar je posledica raznovrstnih otoških ekosistemov in flore.

Sorte in vrste

„Miel de Tenerife“ je lahko,

| — | mešani cvetlični med: zanj je značilno, da v njem ne prevladuje ena sama rastlinska vrsta, ampak je mešanica različnih vrst, |
| --- | --- |

—

mešani cvetlični med: zanj je značilno, da v njem ne prevladuje ena sama rastlinska vrsta, ampak je mešanica različnih vrst,

| — | sortni cvetlični med: zanj je značilno, da v njem prevladuje posamezna rastlinska vrsta, vsaka vrsta medu pa ima organoleptične, fizikalne, kemijske in pelodne značilnosti, opredeljene v tej specifikaciji. ZOP „Miel de Tenerife“ zajema naslednje vrste sortnega cvetličnega meda: Retama del Teide, Tajinaste, avokadov med, kostanjev med, Brezal, Relinchón, Barrilla, koromačev med, Poleo, agavin med, Malpica in Tedera, |
| --- | --- |

—

sortni cvetlični med: zanj je značilno, da v njem prevladuje posamezna rastlinska vrsta, vsaka vrsta medu pa ima organoleptične, fizikalne, kemijske in pelodne značilnosti, opredeljene v tej specifikaciji. ZOP „Miel de Tenerife“ zajema naslednje vrste sortnega cvetličnega meda: Retama del Teide, Tajinaste, avokadov med, kostanjev med, Brezal, Relinchón, Barrilla, koromačev med, Poleo, agavin med, Malpica in Tedera,

| — | manin med. |
| --- | --- |

—

manin med.

Posebne značilnosti ZOP „Miel de Tenerife“

Splošne značilnosti ZOP „Miel de Tenerife“

—   Fizikalne in kemijske značilnosti

ZOP „Miel de Tenerife“ ima naslednje značilnosti:

| vlaga | največ 18 % |
| --- | --- |
| aktivnost vode (aw) | največ 0,620 |
| hidroksimetilfurfural (HMF) | največ 20 mg/kg medu ob pakiranju |
| diastazna aktivnost (α-amilaza) | najmanj 12 enot po lestvici Schade |
| proste kisline | največ 50 mEq/kg |
| pH | od 3,40 do 6,00 |
| prolin | najmanj 150 mg/kg medu |
| fruktoza in glukoza | več kot 60 g/100 g medu |
| saharoza | manj kot 4 g/100 g medu |

vlaga

največ 18 %

aktivnost vode (aw)

največ 0,620

hidroksimetilfurfural (HMF)

največ 20 mg/kg medu ob pakiranju

diastazna aktivnost (α-amilaza)

najmanj 12 enot po lestvici Schade

proste kisline

največ 50 mEq/kg

pH

od 3,40 do 6,00

prolin

najmanj 150 mg/kg medu

fruktoza in glukoza

več kot 60 g/100 g medu

saharoza

manj kot 4 g/100 g medu

—   Pelodne značilnosti

Pelodni spektri vrst medu s Tenerife so sestavljeni iz rastlinskih vrst, ki rastejo na tem otoku in so uvrščene predvsem v naslednje družine: Aquifoliaceae, Cistaceae, Rubiaceae, Crassulaceae, Fabaceae, Brassicaceae, Oleaceae, Lamiaceae, Globulariaceae, Arecaceae, Rosaceae, Dipsacaceae, Salicaceae, Euphorbiaceae, Asteraceae, Polygonaceae, Tropaeolaceae, Anacardiaceae, Resedaceae, Amaranthaceae, Cactaceae, Lauraceae in Aizoaceae v razmerjih, ki se ujemajo z otoškimi ekosistemi. Ne vsebujejo peloda flore, ki je na otoku ni.

—   Organoleptične značilnosti

Senzorična analiza vrst medu s Tenerife kaže, da nimajo senzoričnih napak (fermentacija, vonj po dimu itd.); imajo zelo različne organoleptične značilnosti – vonj, okus in teksturo – in so tudi različnih barv, od vodeno bele do temno jantarne, kar je posledica raznovrstnosti in posebnosti flore, iz katere so pridelane.

Pri senzorični analizi se stopnja ujemanja organoleptičnih značilnosti medu z organoleptičnimi značilnostmi referenčnega modela, ki se meri z lestvico od 0 do 10, imenuje „tipičnost“. Tipičnost sortnega cvetličnega in maninega medu ZOP „Miel de Tenerife“ vedno znaša vsaj 6,5 od 10.

Dodatne značilnosti različnih vrst medu

Poleg splošnih značilnosti, opredeljenih zgoraj, imajo različne vrste medu „Miel de Tenerife“ različne značilnosti, navedene v spodnji preglednici:

| VRSTA MEDU | | DODATNE ZNAČILNOSTI |
| --- | --- | --- |
| | FIZIKALNE/KEMIJSKE | PELODNE | ORGANOLEPTIČNE |
| Električna prevodnost (mS/cm) | Barva (Pfundova lestvica) | Specifični pelod (%) | Pelodna gostota (razred Maurizio) | Vonj | Vohalno-okušalna zaznava (aroma) | Barva |
| Retama del Teide | Od 0,150 do 0,500 | Od 12 do 114 mm | > 30 % Spartocytisus supranubius | II–IV | Neintenziven, cvetličen, rastlinski | Topla in neintenzivna | Izrazito bela do jantarna z zlatastimi odtenki |
| Tajinaste | Od 0,140 do 0,400 | Od 2 do 65 mm | > 9 % Echium spp. | I–III | Neintenziven, rastlinski | Lahka, neintenzivno cvetlična, topla | Prosojna do zelo svetla jantarna, bela, če je med kristaliziran, z bež odtenki |
| Avokadov med | Od 0,700 do 0,800 | ≥ 95 mm | > 2 % Persea americana | I–II | Intenziven, topel, karamelni | Intenzivna in trajna, karamelna, sladna, s slankastim priokusom | Temno rjava do zelo temno rjava, včasih skoraj črna |
| Kostanjev med | ≥ 0,850 | ≥ 90 mm | > 75 % Castanea sativa | III–V | Zelo intenziven, lesen, s smolnato noto | Zelo intenzivna in trajna, lesna, živalska, smolnata in očitno grenkega okusa | Temno rjava do zelo temno rjava, z rahlimi zelenkastimi odtenki |
| Brezal | Od 0,400 do 0,800 | ≥ 110 mm | > 25 % Erica spp. | II–III | Srednje intenziven, kemičen, s cvetlično noto | Srednje intenzivna, smolnata, trpka | Jantarna do temno jantarna z rdečkastimi odtenki na svetlobi, temno bež, če je med kristaliziran |
| Relinchón | Od 0,300 do 0,500 | Od 34 do 85 mm | > 4 % Hirstfeldia incana | I–II | Srednje intenziven, rastlinski, z občasno žveplasto noto | Srednje intenzivna, rastlinska in sadna | Svetla, zelo očitno rumena barva, ki se ohrani, tudi ko med kristalizira |
| Barrilla | Od 0,250 do 0,400 | Od 25 do 80 mm | > 13 % Messembryanthemum crystallinum | II–IV | Neintenziven, topel, voščeni in mlečni | Srednje intenzivna, topla, karamelna, mlečna | Svetlo bež, progast zaradi hitre kristalizacije |
| Koromačev med | Od 0,400 do 0,700 | ≥ 85 mm | > 2 % Foeniculum vulgare | I–IV | Intenziven, pikanten, spominja na rastlino, iz katere je pridobljen | Pikantna, po praženem, z izrazitim okusom po sladiču | Temno rjava do zelo temno rjava |
| Poleo | Od 0,150 do 0,400 | Od 40 do 114 mm | > 1 % Bystropogon origanifolius | I–III | Zelo intenziven, kemičen, včasih oster | Intenzivno kemična, po fenolu in zelo cvetlična | Zelo svetla jantarna do jantarna |
| Agavin med | Od 0,400 do 0,800 | ≥ 70 mm | Sledi

  Agave americana | II–III | Intenziven, živalski, niansiran | Intenzivna in trajna, živalska, po praženem | Jantarna do temno jantarna, odvisno od spremljevalne flore |
| Malpica | Od 0,300 do 0,400 | Od 70 do 100 mm | > 4 % Carlina xeranthemoides | II–III | Zelo sadni in cvetlični | Nežna, cvetna in sadna | Svetlo jantarna z zlatasto-bisernatimi odtenki, če je med kristaliziran |
| Tedera | Od 0,170 do 0,400 | Od 11 do 75 mm | > 3 % Aspalthium bituminosum | I–II | Intenzivno rastlinski in sadni | Srednje intenzivna, zelo rastlinska | Svetlo jantarna z živorumenimi odtenki, ki so manj opazi, če je med kristaliziran |
| Mešani cvetlični med | Od 0,150 do 0,800 | > 12 mm | Različen delež pelodov flore, ki raste na Tenerife | I–V | Različen, od zelo nežnega do intenzivnega | Različna, od zelo nežne do intenzivne | Različnih barv, v vseh odtenkih jantarja |

VRSTA MEDU

DODATNE ZNAČILNOSTI

FIZIKALNE/KEMIJSKE

PELODNE

ORGANOLEPTIČNE

Električna prevodnost (mS/cm)

Barva (Pfundova lestvica)

Specifični pelod (%)

Pelodna gostota (razred Maurizio)

Vonj

Vohalno-okušalna zaznava (aroma)

Barva

Retama del Teide

Od 0,150 do 0,500

Od 12 do 114 mm

> 30 % Spartocytisus supranubius

II–IV

Neintenziven, cvetličen, rastlinski

Topla in neintenzivna

Izrazito bela do jantarna z zlatastimi odtenki

Tajinaste

Od 0,140 do 0,400

Od 2 do 65 mm

> 9 % Echium spp.

I–III

Neintenziven, rastlinski

Lahka, neintenzivno cvetlična, topla

Prosojna do zelo svetla jantarna, bela, če je med kristaliziran, z bež odtenki

Avokadov med

Od 0,700 do 0,800

≥ 95 mm

> 2 % Persea americana

I–II

Intenziven, topel, karamelni

Intenzivna in trajna, karamelna, sladna, s slankastim priokusom

Temno rjava do zelo temno rjava, včasih skoraj črna

Kostanjev med

≥ 0,850

≥ 90 mm

> 75 % Castanea sativa

III–V

Zelo intenziven, lesen, s smolnato noto

Zelo intenzivna in trajna, lesna, živalska, smolnata in očitno grenkega okusa

Temno rjava do zelo temno rjava, z rahlimi zelenkastimi odtenki

Brezal

Od 0,400 do 0,800

≥ 110 mm

> 25 % Erica spp.

II–III

Srednje intenziven, kemičen, s cvetlično noto

Srednje intenzivna, smolnata, trpka

Jantarna do temno jantarna z rdečkastimi odtenki na svetlobi, temno bež, če je med kristaliziran

Relinchón

Od 0,300 do 0,500

Od 34 do 85 mm

> 4 % Hirstfeldia incana

I–II

Srednje intenziven, rastlinski, z občasno žveplasto noto

Srednje intenzivna, rastlinska in sadna

Svetla, zelo očitno rumena barva, ki se ohrani, tudi ko med kristalizira

Barrilla

Od 0,250 do 0,400

Od 25 do 80 mm

> 13 % Messembryanthemum crystallinum

II–IV

Neintenziven, topel, voščeni in mlečni

Srednje intenzivna, topla, karamelna, mlečna

Svetlo bež, progast zaradi hitre kristalizacije

Koromačev med

Od 0,400 do 0,700

≥ 85 mm

> 2 % Foeniculum vulgare

I–IV

Intenziven, pikanten, spominja na rastlino, iz katere je pridobljen

Pikantna, po praženem, z izrazitim okusom po sladiču

Temno rjava do zelo temno rjava

Poleo

Od 0,150 do 0,400

Od 40 do 114 mm

> 1 % Bystropogon origanifolius

I–III

Zelo intenziven, kemičen, včasih oster

Intenzivno kemična, po fenolu in zelo cvetlična

Zelo svetla jantarna do jantarna

Agavin med

Od 0,400 do 0,800

≥ 70 mm

Sledi

Agave americana

II–III

Intenziven, živalski, niansiran

Intenzivna in trajna, živalska, po praženem

Jantarna do temno jantarna, odvisno od spremljevalne flore

Malpica

Od 0,300 do 0,400

Od 70 do 100 mm

> 4 % Carlina xeranthemoides

II–III

Zelo sadni in cvetlični

Nežna, cvetna in sadna

Svetlo jantarna z zlatasto-bisernatimi odtenki, če je med kristaliziran

Tedera

Od 0,170 do 0,400

Od 11 do 75 mm

> 3 % Aspalthium bituminosum

I–II

Intenzivno rastlinski in sadni

Srednje intenzivna, zelo rastlinska

Svetlo jantarna z živorumenimi odtenki, ki so manj opazi, če je med kristaliziran

Mešani cvetlični med

Od 0,150 do 0,800

> 12 mm

Različen delež pelodov flore, ki raste na Tenerife

I–V

Različen, od zelo nežnega do intenzivnega

Različna, od zelo nežne do intenzivne

Različnih barv, v vseh odtenkih jantarja

Manin med ima naslednje značilnosti:

| — | električna prevodnost: najmanj 0,800 (mS/cm), |
| --- | --- |

—

električna prevodnost: najmanj 0,800 (mS/cm),

| — | barva: najmanj 95 mm po Pfundovi lestvici, |
| --- | --- |

—

barva: najmanj 95 mm po Pfundovi lestvici,

| — | pH: več kot 3,81 (po navadi višji, povprečna vrednost 4,43), |
| --- | --- |

—

pH: več kot 3,81 (po navadi višji, povprečna vrednost 4,43),

| — | proste kisline: od 23 do 50 mEq/kg, |
| --- | --- |

—

proste kisline: od 23 do 50 mEq/kg,

| — | pelodne značilnosti: vsaj 0,3 % elementov mane in različen pelodni spekter z velikim deležem vetrocvetk, |
| --- | --- |

—

pelodne značilnosti: vsaj 0,3 % elementov mane in različen pelodni spekter z velikim deležem vetrocvetk,

| — | organoleptične značilnosti: jantarne do temno jantarne barve z zelenkastimi odtenki, rastlinski, topel vonj po praženem in topla srednje intenzivna aroma po praženem s slankastim priokusom. |
| --- | --- |

—

organoleptične značilnosti: jantarne do temno jantarne barve z zelenkastimi odtenki, rastlinski, topel vonj po praženem in topla srednje intenzivna aroma po praženem s slankastim priokusom.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

Ni relevantno.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Ni relevantno.

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Med „Miel de Tenerife“ se proizvaja, toči in pripravlja za prodajo na opredeljenem geografskem območju, tj. na otoku Tenerife.

Pridobiva se iz čebelnjakov, ki so postavljeni v različnih otoških ekosistemih.

Satniki s pridelanim medom se prepeljejo v prostor, v katerih se med loči s hladno centrifugo in precedi, takoj ko pride iz točila, da med shranjevanjem v njem ni fizikalnih nečistoč in je pripravljen za pakiranje, ne glede na fizikalno stanje.

Iztočeni med se prelije v posebne usedalnike ali vedra iz materiala, primernega za živila, na katerih so ustrezne informacije za zagotavljanje sledljivosti.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Med „Miel de Tenerife“ se pakira v embalažo iz materialov, primernih za živila (steklo, PET itd.), ki je nepredušno zaprta in ima zaščitno oznako, ki zagotavlja, da embalaža ni bila odprta.

ZOP „Miel de Tenerife“ je treba pakirati na opredeljenem geografskem območju v ustreznih registriranih centrih, da se zagotovita poreklo proizvoda in ohranjanje kakovosti; to omogoča ustrezno spremljanje in nadzor od izvora, s čimer se zagotovi, da se kakovost meda ne poslabša zaradi temperature, vlage ali vpijanja tujih snovi ali vonjev pri pomorskem ali zračnem prevozu s Tenerife. S tem se tudi omeji tveganje, da bi se med zmešal z drugimi vrstami medu, ki niso ZOP.

3.7   Posebna pravila za označevanje

ZOP „Miel de Tenerife“, namenjen uživanju, mora biti označen z etiketo ali sekundarno etiketo z logotipom ZOP, ki jo preveri inšpekcijski organ, izda pa upravni organ. To etiketo je treba pritrditi pred trženjem proizvoda tako, da se prepreči vnovična uporaba.

Črno-bela reprodukcija logotipa ZOP „Miel de Tenerife“:

| | BARVE
  Zelena (Pantone 349)
  Modra (Pantone 300)
  Okrasta (Pantone 110 CB) |
| --- | --- |

Image

BARVE

Zelena (Pantone 349)

Modra (Pantone 300)

Okrasta (Pantone 110 CB)

Na etiketi mora biti naveden botanični izvor vrst sortnega cvetličnega medu, ki izpolnjujejo posebne zahteve za posamezno vrsto, določene v točki 3.2 tega dokumenta.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje je ozemlje otoka Tenerife, ki je del Kanarskih otokov v Atlantiku. Leži med 28° in 29° severne geografske širine ter 16° in 17° zahodne geografske dolžine.

5.   Povezanost z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

5.1.1   Naravni dejavniki

Tenerife je največji in najvišji otok med Kanarskimi otoki;

| — | nad pokrajino se dviguje gorska veriga, ki prečka otok s severovzhoda proti jugozahodu, nadmorska višina pa se postopno dviguje proti Las Cañadas in gori Teide v središču. Teide z nadmorsko višino 3 718 metrov je najvišji vrh na otoku in v Španiji. |
| --- | --- |

—

nad pokrajino se dviguje gorska veriga, ki prečka otok s severovzhoda proti jugozahodu, nadmorska višina pa se postopno dviguje proti Las Cañadas in gori Teide v središču. Teide z nadmorsko višino 3 718 metrov je najvišji vrh na otoku in v Španiji.

| — | Podnebje je bilo bistveno za razvoj človekovega delovanja na otoku. Zaradi pasatnih vetrov se podnebje na privetrni in zavetrni strani otoka precej razlikuje. Temperature se zato lahko gibljejo od manj kot 10 °C v gorah do več kot 20 °C na obali, količina padavin pa od povprečja 200 mm na obali do več kot 2 000 mm v gorah. Zato je na otoku glede na nadmorsko višino in lego več različnih rastlinskih pasov z zelo bogato floro. |
| --- | --- |

—

Podnebje je bilo bistveno za razvoj človekovega delovanja na otoku. Zaradi pasatnih vetrov se podnebje na privetrni in zavetrni strani otoka precej razlikuje. Temperature se zato lahko gibljejo od manj kot 10 °C v gorah do več kot 20 °C na obali, količina padavin pa od povprečja 200 mm na obali do več kot 2 000 mm v gorah. Zato je na otoku glede na nadmorsko višino in lego več različnih rastlinskih pasov z zelo bogato floro.

| — | Tla so zelo svojevrstna zaradi vulkanskega izvora otoka in zelo raznovrstna – najti je mogoče vse od globokih rodovitnih tal do kamnitih nerazvitih tal, imenovanih „malpaíses“. Raznovrstnost tal je pomemben dejavnik za razporeditev rastlinskih vrst in navzočnost zelo posebnih vrst, prilagojenih na svojevrstna tla. Na sestavo rastlin in njihovega nektarja zelo vpliva tudi zelo posebna sestava substratov, na katerih rastejo. |
| --- | --- |

—

Tla so zelo svojevrstna zaradi vulkanskega izvora otoka in zelo raznovrstna – najti je mogoče vse od globokih rodovitnih tal do kamnitih nerazvitih tal, imenovanih „malpaíses“. Raznovrstnost tal je pomemben dejavnik za razporeditev rastlinskih vrst in navzočnost zelo posebnih vrst, prilagojenih na svojevrstna tla. Na sestavo rastlin in njihovega nektarja zelo vpliva tudi zelo posebna sestava substratov, na katerih rastejo.

Vsi ti dejavniki oblikujejo različne rastlinske pasove, ki segajo od morja do vrha otoka, predvsem tabaibales in cardonales (mleček), termofilni gozdovi (Juniperus thurifera, mastika, divje oljke itd.), monteverde (lovorjevi gozdovi – predvsem na severu otoka), borov gozd in retamar de cumbre (metličevje), ki sestavljajo svojevrstno in raznovrstno floro, zaradi katere ima Tenerife vzdevek „celina v malem“.

Na otoku raste 1 370 rastlinskih vrst, od tega 740 endemičnih. Skoraj sto od njih jih je bistvenih za čebelji nektar, pelod ali propolis. Endemične rastline in različne vrste flore, ki uspevajo v posebnih geomorfoloških, talnih in podnebnih razmerah na otoku, pomenijo, da je flora na Tenerife edinstvena na svetu, kar se kaže tudi v raznovrstnosti in značilnostih tamkajšnjega medu.

5.1.2   Človeški dejavniki

Čebelarstvo na Tenerife ima več kot šeststoletno tradicijo. Pridelava medu v majhnem obsegu kot dodatni vir družinskega zaslužka je v otoškem podeželskem gospodarstvu zelo pogosta.

Čebelarska praksa je naslednja:

| — | večina čebelnjakov je lesenih, |
| --- | --- |

—

večina čebelnjakov je lesenih,

| — | čebelnjaki se premikajo po otoku (sezonska paša), |
| --- | --- |

—

čebelnjaki se premikajo po otoku (sezonska paša),

| — | čebele se odstranjujejo s tradicionalno metodo s ščetko, |
| --- | --- |

—

čebele se odstranjujejo s tradicionalno metodo s ščetko,

| — | med pridelavo medu v čebelnjakih se čebele ne dohranjujejo umetno, |
| --- | --- |

—

med pridelavo medu v čebelnjakih se čebele ne dohranjujejo umetno,

| — | še vedno se uporabljajo kadilniki, tradicionalni naravni rastlinski proizvodi, kot so mleček (Euphorbia spp.), Kleinia neriifolia, bor, agava (Agave spp.) ali iglavci (posušeni listi ali iglice bora Pinus canariensis), pa se uporabljajo za gorivo, |
| --- | --- |

—

še vedno se uporabljajo kadilniki, tradicionalni naravni rastlinski proizvodi, kot so mleček (Euphorbia spp.), Kleinia neriifolia, bor, agava (Agave spp.) ali iglavci (posušeni listi ali iglice bora Pinus canariensis), pa se uporabljajo za gorivo,

| — | satovje se odkriva tradicionalno, z noži ali glavniki, med pa se izloči iz okvirov s hladno centrifugo; potem se takoj precedi in shrani brez nečistoč, |
| --- | --- |

—

satovje se odkriva tradicionalno, z noži ali glavniki, med pa se izloči iz okvirov s hladno centrifugo; potem se takoj precedi in shrani brez nečistoč,

| — | med celotnim proizvodnim postopkom se zagotavlja ohranjanje kakovosti medu, zato se nikoli ne segreje na več kot 44 °C in ne pasterizira, |
| --- | --- |

—

med celotnim proizvodnim postopkom se zagotavlja ohranjanje kakovosti medu, zato se nikoli ne segreje na več kot 44 °C in ne pasterizira,

| — | Abeja Negra Canaria (črna čebela s Kanarskih otokov) je vrsta, ki se je v stoletjih evolucije prilagodila na podnebje in orografijo ter je še ena značilnost otoškega čebelarstva. |
| --- | --- |

—

Abeja Negra Canaria (črna čebela s Kanarskih otokov) je vrsta, ki se je v stoletjih evolucije prilagodila na podnebje in orografijo ter je še ena značilnost otoškega čebelarstva.

5.2   Posebnosti proizvoda

Vrste medu s Tenerife se odlikujejo po fizikalnih, kemijskih, pelodnih in senzoričnih značilnostih.

Zanje je značilno, da so sveže (vrednost HMF: ≤ 20 mg/kg medu; diastazna aktivnost: vsaj 12 enot po lestvici Schade).

So zrele vrste medu z največ 18-odstotno vsebnostjo vlage in največ 0,620 aw.

So surove, saj niso izpostavljene toplotni obdelavi pri visoki temperaturi. Lahko se segrejejo do največ 44 °C. S tem se zagotovi, da ohranijo svojevrsten značaj, ki izhaja iz posebne otoške flore.

Proizvod je poseben zaradi otoške botanične raznovrstnosti in številnih endemičnih rastlin, kar se kaže v številnih vrstah medu zelo različnih barv, senzoričnih profilov in tekstur, vključno z nekaj edinstvenimi vrstami cvetličnega medu, ki jih je mogoče pridobivati samo na Tenerife.

Pelodni spekter medu „Miel de Tenerife“ se razlikuje od drugih vrst medu, ki se pridobivajo drugod po svetu, tudi zaradi peloda otoških endemičnih vrst, kar je samo po sebi neposreden dokaz za povezavo med temi vrstami medu in Tenerife. S preučevanjem različnih pelodnih spektrov v serijah medu „Miel de Tenerife“ skozi leta je bilo mogoče opredeliti geografske označevalce, ki so značilni za te vrste medu, in sicer endemične ali tujerodne rastlinske vrste, ki zaradi svoje zastopanosti ali pogostnosti pojavljanja v skupnem pelodnem spektru vrst medu s Tenerife geografsko zaznamujejo ta med in ga omejujejo na dano območje.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Med „Miel de Tenerife“ je svojevrsten in izjemen proizvod, ki je neposredno povezan s krajem proizvodnje, saj ga čebele pridobivajo iz flore, ki je posebna in velikokrat edinstvena na svetu.

Zaznamuje ga bogata otoška biotska raznovrstnost zaradi zelo posebnih okoljskih razmer, ki so posledica vulkanskega izvora, goratega reliefa in posebnega vodnega režima zaradi pasatnih vetrov, ki prispevajo k nastanku zelo raznovrstnih mikroklim in različnih naravnih habitatov, v katerih raste veliko endemičnih rastlinskih vrst z veliko čebelarsko vrednostjo.

Poleg tega da ima Tenerife svojevrstno floro, je čebelarstvo sestavni del otoškega podeželskega okolja, saj se tradicionalno čebelarstvo izvaja v majhnem obsegu in zelo skrbno, zato ima sveži med nizko vsebnost vlage zaradi prevladujočega podnebja in je dolgo obstojen.

Ker ni v nobeni fazi proizvodnega postopka izpostavljen agresivni toplotni obdelavi, je zagotovljeno, da je naraven proizvod z izvirno sestavo ter biološkimi in organoleptičnimi značilnostmi, ki mu jih dajejo otoške rastline in čebele, zaradi česar nastanejo zelo raznovrstne vrste medu različnih barv in lastnosti. Vrste medu Retama del Teide, Tajinaste, Poleo, avokadov med itd. že same po sebi pomenijo, da je „Miel de Tenerife“ svojevrsten proizvod.

Proizvodnja medu na Tenerife ima dolgo tradicijo ter se je ohranila vse do današnjih dni. Povezavo med Tenerife in čebelarstvom dokazujejo ne samo zgodovinske reference, ampak tudi imena krajev, tradicija in folklora, ki so del otoške kulturne dediščine.

„Miel de Tenerife“ je sestavina številnih receptov in tradicionalnih sladic, tudi pristne tradicionalne sladice gofio z medom in mandlji, ki se je ohranila vse do danes. Lokalni prebivalci in obiskovalci zelo cenijo različne sorte medu; pogosto se omenja v medijih (v časopisih ter na radiu, televiziji in internetu), že več kot 15 let pa se trži pod imenom „Miel de Tenerife“.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

http://www.gobiernodecanarias.org/agricultura/icca/Doc/Productos_calidad/PLIEGO_DE_CONDICIONES_DOP_MIEL_DE_TENERIFE.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2)  Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3)  Prim. opombo 2.

---

| 14.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 235/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 235/13

---

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 235/06

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

„CHÂTAIGNE D’ARDÈCHE“

ES št.: FR-PDO-0005-0874-12.04.2011

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime

„Châtaigne d’Ardèche“

2.   Država članica ali tretja država

Francija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

| Skupina 1.6 | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| --- | --- |

Skupina 1.6

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

Označba porekla „Châtaigne d’Ardèche“ se uporablja izključno za plodove starih lokalnih sort vrste Castanea sativa Miller, ki pripadajo populaciji, prilagojeni lokalnim okoljskim razmeram departmaja Ardèche (ekotip), pri čemer imajo ti plodovi naslednje skupne značilnosti:

oblika je eliptična s koničastim vrhom, ki ga končuje čopek. So svetlo do temno rjave barve in imajo vzdolžne proge. Brazgotina na mestu, kjer je plod pritrjen na ježico (hilus), je majhna. Olupljeno jedro je smetanasto bele do bledo rumene barve in ima na površini izrazite brazde. Kožica (ali notranja lupina) se lahko zajeda skozi celotno jedro.

Označba porekla „Châtaigne d’Ardèche“ se uporablja za svež neolupljen kostanj, cel suh olupljen kostanj ali kostanjevo moko.

Kostanj „Châtaigne d’Ardèche“ ima tipično aromo z značilnimi nežnimi odtenki po brioših, mlečnem kruhu, buči hokaido, sladkem krompirju in medu. Kadar se proizvod prodaja v suhih oblikah (suh kostanj in moka), je poleg tega mogoče zaznati vonj po oreščkih, kot so mandlji in lešniki, in po kolaču. Kostanj ima jasno zaznaven sladek okus, ki ga lahko spremlja rahla grenkoba, oba pa sta pri suhih oblikah shranjevanja poudarjena.

Na analitični ravni ima 100 g svežih jeder naslednje vrednosti:

| — | vsebnost suhe snovi: več kot 37 %, |
| --- | --- |

—

vsebnost suhe snovi: več kot 37 %,

| — | ogljikovi hidrati skupaj: najmanj 34 %. |
| --- | --- |

—

ogljikovi hidrati skupaj: najmanj 34 %.

Kostanj, ki se potrošnikom prodaja svež, je podobno debel in vsebuje največ 100 plodov/kilogram, pri preostalem kostanju pa je lahko ta vrednost tudi 200 plodov/kilogram.

Proizvod je lahko v naslednjih oblikah:

| — | svež kostanj, s svetlečim se osemenjem in čvrstimi jedri. V vsaki embalaži je največ 10 % plodov, ki vsebujejo sledove notranje okužbe z glivami ali insekti, |
| --- | --- |

—

svež kostanj, s svetlečim se osemenjem in čvrstimi jedri. V vsaki embalaži je največ 10 % plodov, ki vsebujejo sledove notranje okužbe z glivami ali insekti,

| — | cel suh olupljen kostanj, belkaste do bledo rumene barve. Vzdolžne brazde jedra so jasno vidne in lahko vsebujejo sledove preostale kožice, pri čemer delež suhih plodov z napakami ne presega 5 %. Največja vsebnost vlage je 10 %, |
| --- | --- |

—

cel suh olupljen kostanj, belkaste do bledo rumene barve. Vzdolžne brazde jedra so jasno vidne in lahko vsebujejo sledove preostale kožice, pri čemer delež suhih plodov z napakami ne presega 5 %. Največja vsebnost vlage je 10 %,

| — | kostanjeva moka, belkaste do bledo rumene barve. Njena vsebnost vlage je največ 10 %. Granulacija, ki znaša 800 μm ali manj (vsaj 80 % moke pa ima granulacijo 300 μm ali manj), daje moki fino teksturo na otip. |
| --- | --- |

—

kostanjeva moka, belkaste do bledo rumene barve. Njena vsebnost vlage je največ 10 %. Granulacija, ki znaša 800 μm ali manj (vsaj 80 % moke pa ima granulacijo 300 μm ali manj), daje moki fino teksturo na otip.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse postopke, od pobiranja kostanja do pridobivanja končnega proizvoda, je treba izvajati na zadevnem geografskem območju.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

—

3.7   Posebna pravila za označevanje

Etikete na enotah pakiranja morajo v naslednjem vrstnem redu ter v istem vidnem polju in na sprednji strani embalaže vsebovati naslednje navedbe:

| — | ime označbe porekla „Châtaigne d’Ardèche“, napisano s črkami, ki so po velikosti najmanj enake največjim črkam ali znakom na etiketi, |
| --- | --- |

—

ime označbe porekla „Châtaigne d’Ardèche“, napisano s črkami, ki so po velikosti najmanj enake največjim črkam ali znakom na etiketi,

| — | po potrebi navedbo „Farine de châtaignes“ (kostanjeva moka) ali „Châtaignes sèches entières“ (cel suh kostanj) takoj za imenom označbe porekla in brez vmesnih navedb, |
| --- | --- |

—

po potrebi navedbo „Farine de châtaignes“ (kostanjeva moka) ali „Châtaignes sèches entières“ (cel suh kostanj) takoj za imenom označbe porekla in brez vmesnih navedb,

| — | znak „ZOP“ Evropske unije, |
| --- | --- |

—

znak „ZOP“ Evropske unije,

| — | leto pobiranja (razen za svež kostanj). |
| --- | --- |

—

leto pobiranja (razen za svež kostanj).

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

Geografsko območje kostanja „Châtaigne d’Ardèche“ se razprostira na zahodni strani doline Rone, na robu Centralnega masiva, in obsega zlasti ozemlje departmaja Ardèche.

To geografsko območje je bilo opredeljeno z uporabo meril, povezanih z naravnimi dejavniki (razgiban relief, revna in kisla tla, pobočja ...) in človeškimi dejavniki (prisotnost starih kostanjevih nasadov in zidanih objektov, povezanih z dejavnostjo pridelave kostanja, ter obstoj običajev za pridelavo kostanja „Châtaigne d’Ardèche“...), ki so značilni za ozemlje, na katerem se prideluje kostanj „Châtaigne d’Ardèche“.

Geografsko območje sestavlja 197 občin, od tega 188 občin departmaja Ardèche, 7 občin departmaja Gard in 2 občini departmaja Drôme. Obsega naslednje ozemlje:

| | departma Ardèche:






  — | celotni kantoni Lamastre, Vernoux-en-Vivarais, Saint-Pierreville, Thueyts, Privas, Vals-les-Bains, Aubenas in Valgorge, |
| --- | --- | --- |

departma Ardèche:

—

celotni kantoni Lamastre, Vernoux-en-Vivarais, Saint-Pierreville, Thueyts, Privas, Vals-les-Bains, Aubenas in Valgorge,

| — | kanton Antraigues-sur-Volane, razen občine Lachamp-Raphaël, |
| --- | --- |

—

kanton Antraigues-sur-Volane, razen občine Lachamp-Raphaël,

| — | kanton Cheylard, razen občin (Le) Chambon in Saint-Andéol-de-Fourchades, |
| --- | --- |

—

kanton Cheylard, razen občin (Le) Chambon in Saint-Andéol-de-Fourchades,

| — | kanton Joyeuse, razen občin Beaulieu, Chandolas, Grospierres, Labeaume in Saint-Alban-Auriolles, |
| --- | --- |

—

kanton Joyeuse, razen občin Beaulieu, Chandolas, Grospierres, Labeaume in Saint-Alban-Auriolles,

| — | kanton Largentière, razen občin Chauzon, Uzer in Vinezac, |
| --- | --- |

—

kanton Largentière, razen občin Chauzon, Uzer in Vinezac,

| — | kanton Saint-Félicien, razen občine Lafarre, |
| --- | --- |

—

kanton Saint-Félicien, razen občine Lafarre,

| — | kanton (Les) Vans, razen občin Banne, Berrias-et-Casteljau, Saint-André-de-Cruzières in Saint-Sauveur-de-Cruzières, |
| --- | --- |

—

kanton (Les) Vans, razen občin Banne, Berrias-et-Casteljau, Saint-André-de-Cruzières in Saint-Sauveur-de-Cruzières,

| — | kanton (La) Voulte-sur-Rhône, razen občin Charmes-sur-Rhône in (La) Voulte-sur-Rhône, |
| --- | --- |

—

kanton (La) Voulte-sur-Rhône, razen občin Charmes-sur-Rhône in (La) Voulte-sur-Rhône,

| — | občine Burzet, Pereyres, Saint-Pierre-de-Colombier, Rochessauve, Saint-Julien-en-Saint-Alban, Montpezat-sous-Bauzon, (Le) Roux, Saint-Martin-sur-Lavezon, Saint-Pierre-la-Roche, Sceautres, Labatie-d’Andaure, Saint-Agrève, Saint-Jeure-d’Andaure, Borne, Laval-d’Aurelle, Saint-Laurent-les-Bains, Lachapelle-sous-Chanéac, Intres, Saint-Jean-Roure, Saint-Julien-Boutières, Saint-Martin-de-Valamas, Alboussière, Champis, Saint-Romain-de-Lerps, Saint-Sylvestre, Toulaud, Boucieu-le-Roi, Colombier-le-Jeune, Saint-Barthélémy-le-Plain, Saint-Jean-de-Muzols, Aubignas, Berzème, Darbres, Lussas, Mirabel, Saint-Gineis-en-Coiron, Saint-Jean-le-Centenier, Saint-Laurent-sous-Coiron in Saint-Pons, |
| --- | --- |

—

občine Burzet, Pereyres, Saint-Pierre-de-Colombier, Rochessauve, Saint-Julien-en-Saint-Alban, Montpezat-sous-Bauzon, (Le) Roux, Saint-Martin-sur-Lavezon, Saint-Pierre-la-Roche, Sceautres, Labatie-d’Andaure, Saint-Agrève, Saint-Jeure-d’Andaure, Borne, Laval-d’Aurelle, Saint-Laurent-les-Bains, Lachapelle-sous-Chanéac, Intres, Saint-Jean-Roure, Saint-Julien-Boutières, Saint-Martin-de-Valamas, Alboussière, Champis, Saint-Romain-de-Lerps, Saint-Sylvestre, Toulaud, Boucieu-le-Roi, Colombier-le-Jeune, Saint-Barthélémy-le-Plain, Saint-Jean-de-Muzols, Aubignas, Berzème, Darbres, Lussas, Mirabel, Saint-Gineis-en-Coiron, Saint-Jean-le-Centenier, Saint-Laurent-sous-Coiron in Saint-Pons,

| | departma Gard:






  — | občine Bordezac, Gagnières, Peyremale, Aujac, Courry, Meyrannes in Saint-Brès, |
| --- | --- | --- |

departma Gard:

—

občine Bordezac, Gagnières, Peyremale, Aujac, Courry, Meyrannes in Saint-Brès,

| | departma Drôme:






  — | občini Tain-l’Hermitage in Gervans. |
| --- | --- | --- |

departma Drôme:

—

občini Tain-l’Hermitage in Gervans.

5.   Povezanost z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Naravni dejavniki

Zadevno geografsko območje je na jugovzhodnem robu Centralnega masiva. Tla, kjer je kostanj pognal korenine, so v glavnem plutonska ali metamorfna ter jim je skupno to, da so kisla (pH od 4,8 do 5,5), imajo malo hranilnih snovi in so dobro prepustna. Kostanjeva drevesa najbolje uspevajo v strmih predelih, na pobočjih, kjer dobivajo kar največ sončne svetlobe in kjer intenzivne ali zahtevnejše kulture niso bile mogoče. Za predele kostanjevih nasadov v Ardèchu sta poleg tega značilna nadmorska višina od 300 do 900 m in srednja količina padavin, ki znaša od 700 do 800 mm na leto, z največ dvema suhima mesecema. Podnebje v teh predelih je zmerno toplo, z dolgimi in toplimi poletji ter mrzlimi zimami.

Človeški dejavniki

Kostanj se v Ardèchu obširno goji od srednjega veka.

Od 17. stoletja, sočasno z obsežno širitvijo kostanja v Ardèchu, so pridelovalci na tem ozemlju empirično izbirali stare lokalne sorte Castanea sativa Miller, prilagojene lokalnim pedoklimatskim razmeram, in najzanimivejše rastline cepili. Pridelava kostanja v Ardèchu je bila torej organizirana zelo zgodaj z uporabo sort, ki so bile najbolje prilagojene temu ozemlju ter jim je zato skupen izvrsten in poseben okus. Poleg tega je pridelava, ki izhaja iz teh sort, ostala omejena na Ardèche.

Kostanj „Châtaigne d’Ardèche“ se goji v tradicionalnih in obsežnih nasadih v pobočnih predelih, ki so pogosto urejeni v terase, pri čemer je gostota omejena na 100 dreves na hektar. Drevesa so cepljena na podlago iz rodu Castanea. Poleg oskrbe kostanjevih nasadov, s katero se spoštujejo njihova večnamenskost, tradicionalna pokrajina in lokalne prakse (zasajanje trave ali gojenje dovoljenega borovničevja), so bile izbrane naravne rešitve gojenja: umetno gnojenje in gnojila so prepovedani, tretiranje med rastjo pa se danes skoraj ne izvaja. V povprečju na kmetiji letni pridelek na drevo ne presega 100 kg svežega kostanja, letni pridelek nasadov pa ni večji od 5 ton svežega kostanja na hektar.

Kostanj se pobira, ko popolnoma dozori, potem ko plodovi padejo z dreves. Uporaba stresalnikov ali kemičnih proizvodov za pospeševanje odpadanja plodov je prepovedana. Ko plodovi padejo z dreves, jih je treba pobrati hitro, da se še zdravi dostavijo v pakirnice. Pred obdelavo ali namestitvijo v hladilnice se plodovi shranijo v zračno embalažo ter postavijo v suh, prezračen in temen prostor.

Ljudje že dolgo iščejo tehnike shranjevanja, s katerimi bi se podaljšala obstojnost teh svežih, a hitro pokvarljivih plodov. Med njimi je brez dvoma najstarejše sušenje na vročem zraku. V 17. stoletju se je kostanj sušil na lesah v kaminih, v posebej prilagojenih pečeh ali v tako imenovanih „clèdes“, tj. večnadstropnih suhozidanih kamnitih strukturah. Danes traja sušenje najmanj 7 dni. Kostanj se suši zmerno in postopno s kroženjem vročega zraka s temperaturo največ 50 °C, da se prepreči hitra dehidracija, ki bi spremenila lastnosti plodov, dokler se ne doseže največ 10-odstotna vsebnost vode, ki zagotavlja dobro shranjevanje. To sušenje se izvaja najpozneje 31. januarja po spravilu. Ko je kostanj suh, se olupi z lupilniki in sortira, da se izločijo plodovi z napakami (največ 5 % plodov je lahko okuženih z glivami ali insekti). Nato se lahko plodovi dajo na trg kot suh kostanj ali pošljejo v mlin, kjer se zmeljejo v moko z zahtevano granulacijo.

5.2   Posebnosti proizvoda

Označba „Châtaigne d’Ardèche“ se uporablja izključno za kostanj starih lokalnih sort „Castanea sativa Miller“, ki so bile izbrane in vzgojene na svojem območju porekla.

Starim lokalnim sortam, ki izhajajo iz te populacije, so bila dana različna imena po krajih, vendar so vsem skupne posebne značilnosti.

Kostanj „Châtaigne d’Ardèche“ se od drugega kostanja, ki je danes na trgu, razlikuje po naslednjih značilnostih:

| — | drobni do srednje debeli plodovi. Pobrani plodovi se po velikosti navadno delijo na drobne in srednje debele:






  — | 30 % srednje debelih plodov (65–85 plodov/kg), |
| --- | --- | --- |

—

drobni do srednje debeli plodovi. Pobrani plodovi se po velikosti navadno delijo na drobne in srednje debele:

—

30 % srednje debelih plodov (65–85 plodov/kg),

| — | 50 % drobnih plodov (86–100 plodov/kg), |
| --- | --- |

—

50 % drobnih plodov (86–100 plodov/kg),

| — | 20 % zelo drobnih plodov (100–200 plodov/kg), |
| --- | --- |

—

20 % zelo drobnih plodov (100–200 plodov/kg),

| — | brazgotina na mestu, kjer je plod pritrjen na ježico, je majhna, pravokotne oblike in ne sega na stranske dele ploda, |
| --- | --- |

—

brazgotina na mestu, kjer je plod pritrjen na ježico, je majhna, pravokotne oblike in ne sega na stranske dele ploda,

| — | bogata aroma in pri svežem kostanju slastna tekstura po kuhanju. Organoleptične analize teh plodov, izvedene po kuhanju, kažejo naslednje posebne senzorične lastnosti:






  — | razmeroma čvrsta tekstura, ki se ob pokušanju razvije v izrazito slasten in prijeten okus, |
| --- | --- | --- |

—

bogata aroma in pri svežem kostanju slastna tekstura po kuhanju. Organoleptične analize teh plodov, izvedene po kuhanju, kažejo naslednje posebne senzorične lastnosti:

—

razmeroma čvrsta tekstura, ki se ob pokušanju razvije v izrazito slasten in prijeten okus,

| — | rahla grenkoba, |
| --- | --- |

—

rahla grenkoba,

| — | tipična aroma z nežnimi odtenki po brioših, mlečnem kruhu, buči hokaido, sladkem krompirju in medu, |
| --- | --- |

—

tipična aroma z nežnimi odtenki po brioših, mlečnem kruhu, buči hokaido, sladkem krompirju in medu,

| — | močan sladek okus: analize ogljikohidratne sestave kostanja „Châtaigne d’Ardèche“ kažejo veliko vsebnost mono- in disaharidov, ki je navadno več kot 14-odstotna (glede na suho snov), kar presega običajno opažene vrednosti in pojasnjuje sladek okus pri pokušanju. |
| --- | --- |

—

močan sladek okus: analize ogljikohidratne sestave kostanja „Châtaigne d’Ardèche“ kažejo veliko vsebnost mono- in disaharidov, ki je navadno več kot 14-odstotna (glede na suho snov), kar presega običajno opažene vrednosti in pojasnjuje sladek okus pri pokušanju.

Za kostanj „Châtaigne d'Ardèche“ v suhih oblikah (suh kostanj in moka) so značilni zlasti:

| — | poleg zgoraj navedenih aromatičnih lastnosti, vonji po oreščkih, kot so mandlji in lešniki, in po kolaču, |
| --- | --- |

—

poleg zgoraj navedenih aromatičnih lastnosti, vonji po oreščkih, kot so mandlji in lešniki, in po kolaču,

| — | izrazitejša zaznava sladkobe in grenkobe kot pri svežih plodovih, |
| --- | --- |

—

izrazitejša zaznava sladkobe in grenkobe kot pri svežih plodovih,

| — | svetla, belkasta do bledo rumena barva, |
| --- | --- |

—

svetla, belkasta do bledo rumena barva,

| — | majhna, največ 10-odstotna vsebnost vlage, |
| --- | --- |

—

majhna, največ 10-odstotna vsebnost vlage,

| — | fina tekstura na otip v primeru moke. |
| --- | --- |

—

fina tekstura na otip v primeru moke.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda

Na izjemno prilagajanje ozemlja departmaja Ardèche pridelavi kostanja kaže že zelo zgoden pojav kostanjevih dreves, najprej divje zasajenih (vse od terciarne dobe), nato pa gojenih (pisni viri potrjujejo njihovo gojenje od srednjega veka). To prilagajanje je v pokrajini departmaja Ardèche, polni pobočij s škarpami in terasami, ki podpirajo tradicionalne kostanjeve nasade, vidno še danes.

Posebne značilnosti kostanja „Châtaigne d’Ardèche“ so rezultat:

| — | rahlih, prepustnih in kislih tal, ki omogočajo dobro ukoreninjenje in bujno rast izbranih sort kostanja, |
| --- | --- |

—

rahlih, prepustnih in kislih tal, ki omogočajo dobro ukoreninjenje in bujno rast izbranih sort kostanja,

| — | podnebja, ki je z veliko sončne svetlobe in padavinami v začetku jeseni ugodno za rast plodov, |
| --- | --- |

—

podnebja, ki je z veliko sončne svetlobe in padavinami v začetku jeseni ugodno za rast plodov,

| — | prilagoditve starih lokalnih sort „Castanea sativa Miller“ naravnim lokalnim razmeram in tradicionalnim tehnikam pridelave, zaradi česar ima kostanj bogato aromo in slastno teksturo, |
| --- | --- |

—

prilagoditve starih lokalnih sort „Castanea sativa Miller“ naravnim lokalnim razmeram in tradicionalnim tehnikam pridelave, zaradi česar ima kostanj bogato aromo in slastno teksturo,

| — | lege kostanjevih dreves v pobočnih predelih, ki omogoča optimalno količino sončne svetlobe, to pa prispeva k znatnemu kopičenju sladkorjev v plodovih, |
| --- | --- |

—

lege kostanjevih dreves v pobočnih predelih, ki omogoča optimalno količino sončne svetlobe, to pa prispeva k znatnemu kopičenju sladkorjev v plodovih,

| — | redko posejanih nasadov in neintenzivnega gojenja, ki spodbujata pridelavo plodov, v katerih je izražen ves njihov aromatični potencial, |
| --- | --- |

—

redko posejanih nasadov in neintenzivnega gojenja, ki spodbujata pridelavo plodov, v katerih je izražen ves njihov aromatični potencial,

| — | lokalnih običajev, ki se uporabljajo od pobiranja do končnega proizvoda in s katerimi se ta potencial ohranja:






  — | pobiranje popolnoma zrelih plodov, ki omogoča ohranitev njihove značilne bogate arome in sladkobe, |
| --- | --- | --- |

—

lokalnih običajev, ki se uporabljajo od pobiranja do končnega proizvoda in s katerimi se ta potencial ohranja:

—

pobiranje popolnoma zrelih plodov, ki omogoča ohranitev njihove značilne bogate arome in sladkobe,

| — | sortiranje kostanja, ki je prilagojeno lokalnim sortam, ter nadzorovani pogoji shranjevanja in uporabe, ki omogočajo ohranitev teh značilnosti vse do končnega proizvoda, |
| --- | --- |

—

sortiranje kostanja, ki je prilagojeno lokalnim sortam, ter nadzorovani pogoji shranjevanja in uporabe, ki omogočajo ohranitev teh značilnosti vse do končnega proizvoda,

| — | sortiranje suhega kostanja pred mletjem, ki prispeva k zagotavljanju značilne svetle barve moke, |
| --- | --- |

—

sortiranje suhega kostanja pred mletjem, ki prispeva k zagotavljanju značilne svetle barve moke,

| — | postopno in zmerno sušenje, ki spodbuja izražanje organoleptičnih lastnosti kostanja „Châtaigne d'Ardèche“ brez okusa po zažganem ter omogoča svetlo barvo suhega kostanja in moke, |
| --- | --- |

—

postopno in zmerno sušenje, ki spodbuja izražanje organoleptičnih lastnosti kostanja „Châtaigne d'Ardèche“ brez okusa po zažganem ter omogoča svetlo barvo suhega kostanja in moke,

| — | skrb pri mletju, ki zagotavlja zahtevano granulacijo moke, |
| --- | --- |

—

skrb pri mletju, ki zagotavlja zahtevano granulacijo moke,

| — | in, nazadnje, majhna vsebnost vlage v suhem kostanju in moki, ki prispeva h krepitvi njunega sladkega okusa in izoblikovanih arom. |
| --- | --- |

—

in, nazadnje, majhna vsebnost vlage v suhem kostanju in moki, ki prispeva h krepitvi njunega sladkega okusa in izoblikovanih arom.

Te posebnosti so kostanju „Châtaigne d’Ardèche“ – svežemu, suhemu ali v obliki moke – omogočile, da je od statusa osnovnega živila za lokalno prebivalstvo 19. stoletja pridobil današnji status obvezne sestavine lokalne kuhinje.

Od konca 19. stoletja je več uglednih lokalnih podjetjih s stoletno tradicijo razvilo znane proizvode, kot sta glazirani kostanj in kostanjeva krema, s kostanjem iz Ardècha kot glavno sestavino.

Kostanj „Châtaigne d’Ardèche“ je mogoče najti na menijih velikih kuharskih mojstrov. V popisu kulinarične dediščine Francije, ki ga je pripravil nacionalni svet kulinaričnih umetnosti (Conseil National des Arts Culinaires), je kostanj iz Ardècha s svojimi različnimi uporabami ocenjen kot simbolni proizvod.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCChataigneDArdeche2013.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2)  Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3)  Prim. opombo 2.

---

| 14.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 235/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 235/19

---

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 235/07

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

„PANE TOSCANO“

ES št.: IT-PDO-0005-01016-18.07.2012

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime

„Pane Toscano“

2.   Država članica ali tretja država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

| Skupina 2.4. | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| --- | --- |

Skupina 2.4.

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

ZOP „Pane Toscano“ se nanaša na kruh, proizveden v Toskani po značilni metodi, pri kateri je treba uporabljati izključno kislo testo, vodo in mehko polnozrnato pšenično moko tipa „0“ iz sort pšenice, ki se gojijo na območju proizvodnje, opredeljenem v 4. točki.

Proizvod, ki se trži kot ZOP „Pane Toscano“, mora imeti naslednje značilnosti:

| — | oblika in masa: romboidni hlebci, ki tehtajo od 450 do 550 g, z lokalnim imenom „filoncino“; pravokotni hlebci z zaobljenimi krajci, ki tehtajo od 900 g do 1,1 kg ali od 1,8 do 2,2 kg, z lokalnim imenom „filone“, |
| --- | --- |

—

oblika in masa: romboidni hlebci, ki tehtajo od 450 do 550 g, z lokalnim imenom „filoncino“; pravokotni hlebci z zaobljenimi krajci, ki tehtajo od 900 g do 1,1 kg ali od 1,8 do 2,2 kg, z lokalnim imenom „filone“,

| — | debelina: od 5 do 10 cm, |
| --- | --- |

—

debelina: od 5 do 10 cm,

| — | skorja: hrustljava, zamolkle temnorjave barve, |
| --- | --- |

—

skorja: hrustljava, zamolkle temnorjave barve,

| — | sredica: bele ali slonokoščene barve z značilnimi nepravilnimi luknjicami, |
| --- | --- |

—

sredica: bele ali slonokoščene barve z značilnimi nepravilnimi luknjicami,

| — | vonj: po praženih lešnikih, |
| --- | --- |

—

vonj: po praženih lešnikih,

| — | okus: nevtralen, tj. neslan in rahlo kiselkast, |
| --- | --- |

—

okus: nevtralen, tj. neslan in rahlo kiselkast,

| — | vsebnost vlage: največ 30 % mase. |
| --- | --- |

—

vsebnost vlage: največ 30 % mase.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

Mehka polnozrnata pšenična moka tipa „0“ z naslednjimi značilnostmi proizvoda in tehničnimi značilnostmi:

| Parameter | Vrednost |
| --- | --- |
| W (Chopin) | od 160 do 230 |
| P/L (indeks) | od 0,35 do 0,65 |
| Vpojnost H2O | več kot 54 % |
| C:D (odpor, Brabender) | več kot 6’ |
| Padno število | višje od 260 |

Parameter

Vrednost

W (Chopin)

od 160 do 230

P/L (indeks)

od 0,35 do 0,65

Vpojnost H2O

več kot 54 %

C:D (odpor, Brabender)

več kot 6’

Padno število

višje od 260

Vrste moke z višjo vrednostjo W (Chopin), kot je navedena v preglednici, se lahko uporabijo samo za pripravo nastavka za kislo testo.

Voda.

Naravni kvas ali kislo testo, ki je kos testa iz predhodne peke, ki shranjen v ugodnem okolju postopno fermentira in se zakisa. Ko se kislo testo, ki se imenuje „nastavek“, ustrezno osveži, lahko sproži vzhajanje v mešanici novega testa.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Gojenje, žetev in skladiščenje pšenice; predelava zrnja v polnozrnato moko.

Proizvodnja naravnega kvasa ali kislega testa, svežega ali sušenega z zamrzovanjem, ter hranjenje dela kvasa za osvežitev nastavka; priprava nastavka („biga“), vzhajanje testa in nazadnje peka kruha.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

ZOP „Pane Toscano“ se trži cel ali razrezan v embalaži. Proizvod je treba razrezati in zapakirati izključno na območju proizvodnje. Ta postopek je treba opraviti takoj, ko se kruh ohladi, da se ohrani aroma kruha ZOP „Pane Toscano“ in preprečijo prevelika odstopanja v vlažnosti nerazrezanega proizvoda in vlažnosti površine rezin, zaradi česar bi se lahko spremenile njihove organoleptične lastnosti. Proizvod se lahko razreže in zapakira tudi v prilagojeni atmosferi.

Prodaja se lahko tudi nepakiran, če je označen z nalepko, ki je primerna za živila in se pred peko pritrdi neposredno na hlebec, na njej pa so logotip ZOP in druge obvezne informacije.

3.7   Posebna pravila za označevanje

Zagotoviti je treba naslednje informacije:

| — | logotip ZOP „Pane Toscano“, |
| --- | --- |

—

logotip ZOP „Pane Toscano“,

| — | grafični znak EU za ZOP v skladu z Uredbo (ES) št. 1898/2006, ki mora biti pritrjen v istem vidnem polju kot označba „Pane Toscano“, |
| --- | --- |

—

grafični znak EU za ZOP v skladu z Uredbo (ES) št. 1898/2006, ki mora biti pritrjen v istem vidnem polju kot označba „Pane Toscano“,

| — | ime in naslov ali lokacija samostojnega peka in/ali pekarskega združenja, |
| --- | --- |

—

ime in naslov ali lokacija samostojnega peka in/ali pekarskega združenja,

| — | oznakam, navedenim v tem enotnem dokumentu, ni dovoljeno dodajanje drugih oznak, vključno s pridevniki glede vrste, okusa, uporabe, izbora ali podobnimi pridevniki. |
| --- | --- |

—

oznakam, navedenim v tem enotnem dokumentu, ni dovoljeno dodajanje drugih oznak, vključno s pridevniki glede vrste, okusa, uporabe, izbora ali podobnimi pridevniki.

Dovoljeno pa je naslednje:

| — | uporaba imen, trgovskih imen podjetij in konzorcijev ter zasebnih logotipov, če ne poveličujejo izdelka in zavajajo potrošnika. Te navedbe so lahko zapisane na oznaki, če njihova pisava ni večja od pisave, s katero je navedena označba „Pane Toscano“, |
| --- | --- |

—

uporaba imen, trgovskih imen podjetij in konzorcijev ter zasebnih logotipov, če ne poveličujejo izdelka in zavajajo potrošnika. Te navedbe so lahko zapisane na oznaki, če njihova pisava ni večja od pisave, s katero je navedena označba „Pane Toscano“,

| — | morebitne informacije za potrošnika glede uporabe in organoleptičnih lastnosti ZOP „Pane Toscano“ ter zgodovinske in kulturne navedbe. |
| --- | --- |

—

morebitne informacije za potrošnika glede uporabe in organoleptičnih lastnosti ZOP „Pane Toscano“ ter zgodovinske in kulturne navedbe.

Na logotipu ZOP „Pane Toscano“ je podoba z obrisom Toskane.

Image

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

Območje, na katerem se pridobivajo pšenica, moka in kvas ter proizvaja in pakira ZOP „Pane Toscano“, obsega celotno upravno ozemlje dežele Toskana.

5.   Povezanost z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Proizvodno območje ZOP „Pane Toscano“ se spušča iz notranjosti proti obali ter s severa proti jugu. Obdaja ga Apeninsko gorovje, ki ga ščiti pred slabim vremenom z vzhoda in zlasti s severovzhoda, medtem ko je povsem izpostavljeno vetrovom in padavinam z zahoda. Za podnebje tega območja je značilno, da se na regionalni ravni po temperaturah in količini padavin v rastnem obdobju pšenice od novembra do julija precej razlikuje od vseh sosednjih območij. Podatki o podnebju (najnižje, povprečne in najvišje temperature, skupna količina padavin in število sončnih ur) od leta 1981 do leta 2010 kažejo, da so najnižje temperature najznačilnejši dejavnik za parametra (W in P/L) zadevne moke in da se kljub odstopanjem v tej regiji to območje jasno razlikuje od drugih. Na tem območju se navadna pšenica goji na širnih ravnicah (v dolinah rek Arno in Tibera), predvsem pa na prostranih hribovitih ali gorskih območjih Apeninov. V teh okoljih so se razvili različni lokalni ekotipi pšenice – „starševske sorte“, iz katerih so izšle številne sorte pšenice, ki se danes gojijo posebej za pridobivanje moke, primerne za proizvodnjo ZOP „Pane Toscano“. Iste sorte, vzgojene na drugih območjih, tudi tistih, ki mejijo na Toskano, nimajo enakih komercialnih in tehničnih parametrov, potrebnih za proizvodnjo kruha „Pane Toscano“; to potrjuje, da imajo podnebne razmere in genska dediščina posebne značilnosti in vpliv. Reološke lastnosti moke zaradi podnebja so tako najprimernejše za vzhajanje kruha s kislim testom, ki se pripravlja in ohranja živo od ene peke do druge, po zaslugi predajanja znanja in izkušenj med peki na tem območju, ki znajo določiti natančne količine in čas priprave za zagotavljanje stalne kakovosti proizvoda.

5.2   Posebnosti proizvoda

Za ZOP „Pane Toscano“ je značilna velika obstojnost, kar je znak pravilnega vzhajanja, ki ga varuje pred plesnijo veliko dlje od sodobnih komercialnih vrst kruha. Odlikujejo ga organoleptične lastnosti, zlasti vonj po praženih lešnikih in „nevtralen“, tj. neslan okus sredice, hrustljava skorja ter belkasta do slonokoščena sredica z nepravilnimi luknjicami. Ima tudi visoko prehransko vrednost in je lahko prebavljiv, ker se mesi iz mešanice vrst moke z nizko vsebnostjo glutena, ki jim dajejo prehransko vrednost pšenični kalčki (v nasprotju z običajno sodobno prakso, ko se pšenični kalčki dodajo med predelavo), in ker med sestavinami tradicionalno ni soli.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Povezanost geografskega območja s kakovostjo in značilnostmi proizvoda ZOP „Pane Toscano“ je zajeta v dolgotrajnem postopku priprave kruha, med katerim lahko kislo testo v neslani polnozrnati moki poudari sestavine, ki dajo pečenemu kruhu značilni okus, videz in dolgo obstojnost.

Te značilnosti izhajajo iz svojstvenega starodavnega postopka peke kruha v Toskani, pri katerem se testu ne doda sol, testo vzhaja z naravnim nastavkom za kislo testo, uporablja pa se mehka pšenična polnozrnata moka tipa „0“, pridobljena iz izbranih sort pšenice, ki se v Toskani gojijo od začetka dvajsetega stoletja.

Zdi se, da neuporaba soli v kruhu „Pane Toscano“ izvira iz zgodovinskega, značilno toskanskega spora med rivalskima mestoma Firence in Pisa iz dvanajstega stoletja.

Nastavek za kislo testo mora predvsem vzajemno delovati z vrstami pšenične moke, ki imajo odlike iz točke 3.3 in so proizvedene na območju, opredeljenem v 4. točki, tj. majhno trdoto, majhno vrednost W in srednjo vrednost P/L. Te značilnosti so statistično dokazane za sorte, ki se gojijo na območju ZOP „Pane Toscano“, ne pa tudi na sosednjih območjih, potrjujejo pa jih precejšnje podnebne posebnosti, ki vplivajo na genotip, zlasti minimalne temperature.

Večina sort pšenice, ki se danes gojijo za proizvodnjo tega kruha, izhaja iz starševskih sort, izbranih v dolini Valdichiana na začetku dvajsetega stoletja, zaradi česar so odlično prilagojene na geografske značilnosti območja proizvodnje kruha „Pane Toscano“.

Dodatni dejavnik je, da peki še vedno uporabljajo moko, pri mletju katere se pšenični kalčki ne odstranijo, zaradi česar ima kruh seveda višjo prehransko vrednost.

Vsebnost pšeničnih kalčkov, ki jih v vrstah moke, iz katerih se danes peče generični kruh, očitno ni, vpliva pozitivno ne le na prehransko vrednost kruha „Pane Toscano“, ampak tudi na proces vzhajanja, saj so pšenični kalčki bogati z encimi, ki pomagajo pri razgradnji sestavljenih sladkorjev. Še ena značilnost te proizvodnje je poznavalska raba kislega testa, ki ga peki preprosto zmešajo z vodo in namensko moko za kruh „Pane Toscano“, s čimer ustvarijo pogoje za mlečnokislinsko fermentacijo, pri kateri nastanejo sestavine, ki dajo med peko kruhu značilno aromo in okus. Neuporaba soli ne vpliva samo na proces fermentacije, ampak daje tudi svojstven okus temu značilnemu toskanskemu živilu.

Pri tem prepletanju različnih vzajemno delujočih elementov je najpomembnejša pekarska obrt, saj peki z odličnim poznavanjem kakovostnih parametrov, ki jih je treba upoštevati, in priprave kislega testa ter s pozornim spremljanjem testa med vzhajanjem in peko pridobijo zelo značilen proizvod z visoko prehransko vrednostjo.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

Celotno besedilo specifikacije proizvoda je na voljo na spletnem naslovu:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali:

neposredno na domači strani Ministrstva za kmetijsko, živilsko in gozdarsko politiko (http://www.politicheagricole.it), kjer izberete „Qualità e sicurezza“ (v desnem zgornjem kotu zaslona) in nato „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2)  Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3)  Prim. opombo 2.

---