# Uradni list L 328/2013

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2013.328.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 328 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 567. december 2013 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2013.328.slv

Uradni list

Evropske unije

L 328

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 567. december 2013

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | | 2013/720/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 15. novembra 2013 o podpisu Protokola med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o partnerstvu v ribiškem sektorju, v imenu Evropske unije | 1 |
| | | Protokol med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko | 2 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 1270/2013 z dne 15. novembra 2013 o razdelitvi ribolovnih možnosti v skladu s Protokolom med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o partnerstvu v ribiškem sektorju | 40 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta | 42 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1272/2013 z dne 6. decembra 2013 o spremembi Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) glede policikličnih aromatskih ogljikovodikov (
  1
  ) | 69 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1273/2013 z dne 6. decembra 2013 o spremembi Uredbe (EU) št. 454/2011 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom telematske aplikacije za potniški promet vseevropskega železniškega sistema (
  1
  ) | 72 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1274/2013 z dne 6. decembra 2013 o spremembi in popravi prilog II in III k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta ter Priloge k Uredbi Komisije (EU) št. 231/2012 v zvezi z nekaterimi aditivi za živila (
  1
  ) | 79 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1275/2013 z dne 6. decembra 2013 o spremembi Priloge I k Direktivi 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede mejnih vrednosti za arzen, kadmij, svinec, nitrite, eterično gorčično olje in škodljive botanične nečistoče (
  1
  ) | 86 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1276/2013 z dne 6. decembra 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 93 |
| | | SKLEPI |
| | | 2013/721/EU |
| | * | Sklep Evropskega parlamenta z dne 9. oktobra 2013 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, Oddelek II – Evropski svet in Svet | 95 |
| Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. oktobra 2013 s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, Oddelek II – Evropski svet in Svet | 97 |
| | | 2013/722/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 29. novembra 2013 o odobritvi letnih in večletnih programov ter finančnega prispevka Unije za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz, ki so jih države članice predložile za leto 2014 in naslednja leta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8417) | 101 |
| | | 2013/723/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 4. decembra 2013 o finančnem prispevku Evropske unije za nacionalne programe 3 držav članic (Španije, Hrvaške in Združenega kraljestva) za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva za leto 2013
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8498) | 118 |
| | | 2013/724/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 5. decembra 2013 o finančnem prispevku Unije za nujne ukrepe za boj proti atipični kokošji kugi na Cipru leta 2013
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8560) | 121 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

2013/720/EU

*

Sklep Sveta z dne 15. novembra 2013 o podpisu Protokola med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o partnerstvu v ribiškem sektorju, v imenu Evropske unije

1

Protokol med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko

2

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) št. 1270/2013 z dne 15. novembra 2013 o razdelitvi ribolovnih možnosti v skladu s Protokolom med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o partnerstvu v ribiškem sektorju

40

*

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

42

*

Uredba Komisije (EU) št. 1272/2013 z dne 6. decembra 2013 o spremembi Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) glede policikličnih aromatskih ogljikovodikov (
  1
  )

1

69

*

Uredba Komisije (EU) št. 1273/2013 z dne 6. decembra 2013 o spremembi Uredbe (EU) št. 454/2011 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom telematske aplikacije za potniški promet vseevropskega železniškega sistema (
  1
  )

1

72

*

Uredba Komisije (EU) št. 1274/2013 z dne 6. decembra 2013 o spremembi in popravi prilog II in III k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta ter Priloge k Uredbi Komisije (EU) št. 231/2012 v zvezi z nekaterimi aditivi za živila (
  1
  )

1

79

*

Uredba Komisije (EU) št. 1275/2013 z dne 6. decembra 2013 o spremembi Priloge I k Direktivi 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede mejnih vrednosti za arzen, kadmij, svinec, nitrite, eterično gorčično olje in škodljive botanične nečistoče (
  1
  )

1

86

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1276/2013 z dne 6. decembra 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

93

SKLEPI

2013/721/EU

*

Sklep Evropskega parlamenta z dne 9. oktobra 2013 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, Oddelek II – Evropski svet in Svet

95

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. oktobra 2013 s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, Oddelek II – Evropski svet in Svet

97

2013/722/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 29. novembra 2013 o odobritvi letnih in večletnih programov ter finančnega prispevka Unije za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz, ki so jih države članice predložile za leto 2014 in naslednja leta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8417)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8417)

101

2013/723/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 4. decembra 2013 o finančnem prispevku Evropske unije za nacionalne programe 3 držav članic (Španije, Hrvaške in Združenega kraljestva) za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva za leto 2013
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8498)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8498)

118

2013/724/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 5. decembra 2013 o finančnem prispevku Unije za nujne ukrepe za boj proti atipični kokošji kugi na Cipru leta 2013
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8560)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8560)

121

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 7.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 328/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 328/1

---

SKLEP SVETA

z dne 15. novembra 2013

o podpisu Protokola med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o partnerstvu v ribiškem sektorju, v imenu Evropske unije

(2013/720/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43 v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 22. maja 2006 s sprejetjem Uredbe (ES) št. 764/2006 (1) odobril Sporazum med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Maroko o partnerstvu v ribiškem sektorju (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o partnerstvu). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 22. maja 2006 s sprejetjem Uredbe (ES) št. 764/2006 (1) odobril Sporazum med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Maroko o partnerstvu v ribiškem sektorju (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o partnerstvu).

| (2) | Uporaba zadnjega protokola k temu Sporazumu o partnerstvu o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu (3) je prenehal veljati 20. decembra 2011. |
| --- | --- |

(2)

Uporaba zadnjega protokola k temu Sporazumu o partnerstvu o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu (3) je prenehal veljati 20. decembra 2011.

| (3) | Svet je Komisijo pooblastil za pogajanja o novem protokolu, ki plovilom Unije dodeljuje ribolovne možnosti v vodah, ki so pod suverenostjo ali jurisdikcijo Kraljevine Maroko na področju ribištva. Po koncu teh pogajanj je bil 24. julija 2013 parafiran novi protokol. |
| --- | --- |

(3)

Svet je Komisijo pooblastil za pogajanja o novem protokolu, ki plovilom Unije dodeljuje ribolovne možnosti v vodah, ki so pod suverenostjo ali jurisdikcijo Kraljevine Maroko na področju ribištva. Po koncu teh pogajanj je bil 24. julija 2013 parafiran novi protokol.

| (4) | Novi protokol bi bilo treba podpisati s pridržkom njegove sklenitve – |
| --- | --- |

(4)

Novi protokol bi bilo treba podpisati s pridržkom njegove sklenitve –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Podpis Protokola med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o partnerstvu v ribiškem sektorju (v nadaljnjem besedilu: Protokol) v imenu Unije, se odobri s pridržkom sklenitve navedenega protokola.

Besedilo Protokola je priloženo k temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Protokola v imenu Unije.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 15. novembra 2013

Za Svet

Predsednik

R. ŠADŽIUS

---

(1)  UL L 141, 29.5.2006, str. 4.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 764/2006 z dne 22. maja 2006 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Maroko o partnerstvu v ribiškem sektorju (UL L 141, 29.5.2006, str. 1).

2

(3)  Protokol med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko, ki določa finančni prispevek in ribolovne možnosti, predvidene v Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Maroko o partnerstvu v ribiškem sektorju (UL L 202, 5.8.2011, str. 3).

3

---

| 7.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 328/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 328/2

---

PROTOKOL

med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko

Člen 1

Splošna načela

Ta protokol, njegova priloga in dodatki so sestavni del Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko z dne 28. februarja 2007 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o ribolovu), ki spada v okvir Evro-sredozemskega sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko z dne 26. februarja 1996 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o pridružitvi). Prispeva k uresničitvi splošnih ciljev Sporazuma o pridružitvi, njegov namen pa je zagotoviti okoljsko, gospodarsko in družbeno trajnost ribolovnih virov.

Ta protokol se izvaja v skladu s členom 1 Sporazuma o pridružitvi, v zvezi z vzpostavitvijo dialoga in sodelovanja, ter členom 2 navedenega sporazuma, v zvezi s spoštovanjem demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic.

Člen 2

Obdobje uporabe, trajanje in ribolovne možnosti

Ribolovne možnosti, dodeljene na podlagi člena 5 Sporazuma o ribolovu in navedene v tabeli, priloženi temu protokolu, se določijo od začetka njegove uporabe in za obdobje štirih let.

Prvi pododstavek se uporablja ob upoštevanju določb členov 4 in 5 tega protokola.

V skladu s členom 6 Sporazuma o ribolovu lahko plovila, ki plujejo pod zastavo države članice Evropske unije (EU), izvajajo ribolovne dejavnosti na maroškem ribolovnem območju samo, če imajo dovoljenje za ribolov, izdano na podlagi tega protokola in pod pogoji, določenimi v Prilogi k temu protokolu.

Člen 3

Finančni prispevek

1.   Ocenjena letna skupna vrednost Protokola za obdobje iz člena 2 znaša 40 000 000 EUR. Ta znesek je razdeljen na:

| (a) | 30 000 000 EUR finančnega prispevka iz člena 7 Sporazuma o ribolovu, od tega se dodeli:






  (i) | 16 000 000 EUR kot finančno nadomestilo za dostop do virov; |
| --- | --- | --- |

(a)

30 000 000 EUR finančnega prispevka iz člena 7 Sporazuma o ribolovu, od tega se dodeli:

(i)

16 000 000 EUR kot finančno nadomestilo za dostop do virov;

| (ii) | 14 000 000 EUR kot podpora za izvajanje sektorske ribiške politike v Maroku; |
| --- | --- |

(ii)

14 000 000 EUR kot podpora za izvajanje sektorske ribiške politike v Maroku;

| (b) | 10 000 000 EUR, kar ustreza ocenjenemu znesku pristojbin, ki jih morajo lastniki plovil plačati za dovoljenja za ribolov, izdana na podlagi člena 6 Sporazuma o ribolovu in v skladu z oddelkoma D in E poglavja I Priloge k temu protokolu. |
| --- | --- |

(b)

10 000 000 EUR, kar ustreza ocenjenemu znesku pristojbin, ki jih morajo lastniki plovil plačati za dovoljenja za ribolov, izdana na podlagi člena 6 Sporazuma o ribolovu in v skladu z oddelkoma D in E poglavja I Priloge k temu protokolu.

2.   Odstavek 1 se uporablja ob upoštevanju določb členov 4, 5, 6 in 8 tega protokola.

3.   Brez poseganja v določbe člena 6(9) se finančni prispevek EU iz odstavka 1(a) plača najpozneje tri mesece po datumu začetka uporabe tega protokola za prvo leto in najpozneje na dan obletnice začetka veljavnosti Protokola za vsako naslednje leto.

4.   Finančni prispevek iz odstavka 1(a) se plača državnemu zakladniku Kraljevine Maroko na račun, odprt pri državni zakladnici Kraljevine Maroko, katerega podatke sporočijo maroški organi.

5.   Ob upoštevanju določb člena 6 tega protokola je uporaba tega finančnega prispevka v izključni pristojnosti maroških organov.

Člen 4

Usklajevanje na znanstvenem področju in poskusni ribolov

1.   Pogodbenici se v skladu s členom 4(1) Sporazuma zavezujeta, da bosta redno in po potrebi sklicevali znanstvene seje, na katerih bosta preučili znanstvena vprašanja, ki jih postavi Skupni odbor za upravljanje in tehnično spremljanje tega protokola. Pristojnosti, sestavo in delovanje znanstvenih sej določi Skupni odbor iz člena 10 Sporazuma o ribolovu.

2.   Pogodbenici se zavezujeta, da bosta spodbujali odgovoren ribolov na maroškem ribolovnem območju po načelu nediskriminacije med različnim ribiškim ladjevjem v teh vodah.

3.   V skladu s členom 4(2) Sporazuma o ribolovu se pogodbenici na podlagi ugotovitev sej znanstvenega odbora posvetujeta v Skupnem odboru iz člena 10 Sporazuma o ribolovu in po potrebi sporazumno sprejmeta ukrepe za trajnostno upravljanje ribolovnih virov.

4.   Za namene raziskav in izboljšanje znanstvenega znanja se lahko na zahtevo Skupnega odbora na maroškem ribolovnem območju izvede poskusni ribolov. Podrobna pravila za izvajanje poskusnega ribolova se določijo v skladu z določbami poglavja IV Priloge k temu protokolu.

Člen 5

Pregled ribolovnih možnosti

1.   Skupni odbor lahko ribolovne možnosti iz člena 2 sporazumno spremeni, če je to namenjeno zagotovitvi trajnosti maroških ribolovnih virov.

2.   Če se ribolovne možnosti povečajo, se finančni prispevek iz člena 3(1)(a)(i) poveča sorazmerno glede na ribolovne možnosti in po načelu pro rata temporis. Vendar se povečanje prilagodi tako, da skupni znesek finančnega prispevka, ki ga plača EU, ne presega dvakratnika zneska iz člena 3(1)(a)(i). Če se pogodbenici dogovorita o zmanjšanju ribolovnih možnosti iz člena 2, se finančni prispevek zniža sorazmerno z ribolovnimi možnostmi in po načelu pro rata temporis.

3.   Pogodbenici lahko sporazumno prerazporedita ribolovne možnosti med različne kategorije plovil, pri čemer morata upoštevati pogoje glede trajnosti staležev, na katere bi takšna prerazporeditev lahko vplivala. Pogodbenici se dogovorita o ustrezni prilagoditvi finančnega prispevka, če je to upravičeno zaradi prerazporeditve ribolovnih možnosti.

Člen 6

Podpora izvajanju sektorske ribiške politike v Maroku

1.   Finančni prispevek iz člena 3(1)(a)(ii) tega protokola je namenjen razvoju in izvajanju sektorske ribiške politike v Maroku v okviru strategije „Halieutis“ za razvoj ribiškega sektorja.

2.   Maroko ta prispevek uporablja in upravlja v skladu s cilji ter letnimi in večletnimi programi za njihovo uresničitev, ki jih pogodbenici določita sporazumno v okviru Skupnega odbora ob upoštevanju strategije „Halieutis“, ter na podlagi ocene pričakovanega učinka projektov, ki se bodo izvajali.

3.   V prvem letu veljavnosti Protokola se uporaba prispevka iz odstavka 1 v Maroku sporoči EU, takoj ko Skupni odbor odobri smernice, cilje, merila in kazalnike za oceno. V vsakem naslednjem letu Maroko obvesti EU o uporabi prispevka najpozneje do 30. septembra predhodnega leta.

4.   Vse spremembe teh smernic, ciljev ter meril in kazalnikov za oceno morata odobriti obe pogodbenici v okviru Skupnega odbora.

5.   Maroko predloži poročilo o napredku projektov, ki se izvajajo v okviru sektorske podpore iz tega protokola, to pa se predstavi in preuči v Skupnem odboru.

6.   Glede na vrsto projektov in trajanje njihovega izvajanja Maroko Skupnemu odboru predloži poročilo o izvajanju projektov, dokončanih na podlagi sektorske podpore iz tega protokola, vključno s podatki o vseh gospodarskih in socialnih učinkih, zlasti učinki na zaposlovanje in naložbe, vsemi drugimi izmerljivimi vplivi izvedenih ukrepov in njihovo geografsko porazdelitvijo. Ti podatki se pripravijo na podlagi kazalnikov, ki jih podrobneje določi skupni odbor.

7.   Poleg tega Maroko pred iztekom tega protokola predloži končno poročilo o izvajanju sektorske podpore na podlagi tega protokola, vključno s podatki, navedenimi v prejšnjih odstavkih.

8.   Pogodbenici bosta po potrebi spremljali izvajanje sektorske podpore tudi po izteku tega protokola ter med njegovo začasno prekinitvijo v skladu s pogoji iz tega protokola.

9.   Posebni finančni prispevek iz člena 3(1)(a)(ii) tega protokola se plača v obrokih, in sicer po pristopu, ki temelji na analizi rezultatov izvajanja sektorske podpore in potreb pri načrtovanju.

10.   Okvir operativnega izvajanja določi Skupni odbor.

Člen 7

Gospodarsko povezovanje gospodarskih subjektov EU v ribiškem sektorju Maroka

Pogodbenici v skladu z veljavno zakonodajo in predpisi spodbujata stike in prispevata k sodelovanju med gospodarskimi subjekti na naslednjih področjih:

| — | razvoj sekundarnih panog, povezanih z ribištvom, zlasti ladjedelništva, popravljanja ladij, proizvodnje ribiškega materiala in ribolovnega orodja, |
| --- | --- |

—

razvoj sekundarnih panog, povezanih z ribištvom, zlasti ladjedelništva, popravljanja ladij, proizvodnje ribiškega materiala in ribolovnega orodja,

| — | razvoj izmenjav na področju poklicnega znanja in usposabljanja osebja za sektor morskega ribolova, |
| --- | --- |

—

razvoj izmenjav na področju poklicnega znanja in usposabljanja osebja za sektor morskega ribolova,

| — | prodaja ribiških proizvodov, |
| --- | --- |

—

prodaja ribiških proizvodov,

| — | trženje, |
| --- | --- |

—

trženje,

| — | akvakultura. |
| --- | --- |

—

akvakultura.

Člen 8

Začasna prekinitev uporabe Protokola zaradi sporov glede razlage ali uporabe

1.   Vsak spor med pogodbenicama v zvezi z razlago določb tega protokola ali njegovo uporabo se rešuje s posvetovanjem pogodbenic v okviru Skupnega odbora iz člena 10 Sporazuma o ribolovu, po potrebi na izrednem zasedanju.

2.   Uporaba tega protokola se lahko začasno prekine na pobudo ene od pogodbenic, če je spor med pogodbenicama resen in če s posvetovanjem v okviru Skupnega odbora v skladu z odstavkom 1 ni dosežena sporazumna rešitev spora.

3.   Če se uporaba Protokola začasno prekine, mora zadevna pogodbenica pisno sporočiti svojo namero vsaj tri mesece pred datumom, ko takšna prekinitev začne veljati.

4.   V primeru začasne prekinitve pogodbenici nadaljujeta posvetovanja in skušata doseči sporazumno rešitev spora. Ko se spor reši, se Protokol začne znova uporabljati. Znesek finančnega prispevka se zniža sorazmerno in po načelu pro rata temporis glede na dolžino obdobja, v katerem je bila uporaba Protokola začasno prekinjena.

Člen 9

Neupoštevanje tehničnih zahtev, ki izhajajo iz Protokola

Maroko si v skladu z določbami tega protokola in veljavne zakonodaje pridržuje pravico, da ob neupoštevanju določb in obveznosti, ki izhajajo iz uporabe tega protokola, uporabi kazni, določene v prilogah.

Člen 10

Elektronska izmenjava podatkov

Maroko in EU se zavezujeta, da bosta čim prej vzpostavila sisteme, potrebne za elektronsko izmenjavo vseh informacij in dokumentov v zvezi s tehničnim izvajanjem tega protokola, kot so podatki o ulovu, položaj VMS plovil ter obvestila o vstopu na ribolovno območje in izstopu iz njega.

Člen 11

Določbe nacionalne zakonodaje, ki se uporabijo

Dejavnosti plovil, ki delujejo v skladu s tem protokolom in njegovo prilogo, zlasti pretovarjanje, uporabo pristaniških storitev in nakup opreme, urejajo predpisi, ki veljajo v Maroku.

Člen 12

Začetek veljavnosti

Ta protokol in njegova priloga začneta veljati na dan, ko se pogodbenici medsebojno uradno obvestita, da so končani vsi ustrezni postopki v zvezi s tem.

Ribolovne možnosti

| Mali ribolov | Pridneni ribolov | Industrijski pelagični ribolov | Industrijski pelagični ribolov, namenjen prodaji svežih rib |
| --- | --- | --- | --- |
| Pelagični ribolov na severu: potegalke | Mali ribolov na jugu: vrvice in ribiške palice | Mali ribolov na severu: pridneni parangali | Mali ribolov tuna: ribiške palice | Pridneni parangali in vlečne mreže | Pelagične ali polpelagične vlečne mreže | Pelagične ali polpelagične vlečne mreže |
| | | | | | Stalež C
  Kvota:
  80 000 ton |
| 20 plovil | 10 plovil | 35 plovil | 27 plovil | 16 plovil | 18 plovil |

Mali ribolov

Pridneni ribolov

Industrijski pelagični ribolov

Industrijski pelagični ribolov, namenjen prodaji svežih rib

Pelagični ribolov na severu: potegalke

Mali ribolov na jugu: vrvice in ribiške palice

Mali ribolov na severu: pridneni parangali

Mali ribolov tuna: ribiške palice

Pridneni parangali in vlečne mreže

Pelagične ali polpelagične vlečne mreže

Pelagične ali polpelagične vlečne mreže

Stalež C

Kvota:

80 000 ton

20 plovil

10 plovil

35 plovil

27 plovil

16 plovil

18 plovil

Съставено в Брюксел на осемнадесети ноември две хиляди и тринадесета година.

Hecho en Bruselas, el dieciocho de noviembre de dos mil trece.

V Bruselu dne osmnáctého listopadu dva tisíce třináct.

Udfærdiget i Bruxelles den attende november to tusind og tretten.

Geschehen zu Brüssel am achtzehnten November zweitausenddreizehn.

Kahe tuhande kolmeteistkümnenda aasta novembrikuu kaheksateistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα οκτώ Νοεμβρίου δύο χιλιάδες δεκατρία.

Done at Brussels on the eighteenth day of November in the year two thousand and thirteen.

Fait à Bruxelles, le dix-huit novembre deux mille treize.

Sastavljeno u Bruxellesu osamnaestog studenoga dvije tisuće trinaeste.

Fatto a Bruxelles, addì diciotto novembre duemilatredici.

Briselē, divi tūkstoši trīspadsmitā gada astoņpadsmitajā novembrī.

Priimta du tūkstančiai tryliktų metų lapkričio aštuonioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenharmadik év november havának tizennyolcadik napján.

Magħmul fi Brussell, fit-tmintax-il jum ta’ Novembru tas-sena elfejn u tlettax.

Gedaan te Brussel, de achttiende november tweeduizend dertien.

Sporządzono w Brukseli dnia osiemnastego listopada roku dwa tysiące trzynastego.

Feito em Bruxelas, em dezoito de novembro de dois mil e treze.

Întocmit la Bruxelles la optsprezece noiembrie două mii treisprezece.

V Bruseli osemnásteho novembra dvetisíctrinásť.

V Bruslju, dne osemnajstega novembra leta dva tisoč trinajst.

Tehty Brysselissä kahdeksantenatoista päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattakolmetoista.

Som skedde i Bryssel den artonde november tjugohundratretton.

Image

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

Image

За Кралство Мароко

Por el Reino de Marruecos

Za Marocké království

For Kongeriget Marokko

Für das Königreich Marokko

Maroko Kuningriigi nimel

Για τo Βασιλείου του Μαρόκου

For the Kingdom of Marocco

Pour le Royaume du Maroc

Za Kraljevinu Maroko

Per il Regno de Marocco

Marokas Karalistes vārdā –

Maroko Karalystės vardu

A Marokkói Királyság részéről

Għar-Renju tal-Marokk

Voor het Koninkrijk Marokko

W imieniu Królestwa Marokańskiego

Pelo Reino de Marrocos

Pentru Regatul Maroc

Za Marocké král'ovstvo

Za Kraljevino Maroko

Marokon kuningaskunnan puolesta

För Konungariket Marocko

Image

Image

---

PRILOGA

POGOJI ZA IZVAJANJE RIBOLOVA S PLOVILI EU NA MAROŠKEM RIBOLOVNEM OBMOČJU

POGLAVJE I

DOLOČBE V ZVEZI Z ZAHTEVKI ZA DOVOLJENJA IN IZDAJO DOVOLJENJ

A.   Zahtevki za dovoljenja

| 1. | Dovoljenje za ribolov na maroškem ribolovnem območju lahko dobijo samo plovila, ki izpolnjujejo pogoje. |
| --- | --- |

1.

Dovoljenje za ribolov na maroškem ribolovnem območju lahko dobijo samo plovila, ki izpolnjujejo pogoje.

| 2. | Plovilo izpolnjuje pogoje, če njegovemu lastniku, poveljniku in plovilu samemu ni treba prepovedati ribolovne dejavnosti v Maroku in ga ni treba po zakonu šteti za plovilo IUU. |
| --- | --- |

2.

Plovilo izpolnjuje pogoje, če njegovemu lastniku, poveljniku in plovilu samemu ni treba prepovedati ribolovne dejavnosti v Maroku in ga ni treba po zakonu šteti za plovilo IUU.

| 3. | Imeti morajo urejene odnose z maroško upravo, tako da so izpolnjene vse predhodne obveznosti, ki izhajajo iz njihovih ribolovnih dejavnosti v Maroku v okviru sporazumov o ribolovu, sklenjenih z Evropsko unijo. |
| --- | --- |

3.

Imeti morajo urejene odnose z maroško upravo, tako da so izpolnjene vse predhodne obveznosti, ki izhajajo iz njihovih ribolovnih dejavnosti v Maroku v okviru sporazumov o ribolovu, sklenjenih z Evropsko unijo.

| 4. | Pristojni organi EU (v nadaljnjem besedilu: Komisija) Oddelku za morski ribolov Ministrstva za kmetijstvo in morski ribolov (v nadaljnjem besedilu: Oddelek) predložijo sezname plovil, ki so vložila zahtevek za izvajanje ribolovnih dejavnosti v mejah, določenih v tehničnih dokumentih, priloženih Protokolu, vsaj 20 dni pred začetkom veljavnosti zahtevanih dovoljenj. Ti seznami se pošljejo elektronsko in v obliki, združljivi s programskim orodjem, ki ga uporablja Oddelek.
  Na teh seznamih so navedeni število plovil glede na ribolovno kategorijo in območje ter glavne značilnosti posameznega plovila, znesek plačil, razčlenjenih po rubrikah, ter ribolovna orodja, ki se bodo uporabljala med zadevnim obdobjem.
  Za kategorijo „industrijski pelagični ribolov“ se na seznamu za vsako plovilo v obliki mesečnih načrtov navede tudi zahtevana kvota v tonah ulova. Če ulov doseže načrtovano mesečno kvoto za plovilo še pred iztekom danega meseca, lahko lastnik plovila Oddelku prek Komisije pošlje popravek svojih mesečnih načrtov in zaprosi za povečanje načrtovane mesečne kvote.
  Če v danem mesecu ulov ne doseže načrtovane mesečne kvote plovila, se ustrezna količina kvote ali pristojbine prenese v naslednji mesec. |
| --- | --- |

4.

Pristojni organi EU (v nadaljnjem besedilu: Komisija) Oddelku za morski ribolov Ministrstva za kmetijstvo in morski ribolov (v nadaljnjem besedilu: Oddelek) predložijo sezname plovil, ki so vložila zahtevek za izvajanje ribolovnih dejavnosti v mejah, določenih v tehničnih dokumentih, priloženih Protokolu, vsaj 20 dni pred začetkom veljavnosti zahtevanih dovoljenj. Ti seznami se pošljejo elektronsko in v obliki, združljivi s programskim orodjem, ki ga uporablja Oddelek.

Na teh seznamih so navedeni število plovil glede na ribolovno kategorijo in območje ter glavne značilnosti posameznega plovila, znesek plačil, razčlenjenih po rubrikah, ter ribolovna orodja, ki se bodo uporabljala med zadevnim obdobjem.

Za kategorijo „industrijski pelagični ribolov“ se na seznamu za vsako plovilo v obliki mesečnih načrtov navede tudi zahtevana kvota v tonah ulova. Če ulov doseže načrtovano mesečno kvoto za plovilo še pred iztekom danega meseca, lahko lastnik plovila Oddelku prek Komisije pošlje popravek svojih mesečnih načrtov in zaprosi za povečanje načrtovane mesečne kvote.

Če v danem mesecu ulov ne doseže načrtovane mesečne kvote plovila, se ustrezna količina kvote ali pristojbine prenese v naslednji mesec.

| 5. | Posamezni zahtevki za dovoljenje, razvrščeni po ribolovnih kategorijah, se Oddelku predložijo hkrati s pošiljanjem seznamov iz točk 4 in 5, in sicer na obrazcu iz Dodatka 1. |
| --- | --- |

5.

Posamezni zahtevki za dovoljenje, razvrščeni po ribolovnih kategorijah, se Oddelku predložijo hkrati s pošiljanjem seznamov iz točk 4 in 5, in sicer na obrazcu iz Dodatka 1.

| 6. | Vsem zahtevkom za dovoljenje morajo biti priloženi naslednji dokumenti:






  — | izvod potrdila o tonaži, ki ga je ustrezno potrdila država članica zastave, |
| --- | --- | --- |

6.

Vsem zahtevkom za dovoljenje morajo biti priloženi naslednji dokumenti:

—

izvod potrdila o tonaži, ki ga je ustrezno potrdila država članica zastave,

| — | novejša, overjena barvna fotografija, ki prikazuje profil plovila v trenutnem stanju, pri čemer je najmanjša velikost fotografije 15 cm × 10 cm, |
| --- | --- |

—

novejša, overjena barvna fotografija, ki prikazuje profil plovila v trenutnem stanju, pri čemer je najmanjša velikost fotografije 15 cm × 10 cm,

| — | dokazilo o plačilu pristojbin za dovoljenje za ribolov, drugih pristojbin in stroškov opazovalcev; za kategorijo „industrijski pelagični ribolov“ je treba dokazilo o plačilu pristojbin poslati pred prvim dnem v mesecu, za katerega je predvidena dejavnost na dovoljenem ribolovnem območju, navedenem v ustreznem tehničnem dokumentu, |
| --- | --- |

—

dokazilo o plačilu pristojbin za dovoljenje za ribolov, drugih pristojbin in stroškov opazovalcev; za kategorijo „industrijski pelagični ribolov“ je treba dokazilo o plačilu pristojbin poslati pred prvim dnem v mesecu, za katerega je predvidena dejavnost na dovoljenem ribolovnem območju, navedenem v ustreznem tehničnem dokumentu,

| — | vsi drugi dokumenti ali potrdila, zahtevani na podlagi posebnih določb za zadevno vrsto plovila v skladu s tem protokolom. |
| --- | --- |

—

vsi drugi dokumenti ali potrdila, zahtevani na podlagi posebnih določb za zadevno vrsto plovila v skladu s tem protokolom.

| 7. | Pri podaljšanju letnega dovoljenja na podlagi tega protokola za plovilo, katerega tehnične lastnosti se niso spremenile, se zahtevku za podaljšanje priložijo samo potrdila o plačilu pristojbin za dovoljenje za ribolov, drugih pristojbin in stroškov opazovalcev. |
| --- | --- |

7.

Pri podaljšanju letnega dovoljenja na podlagi tega protokola za plovilo, katerega tehnične lastnosti se niso spremenile, se zahtevku za podaljšanje priložijo samo potrdila o plačilu pristojbin za dovoljenje za ribolov, drugih pristojbin in stroškov opazovalcev.

| 8. | Obrazce zahtevkov za dovoljenje in vse dokumente, navedene v odstavku 6, ki vsebujejo ustrezne podatke za izdajo dovoljenj za ribolov, je mogoče poslati elektronsko v obliki, združljivi s programskim orodjem, ki ga uporablja Oddelek. |
| --- | --- |

8.

Obrazce zahtevkov za dovoljenje in vse dokumente, navedene v odstavku 6, ki vsebujejo ustrezne podatke za izdajo dovoljenj za ribolov, je mogoče poslati elektronsko v obliki, združljivi s programskim orodjem, ki ga uporablja Oddelek.

B.   Izdaja dovoljenj

| 1. | Dovoljenja za ribolov za vsa plovila Oddelek izda Komisiji prek Delegacije EU v Maroku (v nadaljnjem besedilu: Delegacija) v 15 dneh po prejemu vseh dokumentov iz točke 6 zgoraj. Po potrebi Oddelek Komisijo obvesti o razlogih za zavrnitev izdaje dovoljenja. |
| --- | --- |

1.

Dovoljenja za ribolov za vsa plovila Oddelek izda Komisiji prek Delegacije EU v Maroku (v nadaljnjem besedilu: Delegacija) v 15 dneh po prejemu vseh dokumentov iz točke 6 zgoraj. Po potrebi Oddelek Komisijo obvesti o razlogih za zavrnitev izdaje dovoljenja.

| 2. | Dovoljenja za ribolov se izdajo v skladu s podatki iz tehničnih dokumentov o ribolovu, priloženih Protokolu, v katerih so zlasti navedeni ribolovno območje, oddaljenost od obale, podatki o sistemu za stalno določanje in spremljanje položaja z uporabo satelitske komunikacije (serijska številka transponderja VMS), dovoljena ribolovna orodja, glavne vrste, dovoljene velikosti očes mrež, dovoljeni prilov, za kategorijo „industrijski pelagični ribolov“ pa tudi mesečne načrtovane kvote dovoljenega ulova plovila. Povečanje mesečne načrtovane kvote plovila se lahko odobri v okviru omejitev ulova iz ustreznega tehničnega dokumenta. |
| --- | --- |

2.

Dovoljenja za ribolov se izdajo v skladu s podatki iz tehničnih dokumentov o ribolovu, priloženih Protokolu, v katerih so zlasti navedeni ribolovno območje, oddaljenost od obale, podatki o sistemu za stalno določanje in spremljanje položaja z uporabo satelitske komunikacije (serijska številka transponderja VMS), dovoljena ribolovna orodja, glavne vrste, dovoljene velikosti očes mrež, dovoljeni prilov, za kategorijo „industrijski pelagični ribolov“ pa tudi mesečne načrtovane kvote dovoljenega ulova plovila. Povečanje mesečne načrtovane kvote plovila se lahko odobri v okviru omejitev ulova iz ustreznega tehničnega dokumenta.

| 3. | Dovoljenja za ribolov se lahko izdajo samo za plovila, ki izpolnjujejo vse zahtevane upravne formalnosti v zvezi s tem. |
| --- | --- |

3.

Dovoljenja za ribolov se lahko izdajo samo za plovila, ki izpolnjujejo vse zahtevane upravne formalnosti v zvezi s tem.

| 4. | Pogodbenici se dogovorita, da bosta spodbujali vzpostavitev sistema elektronskih dovoljenj. |
| --- | --- |

4.

Pogodbenici se dogovorita, da bosta spodbujali vzpostavitev sistema elektronskih dovoljenj.

C.   Veljavnost in uporaba dovoljenj

| 1. | Obdobja veljavnosti dovoljenj ustrezajo koledarskemu letu, razen prvega obdobja, ki se začne z datumom začetka uporabe Protokola in konča 31. decembra, ter zadnjega obdobja, ki se začne 1. januarja in se konča z datumom izteka veljavnosti Protokola. |
| --- | --- |

1.

Obdobja veljavnosti dovoljenj ustrezajo koledarskemu letu, razen prvega obdobja, ki se začne z datumom začetka uporabe Protokola in konča 31. decembra, ter zadnjega obdobja, ki se začne 1. januarja in se konča z datumom izteka veljavnosti Protokola.

| 2. | Dovoljenje za ribolov velja samo za obdobje, ki ga zajema plačilo pristojbine, in za ribolovno območje, vrste ribolovnih orodij in kategorije, ki so natančno opredeljeni v zadevnem dovoljenju. |
| --- | --- |

2.

Dovoljenje za ribolov velja samo za obdobje, ki ga zajema plačilo pristojbine, in za ribolovno območje, vrste ribolovnih orodij in kategorije, ki so natančno opredeljeni v zadevnem dovoljenju.

| 3. | Dovoljenja za ribolov se izdajo za posamezno plovilo in niso prenosljiva. Vendar se v primeru višje sile, ki je povzročila izgubo ali daljše mirovanje plovila zaradi hujše tehnične okvare, ki jo ustrezno ugotovijo pristojni organi države zastave, in na zahtevo Evropske unije dovoljenje, izdano za eno plovilo v najkrajšem času nadomesti z novim dovoljenjem za drugo plovilo, ki spada v isto ribolovno kategorijo in katerega tonaža ne presega tonaže okvarjenega plovila. |
| --- | --- |

3.

Dovoljenja za ribolov se izdajo za posamezno plovilo in niso prenosljiva. Vendar se v primeru višje sile, ki je povzročila izgubo ali daljše mirovanje plovila zaradi hujše tehnične okvare, ki jo ustrezno ugotovijo pristojni organi države zastave, in na zahtevo Evropske unije dovoljenje, izdano za eno plovilo v najkrajšem času nadomesti z novim dovoljenjem za drugo plovilo, ki spada v isto ribolovno kategorijo in katerega tonaža ne presega tonaže okvarjenega plovila.

| 4. | Lastnik okvarjenega plovila ali njegov zastopnik mora razveljavljeno dovoljenje za ribolov vrniti Oddelku. |
| --- | --- |

4.

Lastnik okvarjenega plovila ali njegov zastopnik mora razveljavljeno dovoljenje za ribolov vrniti Oddelku.

| 5. | Dovoljenje za ribolov je treba vedno hraniti na krovu plovila, ki izpolnjuje pogoje, in ga ob vsakem pregledu predložiti pristojnim organom. |
| --- | --- |

5.

Dovoljenje za ribolov je treba vedno hraniti na krovu plovila, ki izpolnjuje pogoje, in ga ob vsakem pregledu predložiti pristojnim organom.

| 6. | Ribolovna dovoljenja veljajo eno koledarsko leto, polletje ali četrtletje. Polletje zajema eno od šestmesečnih obdobij, ki se začne 1. januarja ali 1. julija, razen prvega in zadnjega obdobja Protokola. Četrtletje zajema eno od trimesečnih obdobij, ki se začnejo 1. januarja, 1. aprila, 1. julija ali 1. oktobra, razen prvega in zadnjega obdobja Protokola. |
| --- | --- |

6.

Ribolovna dovoljenja veljajo eno koledarsko leto, polletje ali četrtletje. Polletje zajema eno od šestmesečnih obdobij, ki se začne 1. januarja ali 1. julija, razen prvega in zadnjega obdobja Protokola. Četrtletje zajema eno od trimesečnih obdobij, ki se začnejo 1. januarja, 1. aprila, 1. julija ali 1. oktobra, razen prvega in zadnjega obdobja Protokola.

D.   Pristojbine za dovoljenja za ribolov in druge pristojbine

| 1. | Letne pristojbine za dovoljenja za ribolov določa veljavna maroška zakonodaja. |
| --- | --- |

1.

Letne pristojbine za dovoljenja za ribolov določa veljavna maroška zakonodaja.

| 2. | Pristojbine za dovoljenja zajemajo koledarsko leto, v katerem je dovoljenje izdano, in se plačajo ob prvem zahtevku za dovoljenje v tekočem letu. Zneski teh dovoljenj vključujejo vse druge dajatve ali z njimi povezane takse, razen pristaniških taks ali taks za opravljene storitve. |
| --- | --- |

2.

Pristojbine za dovoljenja zajemajo koledarsko leto, v katerem je dovoljenje izdano, in se plačajo ob prvem zahtevku za dovoljenje v tekočem letu. Zneski teh dovoljenj vključujejo vse druge dajatve ali z njimi povezane takse, razen pristaniških taks ali taks za opravljene storitve.

| 3. | Poleg pristojbin za dovoljenja za ribolov se druge pristojbine za vsako plovilo izračunajo na podlagi stopenj, določenih v tehničnih dokumentih, priloženih Protokolu. |
| --- | --- |

3.

Poleg pristojbin za dovoljenja za ribolov se druge pristojbine za vsako plovilo izračunajo na podlagi stopenj, določenih v tehničnih dokumentih, priloženih Protokolu.

| 4. | Višina pristojbine se izračuna sorazmerno z dejansko veljavnostjo ribolovnega dovoljenja, ob upoštevanju morebitnih bioloških obnovitev. |
| --- | --- |

4.

Višina pristojbine se izračuna sorazmerno z dejansko veljavnostjo ribolovnega dovoljenja, ob upoštevanju morebitnih bioloških obnovitev.

| 5. | Kakršne koli spremembe zakonodaje v zvezi z dovoljenji za ribolov je treba Komisiji sporočiti najpozneje dva meseca pred začetkom njihove uporabe. |
| --- | --- |

5.

Kakršne koli spremembe zakonodaje v zvezi z dovoljenji za ribolov je treba Komisiji sporočiti najpozneje dva meseca pred začetkom njihove uporabe.

E.   Plačila

Pristojbine za dovoljenja za ribolov, druge pristojbine in stroški opazovalcev se pred izdajo dovoljenj za ribolov plačajo zakladniku Ministrstva za kmetijstvo in ribištvo na bančni račun 0018100078000 20110750201, odprt pri banki Bank Al Maghrib – Maroko.

Pristojbine za kvote, dodeljene plovilom z vlečnimi mrežami iz kategorije „industrijski pelagični ribolov“, se plačajo na naslednji način:

| — | pristojbina za mesečno načrtovano kvoto, ki jo zahteva lastnik plovila, se plača pred začetkom ribolovne dejavnosti, torej 1. dan posameznega meseca, |
| --- | --- |

—

pristojbina za mesečno načrtovano kvoto, ki jo zahteva lastnik plovila, se plača pred začetkom ribolovne dejavnosti, torej 1. dan posameznega meseca,

| — | ob povečanju mesečne načrtovane kvote, določenem v odstavku 4 oddelka A poglavja I, morajo maroški organi pristojbino za tako podaljšanje prejeti pred nadaljevanjem ribolovnih dejavnosti, |
| --- | --- |

—

ob povečanju mesečne načrtovane kvote, določenem v odstavku 4 oddelka A poglavja I, morajo maroški organi pristojbino za tako podaljšanje prejeti pred nadaljevanjem ribolovnih dejavnosti,

| — | ob prekoračitvi mesečne načrtovane kvote in njenega morebitnega povečanja se znesek pristojbine za to prekoračitev poveča za trikrat. Mesečno razliko, izračunano na podlagi dejanskega ulova, je treba plačati v dveh mesecih, ki sledita mesecu navedenega ulova. |
| --- | --- |

—

ob prekoračitvi mesečne načrtovane kvote in njenega morebitnega povečanja se znesek pristojbine za to prekoračitev poveča za trikrat. Mesečno razliko, izračunano na podlagi dejanskega ulova, je treba plačati v dveh mesecih, ki sledita mesecu navedenega ulova.

POGLAVJE II

DOLOČBE ZA PLOVILA ZA RIBOLOV TUNOV

| 1. | Pristojbine znašajo 35 EUR na tono ulova na maroškem ribolovnem območju. |
| --- | --- |

1.

Pristojbine znašajo 35 EUR na tono ulova na maroškem ribolovnem območju.

| 2. | Dovoljenja se izdajo za koledarsko leto po plačilu predplačila pavšalnega zneska 7 000 EUR na plovilo. |
| --- | --- |

2.

Dovoljenja se izdajo za koledarsko leto po plačilu predplačila pavšalnega zneska 7 000 EUR na plovilo.

| 3. | Predplačilo se izračuna sorazmerno z dejansko veljavnostjo dovoljenja za ribolov. |
| --- | --- |

3.

Predplačilo se izračuna sorazmerno z dejansko veljavnostjo dovoljenja za ribolov.

| 4. | Poveljniki plovil z dovoljenji za izredno selivske vrste morajo voditi ladijski dnevnik v skladu z vzorcem iz Dodatka 6 te priloge. |
| --- | --- |

4.

Poveljniki plovil z dovoljenji za izredno selivske vrste morajo voditi ladijski dnevnik v skladu z vzorcem iz Dodatka 6 te priloge.

| 5. | Poleg tega morajo poslati izvod navedenega ladijskega dnevnika svojim pristojnim organom najpozneje 15 dni po iztovarjanju ulova. Ti organi izvode nemudoma pošljejo Komisiji, ki zagotovi, da se pošljejo Oddelku. |
| --- | --- |

5.

Poleg tega morajo poslati izvod navedenega ladijskega dnevnika svojim pristojnim organom najpozneje 15 dni po iztovarjanju ulova. Ti organi izvode nemudoma pošljejo Komisiji, ki zagotovi, da se pošljejo Oddelku.

| 6. | Komisija pošlje Oddelku do 30. aprila obračun pristojbin, ki se plačajo za predhodno ribolovno leto, na podlagi prijav ulova, ki jih predloži vsak lastnik plovila in jih preverijo pristojni znanstveni inštituti držav članic in Maroka, kot so IRD (Institut de Recherche pour le Développement), IEO (Instituto Español de Oceanografia), IPMA (Instituto Português do Mar e da Atmosfera) in INRH (Institut National de Recherche Halieutique). |
| --- | --- |

6.

Komisija pošlje Oddelku do 30. aprila obračun pristojbin, ki se plačajo za predhodno ribolovno leto, na podlagi prijav ulova, ki jih predloži vsak lastnik plovila in jih preverijo pristojni znanstveni inštituti držav članic in Maroka, kot so IRD (Institut de Recherche pour le Développement), IEO (Instituto Español de Oceanografia), IPMA (Instituto Português do Mar e da Atmosfera) in INRH (Institut National de Recherche Halieutique).

| 7. | Za zadnje leto uporabe Protokola se obračun pristojbin, ki jih je treba plačati za predhodno ribolovno leto, pošlje v štirih mesecih po prenehanju veljavnosti Protokola. |
| --- | --- |

7.

Za zadnje leto uporabe Protokola se obračun pristojbin, ki jih je treba plačati za predhodno ribolovno leto, pošlje v štirih mesecih po prenehanju veljavnosti Protokola.

| 8. | Končni obračun se pošlje zadevnim lastnikom plovil, ki imajo na voljo 30 dni od dneva, ko Oddelek pošlje obvestilo o odobritvi obračuna, da izpolnijo svoje finančne obveznosti. Komisija pošlje potrdilo o plačilu, ki ga je izvedel lastnik plovila ter je izraženo v EUR in izvršeno na ime glavnega zakladnika Maroka na račun iz oddelka E poglavja I, Oddelku najpozneje v poldrugem mesecu po navedenem obvestilu. |
| --- | --- |

8.

Končni obračun se pošlje zadevnim lastnikom plovil, ki imajo na voljo 30 dni od dneva, ko Oddelek pošlje obvestilo o odobritvi obračuna, da izpolnijo svoje finančne obveznosti. Komisija pošlje potrdilo o plačilu, ki ga je izvedel lastnik plovila ter je izraženo v EUR in izvršeno na ime glavnega zakladnika Maroka na račun iz oddelka E poglavja I, Oddelku najpozneje v poldrugem mesecu po navedenem obvestilu.

| 9. | Če je znesek končnega obračuna nižji od zgoraj navedenega predplačila, se razlika ne povrne. |
| --- | --- |

9.

Če je znesek končnega obračuna nižji od zgoraj navedenega predplačila, se razlika ne povrne.

| 10. | Lastniki plovil ustrezno ukrepajo, da se izvodi ladijskega dnevnika pošljejo in so morebitna dodatna plačila izvršena v rokih iz točk 5 in 8. |
| --- | --- |

10.

Lastniki plovil ustrezno ukrepajo, da se izvodi ladijskega dnevnika pošljejo in so morebitna dodatna plačila izvršena v rokih iz točk 5 in 8.

| 11. | Ob neupoštevanju obveznosti iz točk 5 in 8 se dovoljenje za ribolov samodejno začasno prekine, dokler lastnik ne izpolni teh obveznosti. |
| --- | --- |

11.

Ob neupoštevanju obveznosti iz točk 5 in 8 se dovoljenje za ribolov samodejno začasno prekine, dokler lastnik ne izpolni teh obveznosti.

POGLAVJE III

RIBOLOVNA OBMOČJA

Maroko pred začetkom uporabe Protokola Evropski uniji sporoči zemljepisne koordinate temeljnih črt, svojega ribolovnega območja in vseh območij znotraj tega ribolovnega območja, v katerih je ribolov prepovedan, razen sredozemskega območja Maroka, ki leži vzhodno od 35° 47′18′′ S – 5° 55′ 33′′ Z (Rt Spartel) in ni vključeno v ta protokol.

Ribolovna območja za vsako kategorijo v atlantskem območju Maroka so določena v tehničnih dokumentih (Dodatek 2).

POGLAVJE IV

PODROBNA PRAVILA ZA IZVAJANJE POSKUSNEGA RIBOLOVA

Pogodbenici skupaj določita (i) evropske gospodarske subjekte, ki bodo izvajali poskusni ribolov; (ii) obdobje, ki je najprimernejše za to, in (iii) veljavne pogoje. Da bi olajšal raziskovalno delo plovil, Oddelek priskrbi znanstvene informacije in druge razpoložljive osnovne podatke. Pogodbenici se dogovorita o znanstvenem protokolu, ki se bo izvajal v podporo temu poskusnemu ribolovu in se bo poslal zadevnim gospodarskim subjektom.

Maroški ribiški sektor je tesno povezan (usklajevanje in dialog o pogojih za izvajanje poskusnega ribolova).

Posamezno obdobje poskusnega ribolova traja najmanj tri mesece in največ šest mesecev, razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače.

Komisija pošlje maroškim organom zahtevke za dovoljenja za poskusni ribolov. Pri tem predloži tehnično dokumentacijo z naslednjimi podatki:

| — | tehnične značilnosti plovila, |
| --- | --- |

—

tehnične značilnosti plovila,

| — | stopnja strokovne usposobljenosti častnikov plovila v zvezi s takšnim ribolovom, |
| --- | --- |

—

stopnja strokovne usposobljenosti častnikov plovila v zvezi s takšnim ribolovom,

| — | predlog v zvezi s tehničnimi parametri odprave (trajanje, orodja, raziskovalna območja itd.); |
| --- | --- |

—

predlog v zvezi s tehničnimi parametri odprave (trajanje, orodja, raziskovalna območja itd.);

| — | način financiranja. |
| --- | --- |

—

način financiranja.

Oddelek po potrebi organizira dialog s Komisijo in po možnosti z zadevnimi lastniki plovil o tehničnih in finančnih vidikih.

Plovilo EU se mora pred začetkom odprave raziskovalnega ribolova javiti v enem od maroških pristanišč, da se na njem opravijo inšpekcijski pregledi iz točk 1.1 in 1.2 poglavja IX te priloge.

Lastniki plovil pred začetkom odprave Oddelku in Komisiji predložijo:

| — | izjavo o ulovu, ki je že na krovu, |
| --- | --- |

—

izjavo o ulovu, ki je že na krovu,

| — | tehnične značilnosti ribolovnega orodja, ki se bo uporabljalo med odpravo, |
| --- | --- |

—

tehnične značilnosti ribolovnega orodja, ki se bo uporabljalo med odpravo,

| — | zagotovilo, da bodo upoštevali maroške predpise v zvezi z ribolovom. |
| --- | --- |

—

zagotovilo, da bodo upoštevali maroške predpise v zvezi z ribolovom.

Med odpravo na morju zadevni lastniki plovil:

| — | Oddelku in Komisiji pošiljajo tedenska poročila o dnevnem ulovu, in sicer za vsak poteg mrež iz vode, v katerih natančno navedejo tehnične parametre odprave (položaj, globina, datum in ura, ulov in druga opažanja ali pripombe), |
| --- | --- |

—

Oddelku in Komisiji pošiljajo tedenska poročila o dnevnem ulovu, in sicer za vsak poteg mrež iz vode, v katerih natančno navedejo tehnične parametre odprave (položaj, globina, datum in ura, ulov in druga opažanja ali pripombe),

| — | navedejo položaj, hitrost in smer plovila prek satelitskega sistema za nadzor plovil (VMS), |
| --- | --- |

—

navedejo položaj, hitrost in smer plovila prek satelitskega sistema za nadzor plovil (VMS),

| — | zagotovijo, da je na krovu navzoč maroški znanstveni opazovalec ali opazovalec, ki ga izberejo maroški organi. Naloga opazovalca je zbiranje znanstvenih informacij na podlagi ulova in vzorčenje ulova. Opazovalec se obravnava kot ladijski častnik, stroške njegovega bivanja na krovu plovila pa krije lastnik plovila. Čas opazovalčevega bivanja na krovu, trajanje njegovega bivanja ter pristanišče vkrcanja in izkrcanja se določijo v dogovoru z maroškimi organi. Če se pogodbenici ne odločita drugače, se plovilu ni treba vračati v pristanišče več kot enkrat na dva meseca, |
| --- | --- |

—

zagotovijo, da je na krovu navzoč maroški znanstveni opazovalec ali opazovalec, ki ga izberejo maroški organi. Naloga opazovalca je zbiranje znanstvenih informacij na podlagi ulova in vzorčenje ulova. Opazovalec se obravnava kot ladijski častnik, stroške njegovega bivanja na krovu plovila pa krije lastnik plovila. Čas opazovalčevega bivanja na krovu, trajanje njegovega bivanja ter pristanišče vkrcanja in izkrcanja se določijo v dogovoru z maroškimi organi. Če se pogodbenici ne odločita drugače, se plovilu ni treba vračati v pristanišče več kot enkrat na dva meseca,

| — | na zahtevo maroških organov omogočijo, da se na plovilu izvede inšpekcijski pregled, preden plovilo izpluje z maroškega ribolovnega območja, |
| --- | --- |

—

na zahtevo maroških organov omogočijo, da se na plovilu izvede inšpekcijski pregled, preden plovilo izpluje z maroškega ribolovnega območja,

| — | upoštevajo zakonodajo Maroka na področju ribolova. |
| --- | --- |

—

upoštevajo zakonodajo Maroka na področju ribolova.

Ulov, vključno s prilovom, opravljen med znanstveno odpravo, ostane v lasti lastnika plovila, če se upoštevajo določbe, ki jih je v zvezi s tem sprejel Skupni odbor, in določbe znanstvenega protokola.

Oddelek imenuje kontaktno osebo, odgovorno za obravnavanje vseh nepredvidenih težav, ki bi lahko ovirale potek poskusnega ribolova.

POGLAVJE V

DOLOČBE O SATELITSKEM NADZORU RIBIŠKIH PLOVIL EU, KI NA MAROŠKEM RIBOLOVNEM OBMOČJU LOVIJO NA PODLAGI TEGA SPORAZUMA

Splošne določbe

| 1. | Za plovila EU, ki na maroškem ribolovnem območju izvajajo ali nameravajo izvajati dejavnosti na podlagi tega protokola, se uporabljajo predpisi Maroka, ki urejajo delovanje naprav za satelitsko določanje in spremljanje položaja. Država zastave zagotovi, da plovila, ki plujejo pod njeno zastavo, upoštevajo te predpise. |
| --- | --- |

1.

Za plovila EU, ki na maroškem ribolovnem območju izvajajo ali nameravajo izvajati dejavnosti na podlagi tega protokola, se uporabljajo predpisi Maroka, ki urejajo delovanje naprav za satelitsko določanje in spremljanje položaja. Država zastave zagotovi, da plovila, ki plujejo pod njeno zastavo, upoštevajo te predpise.

| 2. | Za namene satelitskega nadzora maroški organi EU sporočijo koordinate (zemljepisno širino in dolžino) maroškega ribolovnega območja in območij, v katerih je ribolov prepovedan.






  (i) | Oddelek sporoči te informacije Komisiji pred datumom začetka uporabe tega protokola; |
| --- | --- | --- |

2.

Za namene satelitskega nadzora maroški organi EU sporočijo koordinate (zemljepisno širino in dolžino) maroškega ribolovnega območja in območij, v katerih je ribolov prepovedan.

(i)

Oddelek sporoči te informacije Komisiji pred datumom začetka uporabe tega protokola;

| (ii) | te informacije se pošljejo v elektronski obliki, izražene v decimalni obliki S/J SS,sss (WGS84); |
| --- | --- |

(ii)

te informacije se pošljejo v elektronski obliki, izražene v decimalni obliki S/J SS,sss (WGS84);

| (iii) | vsako spremembo teh koordinat je treba nemudoma sporočiti. |
| --- | --- |

(iii)

vsako spremembo teh koordinat je treba nemudoma sporočiti.

| 3. | Država zastave in Maroko imenujeta vsak svojega dopisnika VMS, ki bo kontaktna točka.






  (i) | Centra države zastave in Maroka za spremljanje in nadzor ribištva drug drugemu pred začetkom uporabe Protokola sporočita kontaktne podatke (ime, naslov, telefonsko številko, številko telefaksa, e-naslov) svojega dopisnika VMS. |
| --- | --- | --- |

3.

Država zastave in Maroko imenujeta vsak svojega dopisnika VMS, ki bo kontaktna točka.

(i)

Centra države zastave in Maroka za spremljanje in nadzor ribištva drug drugemu pred začetkom uporabe Protokola sporočita kontaktne podatke (ime, naslov, telefonsko številko, številko telefaksa, e-naslov) svojega dopisnika VMS.

| (ii) | Vsako spremembo kontaktnih podatkov dopisnikov VMS je treba nemudoma sporočiti. |
| --- | --- |

(ii)

Vsako spremembo kontaktnih podatkov dopisnikov VMS je treba nemudoma sporočiti.

Podatki VMS

| 4. | Položaj plovila se določi s toleranco, ki je manjša od 100 metrov, in 99-odstotno stopnjo natančnosti. |
| --- | --- |

4.

Položaj plovila se določi s toleranco, ki je manjša od 100 metrov, in 99-odstotno stopnjo natančnosti.

| 5. | Če plovilo, ki lovi na podlagi Sporazuma in je predmet satelitskega nadzora v skladu s tem protokolom, vstopi na maroško ribolovno območje, center države zastave za spremljanje in nadzor ribištva nemudoma pošlje naknadna poročila o položaju centru Maroka za spremljanje in nadzor ribištva. Ta sporočila se pošljejo na naslednji način:






  (i) | elektronsko po zavarovanem protokolu; |
| --- | --- | --- |

5.

Če plovilo, ki lovi na podlagi Sporazuma in je predmet satelitskega nadzora v skladu s tem protokolom, vstopi na maroško ribolovno območje, center države zastave za spremljanje in nadzor ribištva nemudoma pošlje naknadna poročila o položaju centru Maroka za spremljanje in nadzor ribištva. Ta sporočila se pošljejo na naslednji način:

(i)

elektronsko po zavarovanem protokolu;

| (ii) | najmanj vsaki dve uri; |
| --- | --- |

(ii)

najmanj vsaki dve uri;

| (iii) | na obrazcu iz Dodatka 3; |
| --- | --- |

(iii)

na obrazcu iz Dodatka 3;

| (iv) | kot poročila o položaju. |
| --- | --- |

(iv)

kot poročila o položaju.

| 6. | Poleg tega se položaji VMS označijo kot:






  (i) | prvi položaj, ki se zabeleži po vstopu na maroško ribolovno območje, se označi z oznako „ENT“; |
| --- | --- | --- |

6.

Poleg tega se položaji VMS označijo kot:

(i)

prvi položaj, ki se zabeleži po vstopu na maroško ribolovno območje, se označi z oznako „ENT“;

| (ii) | vsi naslednji položaji se označijo z oznako „POS“; |
| --- | --- |

(ii)

vsi naslednji položaji se označijo z oznako „POS“;

| (iii) | prvi položaj, ki se zabeleži po izstopu z maroškega ribolovnega območja, se označi z oznako „EXI“; |
| --- | --- |

(iii)

prvi položaj, ki se zabeleži po izstopu z maroškega ribolovnega območja, se označi z oznako „EXI“;

| (iv) | položaji, ki se pošljejo ročno v skladu s točko 13, se označijo z oznako „MAN“. |
| --- | --- |

(iv)

položaji, ki se pošljejo ročno v skladu s točko 13, se označijo z oznako „MAN“.

| 7. | Sestavni deli programske opreme in oprema za satelitski nadzor morajo biti:






  (i) | zanesljivi, tako da ne omogočajo lažnega navajanja položajev, in ne smejo biti ročno nastavljivi; |
| --- | --- | --- |

7.

Sestavni deli programske opreme in oprema za satelitski nadzor morajo biti:

(i)

zanesljivi, tako da ne omogočajo lažnega navajanja položajev, in ne smejo biti ročno nastavljivi;

| (ii) | sistem mora biti v celoti samodejen in mora stalno delovati, ne glede na okoljske in podnebne razmere. |
| --- | --- |

(ii)

sistem mora biti v celoti samodejen in mora stalno delovati, ne glede na okoljske in podnebne razmere.

| 8. | Prepovedano je premestiti, izklopiti, uničiti, poškodovati ali onesposobiti sistem za stalno spremljanje položaja, ki uporablja satelitsko komunikacijo in je na plovilu nameščen za pošiljanje podatkov, ali samovoljno spreminjati, potvarjati ali ponarejati podatke, ki jih odda ali zabeleži navedeni sistem. |
| --- | --- |

8.

Prepovedano je premestiti, izklopiti, uničiti, poškodovati ali onesposobiti sistem za stalno spremljanje položaja, ki uporablja satelitsko komunikacijo in je na plovilu nameščen za pošiljanje podatkov, ali samovoljno spreminjati, potvarjati ali ponarejati podatke, ki jih odda ali zabeleži navedeni sistem.

| 9. | Poveljniki plovil morajo stalno zagotavljati, da:






  (i) | se podatki ne spreminjajo; |
| --- | --- | --- |

9.

Poveljniki plovil morajo stalno zagotavljati, da:

(i)

se podatki ne spreminjajo;

| (ii) | antene, povezane z opremo za satelitsko spremljanje, niso blokirane; |
| --- | --- |

(ii)

antene, povezane z opremo za satelitsko spremljanje, niso blokirane;

| (iii) | ni prekinjeno električno napajanje opreme za satelitsko spremljanje; |
| --- | --- |

(iii)

ni prekinjeno električno napajanje opreme za satelitsko spremljanje;

| (iv) | oprema za satelitsko spremljanje ni odstranjena. |
| --- | --- |

(iv)

oprema za satelitsko spremljanje ni odstranjena.

| 10. | Pogodbenici se dogovorita, da si bosta na zahtevo izmenjali informacije o opremi, ki se uporablja za satelitsko spremljanje, da bi preverili, ali je vsak del opreme popolnoma v skladu z zahtevami druge pogodbenice za namene teh določb, in da bi določili morebitne protokole za izmenjavo podatkov v primeru vključitve funkcionalnosti, ki omogočajo prenos podatkov o ulovu. |
| --- | --- |

10.

Pogodbenici se dogovorita, da si bosta na zahtevo izmenjali informacije o opremi, ki se uporablja za satelitsko spremljanje, da bi preverili, ali je vsak del opreme popolnoma v skladu z zahtevami druge pogodbenice za namene teh določb, in da bi določili morebitne protokole za izmenjavo podatkov v primeru vključitve funkcionalnosti, ki omogočajo prenos podatkov o ulovu.

Tehnična napaka ali okvara na napravi za spremljanje, nameščeni na krovu plovila

| 11. | Država zastave mora nemudoma obvestiti Oddelek in Komisijo o morebitni tehnični napaki ali okvari na napravi za stalni satelitski nadzor, nameščeni na krovu ribiškega plovila. |
| --- | --- |

11.

Država zastave mora nemudoma obvestiti Oddelek in Komisijo o morebitni tehnični napaki ali okvari na napravi za stalni satelitski nadzor, nameščeni na krovu ribiškega plovila.

| 12. | Pokvarjeno opremo je treba zamenjati najpozneje v 10 dneh po potrditvi okvare. Ob prekoračitvi tega roka mora zadevno plovilo zapustiti maroško ribolovno območje ali se vrniti v eno od maroških pristanišč za popravilo. |
| --- | --- |

12.

Pokvarjeno opremo je treba zamenjati najpozneje v 10 dneh po potrditvi okvare. Ob prekoračitvi tega roka mora zadevno plovilo zapustiti maroško ribolovno območje ali se vrniti v eno od maroških pristanišč za popravilo.

| 13. | Dokler oprema ni zamenjana, mora poveljnik plovila vsake štiri ure po elektronski pošti, radijski zvezi ali telefaksu ročno pošiljati skupno poročilo o položaju. To poročilo vključuje poročila o položaju, ki jih poveljnik plovila zabeleži v okoliščinah iz točke 5. |
| --- | --- |

13.

Dokler oprema ni zamenjana, mora poveljnik plovila vsake štiri ure po elektronski pošti, radijski zvezi ali telefaksu ročno pošiljati skupno poročilo o položaju. To poročilo vključuje poročila o položaju, ki jih poveljnik plovila zabeleži v okoliščinah iz točke 5.

| 14. | Ta ročna sporočila se pošljejo centru države zastave za spremljanje in nadzor ribištva, ta pa jih nemudoma pošlje maroškemu centru za spremljanje in nadzor ribištva. |
| --- | --- |

14.

Ta ročna sporočila se pošljejo centru države zastave za spremljanje in nadzor ribištva, ta pa jih nemudoma pošlje maroškemu centru za spremljanje in nadzor ribištva.

Neprejem podatkov VMS s strani maroškega centra za spremljanje in nadzor ribištva

| 15. | Če maroški center za spremljanje in nadzor ribištva ugotovi, da država zastave ne sporoča informacij iz točke 5, o tem nemudoma obvesti Komisijo in zadevno državo zastave. |
| --- | --- |

15.

Če maroški center za spremljanje in nadzor ribištva ugotovi, da država zastave ne sporoča informacij iz točke 5, o tem nemudoma obvesti Komisijo in zadevno državo zastave.

| 16. | Center države zastave za spremljanje in nadzor ribištva, ki ne izpolnjuje obveznosti, in/ali maroški center za spremljanje in nadzor ribištva morata takoj sporočiti vse nepravilnosti pri delovanju v zvezi s pošiljanjem in prejemanjem sporočil o položaju med centroma za spremljanje in nadzor ribištva, da se čim prej najde tehnična rešitev. Oba centra za spremljanje in nadzor ribištva morata o najdeni rešitvi obvestiti Komisijo. |
| --- | --- |

16.

Center države zastave za spremljanje in nadzor ribištva, ki ne izpolnjuje obveznosti, in/ali maroški center za spremljanje in nadzor ribištva morata takoj sporočiti vse nepravilnosti pri delovanju v zvezi s pošiljanjem in prejemanjem sporočil o položaju med centroma za spremljanje in nadzor ribištva, da se čim prej najde tehnična rešitev. Oba centra za spremljanje in nadzor ribištva morata o najdeni rešitvi obvestiti Komisijo.

| 17. | Vsa sporočila, ki zaradi nedelovanja niso bila poslana, se znova pošljejo takoj, ko je spet vzpostavljena komunikacija med centrom države zastave za spremljanje in nadzor ribištva ter maroškim centrom za spremljanje in nadzor ribištva. |
| --- | --- |

17.

Vsa sporočila, ki zaradi nedelovanja niso bila poslana, se znova pošljejo takoj, ko je spet vzpostavljena komunikacija med centrom države zastave za spremljanje in nadzor ribištva ter maroškim centrom za spremljanje in nadzor ribištva.

| 18. | Center države zastave za spremljanje in nadzor ribištva ter maroški center za spremljanje in nadzor ribištva se pred začetkom veljavnosti tega protokola medsebojno dogovorita o alternativnih oblikah elektronske komunikacije, ki jih je treba uporabiti za prenos podatkov VMS ob morebitni okvari v centrih za spremljanje in nadzor ribištva, in se nemudoma obvestita o vsakršni spremembi. |
| --- | --- |

18.

Center države zastave za spremljanje in nadzor ribištva ter maroški center za spremljanje in nadzor ribištva se pred začetkom veljavnosti tega protokola medsebojno dogovorita o alternativnih oblikah elektronske komunikacije, ki jih je treba uporabiti za prenos podatkov VMS ob morebitni okvari v centrih za spremljanje in nadzor ribištva, in se nemudoma obvestita o vsakršni spremembi.

| 19. | Komunikacijske težave med centri za spremljanje in nadzor ribištva Maroka in držav zastav EU ne smejo vplivati na običajne ribolovne dejavnosti plovil. Treba pa je takoj uporabiti vrsto pošiljanja, določeno na podlagi točke 18. |
| --- | --- |

19.

Komunikacijske težave med centri za spremljanje in nadzor ribištva Maroka in držav zastav EU ne smejo vplivati na običajne ribolovne dejavnosti plovil. Treba pa je takoj uporabiti vrsto pošiljanja, določeno na podlagi točke 18.

| 20. | Maroko o tem obvesti svoje pristojne nadzorne službe, da zagotovijo, da plovila EU ne bi bila v prekršku zaradi nesporočanja podatkov VMS zaradi okvare enega od centrov za spremljanje in nadzor ribištva, ter jim sporoči način sporočanja, določen na podlagi točke 18. |
| --- | --- |

20.

Maroko o tem obvesti svoje pristojne nadzorne službe, da zagotovijo, da plovila EU ne bi bila v prekršku zaradi nesporočanja podatkov VMS zaradi okvare enega od centrov za spremljanje in nadzor ribištva, ter jim sporoči način sporočanja, določen na podlagi točke 18.

Varstvo podatkov VMS

| 21. | Vse podatke o nadzoru, ki jih ena od pogodbenic pošlje drugi pogodbenici v skladu s temi določbami, maroški organi uporabljajo izključno za nadzor in spremljanje ribiškega ladjevja EU, ki lovi na podlagi tega sporazuma, ali za raziskovalne študije, ki jih maroška pogodbenica izvaja v okviru upravljanja in organiziranja ribolova. |
| --- | --- |

21.

Vse podatke o nadzoru, ki jih ena od pogodbenic pošlje drugi pogodbenici v skladu s temi določbami, maroški organi uporabljajo izključno za nadzor in spremljanje ribiškega ladjevja EU, ki lovi na podlagi tega sporazuma, ali za raziskovalne študije, ki jih maroška pogodbenica izvaja v okviru upravljanja in organiziranja ribolova.

| 22. | Teh podatkov nikakor ni dovoljeno pošiljati tretjim osebam, ne glede na razlog. |
| --- | --- |

22.

Teh podatkov nikakor ni dovoljeno pošiljati tretjim osebam, ne glede na razlog.

| 23. | Pogodbenici se o vsakem sporu glede razlage ali uporabe teh določb posvetujeta v Skupnem odboru iz člena 10 Sporazuma, ki odloči o zadevi. |
| --- | --- |

23.

Pogodbenici se o vsakem sporu glede razlage ali uporabe teh določb posvetujeta v Skupnem odboru iz člena 10 Sporazuma, ki odloči o zadevi.

| 24. | Pogodbenici se dogovorita, da bosta po potrebi te določbe pregledali v okviru Skupnega odbora iz člena 10 Sporazuma. |
| --- | --- |

24.

Pogodbenici se dogovorita, da bosta po potrebi te določbe pregledali v okviru Skupnega odbora iz člena 10 Sporazuma.

POGLAVJE VI

PRIJAVA ULOVA

1.   Ladijski dnevnik

| 1. | Poveljniki plovil morajo uporabljati ladijski dnevnik, posebej pripravljen za izvajanje ribolova na maroškem ribolovnem območju, katerega vzorec je naveden v Dodatku 7 Priloge. Ta ladijski dnevnik posodabljajo v skladu z določbami, povzetimi v pojasnjevalni opombi navedenega ladijskega dnevnika. |
| --- | --- |

1.

Poveljniki plovil morajo uporabljati ladijski dnevnik, posebej pripravljen za izvajanje ribolova na maroškem ribolovnem območju, katerega vzorec je naveden v Dodatku 7 Priloge. Ta ladijski dnevnik posodabljajo v skladu z določbami, povzetimi v pojasnjevalni opombi navedenega ladijskega dnevnika.

| 2. | Lastniki plovil morajo izvod ladijskega dnevnika poslati svojim pristojnim organom najpozneje 15 dni po iztovarjanju ulova. Ti organi izvode nemudoma pošljejo Komisiji, ki zagotovi, da se pošljejo Oddelku. |
| --- | --- |

2.

Lastniki plovil morajo izvod ladijskega dnevnika poslati svojim pristojnim organom najpozneje 15 dni po iztovarjanju ulova. Ti organi izvode nemudoma pošljejo Komisiji, ki zagotovi, da se pošljejo Oddelku.

| 3. | Če lastniki plovil ne upoštevajo obveznosti iz točk 1 in 2 zgoraj, se dovoljenje za ribolov samodejno začasno prekine, dokler lastnik plovila na izpolni svojih obveznosti. O taki odločitvi je treba nemudoma obvestiti Komisijo. |
| --- | --- |

3.

Če lastniki plovil ne upoštevajo obveznosti iz točk 1 in 2 zgoraj, se dovoljenje za ribolov samodejno začasno prekine, dokler lastnik plovila na izpolni svojih obveznosti. O taki odločitvi je treba nemudoma obvestiti Komisijo.

2.   Četrtletne prijave ulova

| 1. | Komisija obvesti Oddelek pred koncem tretjega meseca vsakega četrtletja o ulovljenih količinah v prejšnjem četrtletju za vsa plovila EU, v skladu z vzorci iz dodatkov 8 in 9 te priloge. |
| --- | --- |

1.

Komisija obvesti Oddelek pred koncem tretjega meseca vsakega četrtletja o ulovljenih količinah v prejšnjem četrtletju za vsa plovila EU, v skladu z vzorci iz dodatkov 8 in 9 te priloge.

| 2. | Podatki se sporočijo za vsak mesec in so med drugim razčlenjeni po kategorijah, po vseh plovilih in vseh vrstah, navedenih v ladijskem dnevniku. |
| --- | --- |

2.

Podatki se sporočijo za vsak mesec in so med drugim razčlenjeni po kategorijah, po vseh plovilih in vseh vrstah, navedenih v ladijskem dnevniku.

| 3. | Ti podatki se pošljejo Oddelku tudi kot elektronski dokument, sestavljen v obliki, združljivi s programsko opremo, ki se uporablja na ministrstvu. |
| --- | --- |

3.

Ti podatki se pošljejo Oddelku tudi kot elektronski dokument, sestavljen v obliki, združljivi s programsko opremo, ki se uporablja na ministrstvu.

3.   Zanesljivost podatkov

Informacije, ki jih vsebujejo dokumenti iz točk 1) in 2) zgoraj, morajo odražati dejansko stanje ribolova, da so lahko ena od podlag za spremljanje razvoja staležev.

4.   Prehod na elektronski sistem

Pogodbenici sta določili protokol za elektronsko izmenjavo vseh podatkov glede prijave ulova („Electronic Reporting System“), imenovanih „podatki ERS“, ki je naveden v Dodatku 11. Pogodbenici načrtujeta izvajanje tega protokola in nadomestitev tiskane različice prijave ulova s podatki ERS, ko bo Maroko začel uporabljati potrebno opremo in računalniške programe.

5.   Iztovarjanja zunaj Maroka

Lastniki plovil morajo svojim pristojnim organom najpozneje 15 dni po iztovarjanju poslati deklaracije o iztovarjanju ulova, izvedenega v okviru tega protokola. Ti organi izvode nemudoma pošljejo Delegaciji, ki zagotovi njihovo posredovanje.

POGLAVJE VII

VKRCANJE MAROŠKIH MORNARJEV NA KROV

| 1. | Lastniki plovil z dovoljenji na podlagi tega sporazuma med svojo prisotnostjo na maroškem ribolovnem območju na krov sprejmejo maroške mornarje v skladu z določbami, navedenimi v tehničnih dokumentih iz Dodatka 2. |
| --- | --- |

1.

Lastniki plovil z dovoljenji na podlagi tega sporazuma med svojo prisotnostjo na maroškem ribolovnem območju na krov sprejmejo maroške mornarje v skladu z določbami, navedenimi v tehničnih dokumentih iz Dodatka 2.

| 2. | Lastniki plovil izberejo mornarje, ki se vkrcajo na njihova plovila, z uradnega seznama diplomantov pomorskih šol, ki ga Oddelek pošlje Komisiji, ta pa ga posreduje zadevnim državam zastave. Seznam se posodobi vsako leto 1. februarja. Lastniki plovil imajo pravico, da izmed diplomantov sami izberejo kandidate, ki so najbolje usposobljeni in imajo najustreznejše izkušnje. |
| --- | --- |

2.

Lastniki plovil izberejo mornarje, ki se vkrcajo na njihova plovila, z uradnega seznama diplomantov pomorskih šol, ki ga Oddelek pošlje Komisiji, ta pa ga posreduje zadevnim državam zastave. Seznam se posodobi vsako leto 1. februarja. Lastniki plovil imajo pravico, da izmed diplomantov sami izberejo kandidate, ki so najbolje usposobljeni in imajo najustreznejše izkušnje.

| 3. | Pogodbe o zaposlitvi maroških mornarjev, od katerih podpisniki prejmejo po en izvod, se sklenejo med zastopniki lastnikov plovil in mornarji in/ali njihovimi sindikati ali njihovimi zastopniki po posvetovanju s pristojnim organom Maroka. Te pogodbe mornarjem zagotavljajo stopnjo socialne varnosti, ki jim pripada, vključno z življenjskim zavarovanjem ter zdravstvenim in nezgodnim zavarovanjem. |
| --- | --- |

3.

Pogodbe o zaposlitvi maroških mornarjev, od katerih podpisniki prejmejo po en izvod, se sklenejo med zastopniki lastnikov plovil in mornarji in/ali njihovimi sindikati ali njihovimi zastopniki po posvetovanju s pristojnim organom Maroka. Te pogodbe mornarjem zagotavljajo stopnjo socialne varnosti, ki jim pripada, vključno z življenjskim zavarovanjem ter zdravstvenim in nezgodnim zavarovanjem.

| 4. | Lastnik plovila ali njegov zastopnik mora izvod pogodbe prek Delegacije poslati Oddelku, takoj ko jo pristojni organi zadevne države članice žigosajo. |
| --- | --- |

4.

Lastnik plovila ali njegov zastopnik mora izvod pogodbe prek Delegacije poslati Oddelku, takoj ko jo pristojni organi zadevne države članice žigosajo.

| 5. | Lastnik plovila ali njegov zastopnik prek Delegacije sporoči Oddelku imena maroških mornarjev, ki se vkrcajo na posamezno plovilo, in njihovo mesto v posadki. |
| --- | --- |

5.

Lastnik plovila ali njegov zastopnik prek Delegacije sporoči Oddelku imena maroških mornarjev, ki se vkrcajo na posamezno plovilo, in njihovo mesto v posadki.

| 6. | Delegacija 1. februarja in 1. avgusta pošlje Oddelku za vsako plovilo polletni povzetek podatkov o maroških mornarjih, vkrcanih na plovila EU, z navedbo njihove registrske številke. |
| --- | --- |

6.

Delegacija 1. februarja in 1. avgusta pošlje Oddelku za vsako plovilo polletni povzetek podatkov o maroških mornarjih, vkrcanih na plovila EU, z navedbo njihove registrske številke.

| 7. | Za mornarje, vkrcane na plovilih EU, se neposredno uporablja Deklaracija Mednarodne organizacije dela (MOD) o temeljnih načelih in pravicah pri delu. To zadeva zlasti svobodo združevanja, učinkovito priznanje pravice do pogajanj za sklenitev kolektivnih pogodb in odpravo diskriminacije pri zaposlovanju in opravljanju poklica. |
| --- | --- |

7.

Za mornarje, vkrcane na plovilih EU, se neposredno uporablja Deklaracija Mednarodne organizacije dela (MOD) o temeljnih načelih in pravicah pri delu. To zadeva zlasti svobodo združevanja, učinkovito priznanje pravice do pogajanj za sklenitev kolektivnih pogodb in odpravo diskriminacije pri zaposlovanju in opravljanju poklica.

| 8. | Osebne prejemke maroških mornarjev plačujejo lastniki plovil. Te osebne prejemke pred izdajo dovoljenja sporazumno določijo lastniki plovil ali njihovi zastopniki in zadevni maroški mornarji ali njihovi zastopniki. Plačilni pogoji za maroške mornarje ne smejo biti slabši od tistih, ki veljajo za maroške posadke, in morajo biti v skladu s standardi MOD ter v nobenem primeru pod temi standardi. |
| --- | --- |

8.

Osebne prejemke maroških mornarjev plačujejo lastniki plovil. Te osebne prejemke pred izdajo dovoljenja sporazumno določijo lastniki plovil ali njihovi zastopniki in zadevni maroški mornarji ali njihovi zastopniki. Plačilni pogoji za maroške mornarje ne smejo biti slabši od tistih, ki veljajo za maroške posadke, in morajo biti v skladu s standardi MOD ter v nobenem primeru pod temi standardi.

| 9. | Če enega ali več mornarjev, zaposlenih na krovu, ob dogovorjenem času za izplutje plovila ni na dogovorjenem kraju, lahko to plovilo začne predvideno ribolovno potovanje, potem ko je pristojne organe pristanišča vkrcanja obvestilo o nezadostnem številu zahtevanih mornarjev in posodobilo svoj seznam posadke. Organi o tem obvestijo Oddelek. |
| --- | --- |

9.

Če enega ali več mornarjev, zaposlenih na krovu, ob dogovorjenem času za izplutje plovila ni na dogovorjenem kraju, lahko to plovilo začne predvideno ribolovno potovanje, potem ko je pristojne organe pristanišča vkrcanja obvestilo o nezadostnem številu zahtevanih mornarjev in posodobilo svoj seznam posadke. Organi o tem obvestijo Oddelek.

| 10. | Lastnik plovila mora sprejeti vse potrebno za zagotovitev, da njegovo plovilo najpozneje med naslednjim ribolovnim potovanjem sprejme na krov število mornarjev, zahtevano po tem sporazumu. |
| --- | --- |

10.

Lastnik plovila mora sprejeti vse potrebno za zagotovitev, da njegovo plovilo najpozneje med naslednjim ribolovnim potovanjem sprejme na krov število mornarjev, zahtevano po tem sporazumu.

| 11. | Če na krovu ni maroških mornarjev iz drugih razlogov, kot so navedeni v prejšnji točki, morajo zadevni lastniki plovil EU najpozneje v treh mesecih za vsakega maroškega mornarja, ki se ni vkrcal, plačati pavšalni znesek v višini 20 EUR za vsak dan ribolovnega potovanja na maroškem ribolovnem območju. |
| --- | --- |

11.

Če na krovu ni maroških mornarjev iz drugih razlogov, kot so navedeni v prejšnji točki, morajo zadevni lastniki plovil EU najpozneje v treh mesecih za vsakega maroškega mornarja, ki se ni vkrcal, plačati pavšalni znesek v višini 20 EUR za vsak dan ribolovnega potovanja na maroškem ribolovnem območju.

| 12. | Ta znesek se uporabi za usposabljanje maroških ribičev in se izplača na bančni račun 0018100078000 20110750201, odprt pri banki Bank Al Maghrib – Maroko. |
| --- | --- |

12.

Ta znesek se uporabi za usposabljanje maroških ribičev in se izplača na bančni račun 0018100078000 20110750201, odprt pri banki Bank Al Maghrib – Maroko.

| 13. | Razen v primeru iz točke 9, se zaradi večkratnega neupoštevanja vkrcanja predvidenega števila maroških mornarjev dovoljenje za ribolov plovila samodejno začasno prekine, dokler lastniki plovil te obveznosti ne izpolnijo. O taki odločitvi je treba nemudoma obvestiti Delegacijo. |
| --- | --- |

13.

Razen v primeru iz točke 9, se zaradi večkratnega neupoštevanja vkrcanja predvidenega števila maroških mornarjev dovoljenje za ribolov plovila samodejno začasno prekine, dokler lastniki plovil te obveznosti ne izpolnijo. O taki odločitvi je treba nemudoma obvestiti Delegacijo.

POGLAVJE VIII

SPREMLJANJE IN OPAZOVANJE RIBOLOVA

A.   Opazovanje ribolova

| 1. | Plovila z dovoljenjem za ribolov na maroškem ribolovnem območju na podlagi tega protokola vkrcajo na krov opazovalce, ki jih imenuje Maroko, pod pogoji, navedenimi v nadaljevanju.






  1.1 | Vsako četrtletje do 25 % plovil z dovoljenjem, katerih tonaža presega 100 BT, sprejme na krov opazovalce. |
| --- | --- | --- |

1.

Plovila z dovoljenjem za ribolov na maroškem ribolovnem območju na podlagi tega protokola vkrcajo na krov opazovalce, ki jih imenuje Maroko, pod pogoji, navedenimi v nadaljevanju.

1.1

Vsako četrtletje do 25 % plovil z dovoljenjem, katerih tonaža presega 100 BT, sprejme na krov opazovalce.

| 1.2 | Plovila za industrijski pelagični ribolov imajo med celotnim obdobjem njihove dejavnosti na maroškem ribolovnem območju stalno na krovu enega znanstvenega opazovalca. |
| --- | --- |

1.2

Plovila za industrijski pelagični ribolov imajo med celotnim obdobjem njihove dejavnosti na maroškem ribolovnem območju stalno na krovu enega znanstvenega opazovalca.

| 1.3 | Na drugih ribiških plovilih EU, katerih tonaža je manjša ali enaka 100 BT, opazovanje poteka na največ desetih ribolovnih potovanjih na ribolovno kategorijo na leto. |
| --- | --- |

1.3

Na drugih ribiških plovilih EU, katerih tonaža je manjša ali enaka 100 BT, opazovanje poteka na največ desetih ribolovnih potovanjih na ribolovno kategorijo na leto.

| 1.4 | Oddelek sestavi seznam plovil, ki so določena, da na krov vzamejo opazovalca, in seznam opazovalcev, določenih za vkrcanje. Ti seznami se takoj po pripravi pošljejo Delegaciji. |
| --- | --- |

1.4

Oddelek sestavi seznam plovil, ki so določena, da na krov vzamejo opazovalca, in seznam opazovalcev, določenih za vkrcanje. Ti seznami se takoj po pripravi pošljejo Delegaciji.

| 1.5 | Oddelek prek Delegacije zadevnim lastnikom plovil sporoči ime opazovalca, določenega za vkrcanje na plovilo, ob izdaji dovoljenja ali najpozneje 15 dni pred predvidenim datumom vkrcanja opazovalca. |
| --- | --- |

1.5

Oddelek prek Delegacije zadevnim lastnikom plovil sporoči ime opazovalca, določenega za vkrcanje na plovilo, ob izdaji dovoljenja ali najpozneje 15 dni pred predvidenim datumom vkrcanja opazovalca.

| 2. | Opazovalci so stalno navzoči na krovu plovil z vlečnimi mrežami za pelagični ribolov. Za druge ribolovne kategorije so opazovalci navzoči na krovu teh plovil eno ribolovno potovanje na plovilo. |
| --- | --- |

2.

Opazovalci so stalno navzoči na krovu plovil z vlečnimi mrežami za pelagični ribolov. Za druge ribolovne kategorije so opazovalci navzoči na krovu teh plovil eno ribolovno potovanje na plovilo.

| 3. | O pogojih za vkrcanje opazovalca se sporazumno dogovorijo lastnik plovila ali njegov zastopnik in organi Maroka. |
| --- | --- |

3.

O pogojih za vkrcanje opazovalca se sporazumno dogovorijo lastnik plovila ali njegov zastopnik in organi Maroka.

| 4. | Po obvestilu o seznamu izbranih plovil se opazovalec na začetku prvega potovanja na maroškem ribolovnem območju vkrca na plovilo v pristanišču, ki ga izbere lastnik plovila. |
| --- | --- |

4.

Po obvestilu o seznamu izbranih plovil se opazovalec na začetku prvega potovanja na maroškem ribolovnem območju vkrca na plovilo v pristanišču, ki ga izbere lastnik plovila.

| 5. | Zadevni lastniki plovil najpozneje dva tedna pred predvidenim vkrcanjem opazovalcev sporočijo, kdaj in v katerih maroških pristaniščih bo vkrcanje potekalo. |
| --- | --- |

5.

Zadevni lastniki plovil najpozneje dva tedna pred predvidenim vkrcanjem opazovalcev sporočijo, kdaj in v katerih maroških pristaniščih bo vkrcanje potekalo.

| 6. | Če se opazovalec vkrca na krov v tujem pristanišču, njegove potne stroške krije lastnik plovila. Če plovilo z maroškim opazovalcem na krovu zapusti maroško ribolovno območje, je treba storiti vse potrebno, da se opazovalcu čim prej zagotovi vrnitev v Maroko na stroške lastnika plovila. |
| --- | --- |

6.

Če se opazovalec vkrca na krov v tujem pristanišču, njegove potne stroške krije lastnik plovila. Če plovilo z maroškim opazovalcem na krovu zapusti maroško ribolovno območje, je treba storiti vse potrebno, da se opazovalcu čim prej zagotovi vrnitev v Maroko na stroške lastnika plovila.

| 7. | Če je bilo potovanje opazovalca nepotrebno, ker lastnik plovila ni izpolnjeval obveznosti, slednji za dneve nedejavnosti opazovalca krije potne stroške in dnevnice v višini, ki jo prejmejo nacionalni maroški uradniki enakega čina. Tudi v primeru zamude pri vkrcanju po krivdi lastnika plovila slednji povrne opazovalcu navedene dnevnice.
  Kakršne koli spremembe zakonodaje o dnevnicah je treba Delegaciji sporočiti najpozneje dva meseca, preden se začnejo uporabljati. |
| --- | --- |

7.

Če je bilo potovanje opazovalca nepotrebno, ker lastnik plovila ni izpolnjeval obveznosti, slednji za dneve nedejavnosti opazovalca krije potne stroške in dnevnice v višini, ki jo prejmejo nacionalni maroški uradniki enakega čina. Tudi v primeru zamude pri vkrcanju po krivdi lastnika plovila slednji povrne opazovalcu navedene dnevnice.

Kakršne koli spremembe zakonodaje o dnevnicah je treba Delegaciji sporočiti najpozneje dva meseca, preden se začnejo uporabljati.

| 8. | Če opazovalca ob dogovorjenem času oziroma v dvanajstih urah po dogovorjenem času ni na dogovorjenem kraju, je lastnik plovila avtomatično razrešen obveznosti vkrcanja tega opazovalca. |
| --- | --- |

8.

Če opazovalca ob dogovorjenem času oziroma v dvanajstih urah po dogovorjenem času ni na dogovorjenem kraju, je lastnik plovila avtomatično razrešen obveznosti vkrcanja tega opazovalca.

| 9. | Opazovalci se na krovu obravnavajo kot častniki. Opravljajo naslednje naloge:






  9.1 | opazovanje ribolovnih dejavnosti plovil; |
| --- | --- | --- |

9.

Opazovalci se na krovu obravnavajo kot častniki. Opravljajo naslednje naloge:

9.1

opazovanje ribolovnih dejavnosti plovil;

| 9.2 | preverjanje položaja plovil, ki izvajajo ribolovne dejavnosti; |
| --- | --- |

9.2

preverjanje položaja plovil, ki izvajajo ribolovne dejavnosti;

| 9.3 | biološko vzorčenje v okviru znanstvenih programov; |
| --- | --- |

9.3

biološko vzorčenje v okviru znanstvenih programov;

| 9.4 | beleženje uporabljenega ribolovnega orodja; |
| --- | --- |

9.4

beleženje uporabljenega ribolovnega orodja;

| 9.5 | preverjanje podatkov o ulovu na maroškem ribolovnem območju, ki so zapisani v ladijskem dnevniku; |
| --- | --- |

9.5

preverjanje podatkov o ulovu na maroškem ribolovnem območju, ki so zapisani v ladijskem dnevniku;

| 9.6 | preverjanje deleža prilova in ocenjevanje količine zavrženih vrst tržnih rib kostnic, rakov in glavonožcev; |
| --- | --- |

9.6

preverjanje deleža prilova in ocenjevanje količine zavrženih vrst tržnih rib kostnic, rakov in glavonožcev;

| 9.7 | sporočanje podatkov o ribolovu, vključno s količino ulova in prilova na plovilu, po telefaksu ali radijski zvezi. |
| --- | --- |

9.7

sporočanje podatkov o ribolovu, vključno s količino ulova in prilova na plovilu, po telefaksu ali radijski zvezi.

| 10. | Poveljnik stori vse, kar je v njegovi moči, da zagotovi fizično varnost in dobro počutje opazovalca med izvajanjem njegovih nalog. |
| --- | --- |

10.

Poveljnik stori vse, kar je v njegovi moči, da zagotovi fizično varnost in dobro počutje opazovalca med izvajanjem njegovih nalog.

| 11. | Opazovalec ima na voljo vso opremo, ki jo potrebuje za izvajanje svojih nalog. Poveljnik mu omogoči dostop do sredstev komuniciranja, potrebnih za opravljanje njegovih nalog, dokumentacije, neposredno povezane z ribolovnimi dejavnostmi plovila, vključno z ladijskim dnevnikom in navigacijskim dnevnikom, in do tistih delov plovila, ki so potrebni za izvajanje njegovih nalog. |
| --- | --- |

11.

Opazovalec ima na voljo vso opremo, ki jo potrebuje za izvajanje svojih nalog. Poveljnik mu omogoči dostop do sredstev komuniciranja, potrebnih za opravljanje njegovih nalog, dokumentacije, neposredno povezane z ribolovnimi dejavnostmi plovila, vključno z ladijskim dnevnikom in navigacijskim dnevnikom, in do tistih delov plovila, ki so potrebni za izvajanje njegovih nalog.

| 12. | Opazovalec med bivanjem na krovu:






  1. | stori vse potrebno, da njegovo vkrcanje in navzočnost na krovu plovila ne prekinjata ali ovirata ribolovnih dejavnosti; |
| --- | --- | --- |

12.

Opazovalec med bivanjem na krovu:

1.

stori vse potrebno, da njegovo vkrcanje in navzočnost na krovu plovila ne prekinjata ali ovirata ribolovnih dejavnosti;

| 2. | spoštuje blago in opremo na krovu ter zaupnost vseh dokumentov, ki pripadajo navedenemu plovilu. |
| --- | --- |

2.

spoštuje blago in opremo na krovu ter zaupnost vseh dokumentov, ki pripadajo navedenemu plovilu.

| 13. | Opazovalec ob koncu obdobja opazovanja in pred izkrcanjem pripravi poročilo o dejavnostih, ki se pošlje pristojnim organom Maroka, en izvod pa Delegaciji. Podpiše ga v navzočnosti poveljnika plovila, ki lahko poročilu doda ali zahteva, da se mu dodajo vse pripombe, ki se mu zdijo potrebne, nato pa se podpiše še sam. Izvod poročila se poveljniku plovila izroči ob izkrcanju opazovalca. |
| --- | --- |

13.

Opazovalec ob koncu obdobja opazovanja in pred izkrcanjem pripravi poročilo o dejavnostih, ki se pošlje pristojnim organom Maroka, en izvod pa Delegaciji. Podpiše ga v navzočnosti poveljnika plovila, ki lahko poročilu doda ali zahteva, da se mu dodajo vse pripombe, ki se mu zdijo potrebne, nato pa se podpiše še sam. Izvod poročila se poveljniku plovila izroči ob izkrcanju opazovalca.

| 14. | Lastniki plovil krijejo stroške nastanitve in hrane opazovalcev pod enakimi pogoji, kot veljajo za častnike, glede na možnosti plovila. |
| --- | --- |

14.

Lastniki plovil krijejo stroške nastanitve in hrane opazovalcev pod enakimi pogoji, kot veljajo za častnike, glede na možnosti plovila.

| 15. | Osebne prejemke in socialne prispevke za opazovalca krijejo pristojni organi Maroka. |
| --- | --- |

15.

Osebne prejemke in socialne prispevke za opazovalca krijejo pristojni organi Maroka.

| 16. | Da se Maroku povrnejo stroški prisotnosti opazovalcev na krovu plovil, so poleg pristojbine, ki jo morajo plačati lastniki plovil, predvidene pristojbine, imenovane „stroški opazovalcev“, ki se izračunajo na podlagi 5,5 EUR/BT/četrtletje na plovilo, ki opravlja ribolovne dejavnosti na maroškem ribolovnem območju.
  Ti stroški se poravnajo v skladu s plačilnimi pogoji iz oddelka E poglavja I te priloge. |
| --- | --- |

16.

Da se Maroku povrnejo stroški prisotnosti opazovalcev na krovu plovil, so poleg pristojbine, ki jo morajo plačati lastniki plovil, predvidene pristojbine, imenovane „stroški opazovalcev“, ki se izračunajo na podlagi 5,5 EUR/BT/četrtletje na plovilo, ki opravlja ribolovne dejavnosti na maroškem ribolovnem območju.

Ti stroški se poravnajo v skladu s plačilnimi pogoji iz oddelka E poglavja I te priloge.

| 17. | Ob neupoštevanju obveznosti iz točke 4 zgoraj se ribolovno dovoljenje samodejno začasno prekine, dokler lastnik plovila ne izpolni teh obveznosti. O taki odločitvi je treba nemudoma obvestiti Delegacijo. |
| --- | --- |

17.

Ob neupoštevanju obveznosti iz točke 4 zgoraj se ribolovno dovoljenje samodejno začasno prekine, dokler lastnik plovila ne izpolni teh obveznosti. O taki odločitvi je treba nemudoma obvestiti Delegacijo.

B.   Skupno spremljanje ribolova

| 1. | Pogodbenici vzpostavita skupni sistem za spremljanje in opazovanje nadzora nad iztovarjanjem na kopnem, da bi izboljšali učinkovitost nadzora in zagotovili spoštovanje določb tega protokola. |
| --- | --- |

1.

Pogodbenici vzpostavita skupni sistem za spremljanje in opazovanje nadzora nad iztovarjanjem na kopnem, da bi izboljšali učinkovitost nadzora in zagotovili spoštovanje določb tega protokola.

| 2. | Pogodbenici pripravita letni načrt skupnega spremljanja, ki zajema vse ribolovne kategorije iz tega protokola. |
| --- | --- |

2.

Pogodbenici pripravita letni načrt skupnega spremljanja, ki zajema vse ribolovne kategorije iz tega protokola.

| 3. | V ta namen pristojni organi vsake pogodbenice imenujejo svojega zastopnika, ki bo prisoten pri nadzoru iztovarjanja in opazoval njegov potek, ter drugi pogodbenici sporočijo njegovo ime. |
| --- | --- |

3.

V ta namen pristojni organi vsake pogodbenice imenujejo svojega zastopnika, ki bo prisoten pri nadzoru iztovarjanja in opazoval njegov potek, ter drugi pogodbenici sporočijo njegovo ime.

| 4. | Zastopnik maroškega organa je kot opazovalec navzoč pri inšpekcijskih pregledih iztovarjanja plovil, ki so opravljala ribolovne dejavnosti na maroškem ribolovnem območju, te preglede pa izvajajo nacionalne nadzorne službe držav članic. |
| --- | --- |

4.

Zastopnik maroškega organa je kot opazovalec navzoč pri inšpekcijskih pregledih iztovarjanja plovil, ki so opravljala ribolovne dejavnosti na maroškem ribolovnem območju, te preglede pa izvajajo nacionalne nadzorne službe držav članic.

| 5. | Zastopnik maroškega organa spremlja nacionalne nadzorne uradnike pri njihovih obiskih v pristaniščih, na krovu plovil, na pomolu, na trgih prve prodaje, v prodajalnah trgovcev z ribami na veliko, hladilnicah in drugih krajih, povezanih z iztovarjanjem in skladiščenjem rib pred prvo prodajo, ter ima dostop do dokumentov, ki so predmet teh inšpekcijskih pregledov. |
| --- | --- |

5.

Zastopnik maroškega organa spremlja nacionalne nadzorne uradnike pri njihovih obiskih v pristaniščih, na krovu plovil, na pomolu, na trgih prve prodaje, v prodajalnah trgovcev z ribami na veliko, hladilnicah in drugih krajih, povezanih z iztovarjanjem in skladiščenjem rib pred prvo prodajo, ter ima dostop do dokumentov, ki so predmet teh inšpekcijskih pregledov.

| 6. | Zastopnik maroškega organa sestavi in predloži poročilo o pregledih, pri katerih je bil navzoč. Izvod poročila se pošlje Delegaciji. |
| --- | --- |

6.

Zastopnik maroškega organa sestavi in predloži poročilo o pregledih, pri katerih je bil navzoč. Izvod poročila se pošlje Delegaciji.

| 7. | Oddelek en mesec vnaprej povabi Delegacijo, da je navzoča pri načrtovanih inšpekcijskih pregledih v pristaniščih iztovarjanja. |
| --- | --- |

7.

Oddelek en mesec vnaprej povabi Delegacijo, da je navzoča pri načrtovanih inšpekcijskih pregledih v pristaniščih iztovarjanja.

| 8. | Na zahtevo Komisije so lahko ribiški inšpektorji EU kot opazovalci navzoči pri inšpekcijskih pregledih, ki jih maroški organi izvajajo v zvezi z dejavnostmi iztovarjanja plovil EU v maroških pristaniščih. |
| --- | --- |

8.

Na zahtevo Komisije so lahko ribiški inšpektorji EU kot opazovalci navzoči pri inšpekcijskih pregledih, ki jih maroški organi izvajajo v zvezi z dejavnostmi iztovarjanja plovil EU v maroških pristaniščih.

| 9. | Pravila za praktično izvajanje teh dejavnosti sporazumno določijo pristojni organi obeh pogodbenic. |
| --- | --- |

9.

Pravila za praktično izvajanje teh dejavnosti sporazumno določijo pristojni organi obeh pogodbenic.

POGLAVJE IX

NADZOR

1.   Tehnični pregledi

| 1.1 | Plovila EU z dovoljenjem v skladu z določbami tega protokola se morajo enkrat na leto in po spremembah njihovih tehničnih značilnosti ali na podlagi zahtevka za spremembo ribolovne kategorije, na podlagi katerega se začnejo uporabljati drugačne vrste ribolovnih orodij, javiti v enem izmed maroških pristanišč, da se na njih opravijo inšpekcijski pregledi, ki jih določajo veljavni predpisi. Take inšpekcijske preglede je treba obvezno opraviti v 48 urah po vplutju plovila v pristanišče. |
| --- | --- |

1.1

Plovila EU z dovoljenjem v skladu z določbami tega protokola se morajo enkrat na leto in po spremembah njihovih tehničnih značilnosti ali na podlagi zahtevka za spremembo ribolovne kategorije, na podlagi katerega se začnejo uporabljati drugačne vrste ribolovnih orodij, javiti v enem izmed maroških pristanišč, da se na njih opravijo inšpekcijski pregledi, ki jih določajo veljavni predpisi. Take inšpekcijske preglede je treba obvezno opraviti v 48 urah po vplutju plovila v pristanišče.

| 1.2 | Po uspešno opravljenem pregledu se poveljniku plovila izda potrdilo z enako dolžino veljavnosti, kot ga ima dovoljenje, in se dejansko podaljša za plovila, ki v tem letu podaljšajo svoje dovoljenje. Vendar obdobje veljavnosti ne sme presegati enega leta. To potrdilo je treba vedno imeti na krovu. |
| --- | --- |

1.2

Po uspešno opravljenem pregledu se poveljniku plovila izda potrdilo z enako dolžino veljavnosti, kot ga ima dovoljenje, in se dejansko podaljša za plovila, ki v tem letu podaljšajo svoje dovoljenje. Vendar obdobje veljavnosti ne sme presegati enega leta. To potrdilo je treba vedno imeti na krovu.

| 1.3 | Namen tehničnega pregleda je preveriti skladnost tehničnih značilnosti plovila in orodja na krovu ter delovanje naprave za satelitsko določanje in spremljanje položaja, nameščene na krovu, pa tudi preveriti, ali so izpolnjene določbe o maroški posadki. |
| --- | --- |

1.3

Namen tehničnega pregleda je preveriti skladnost tehničnih značilnosti plovila in orodja na krovu ter delovanje naprave za satelitsko določanje in spremljanje položaja, nameščene na krovu, pa tudi preveriti, ali so izpolnjene določbe o maroški posadki.

| 1.4 | Stroške, povezane s pregledi, krijejo lastniki plovil, določijo pa se na podlagi lestvice, določene z maroškimi predpisi. Ne smejo biti višji od zneskov, ki jih druga plovila običajno plačajo za enake storitve. |
| --- | --- |

1.4

Stroške, povezane s pregledi, krijejo lastniki plovil, določijo pa se na podlagi lestvice, določene z maroškimi predpisi. Ne smejo biti višji od zneskov, ki jih druga plovila običajno plačajo za enake storitve.

| 1.5 | Ob neupoštevanju določb iz odstavkov 1.1 in 1.2 zgoraj se samodejno začasno prekine dovoljenje za ribolov, dokler lastnik plovila ne izpolni teh obveznosti. O taki odločitvi je treba nemudoma obvestiti Delegacijo. |
| --- | --- |

1.5

Ob neupoštevanju določb iz odstavkov 1.1 in 1.2 zgoraj se samodejno začasno prekine dovoljenje za ribolov, dokler lastnik plovila ne izpolni teh obveznosti. O taki odločitvi je treba nemudoma obvestiti Delegacijo.

2.   Vstop na ribolovno območje in izstop z ribolovnega območja

| 2.1 | Plovila EU, ki imajo dovoljenje v skladu z določbami tega protokola, morajo o nameravanem vstopu na maroško ribolovno območje ali izstopu z njega najmanj šest ur vnaprej obvestiti Oddelek in mu sporočiti naslednje podatke:






  2.1.1 | datum in uro pošiljanja sporočila; |
| --- | --- | --- |

2.1

Plovila EU, ki imajo dovoljenje v skladu z določbami tega protokola, morajo o nameravanem vstopu na maroško ribolovno območje ali izstopu z njega najmanj šest ur vnaprej obvestiti Oddelek in mu sporočiti naslednje podatke:

2.1.1

datum in uro pošiljanja sporočila;

| 2.1.2 | položaj plovila v skladu s točko 5 poglavja V; |
| --- | --- |

2.1.2

položaj plovila v skladu s točko 5 poglavja V;

| 2.1.3 | težo v kilogramih in ulov glede na vrste rib na krovu, opredeljene s tričrkovno oznako; |
| --- | --- |

2.1.3

težo v kilogramih in ulov glede na vrste rib na krovu, opredeljene s tričrkovno oznako;

| 2.1.4 | vrste sporočil, kot sta „ulov ob vstopu“ (COE) in „ulov ob izstopu“ (COX). |
| --- | --- |

2.1.4

vrste sporočil, kot sta „ulov ob vstopu“ (COE) in „ulov ob izstopu“ (COX).

| 2.2 | Zaželeno je, da se ti podatki pošljejo po telefaksu ali, če plovilo nima telefaksa, prek radijske zveze (v zvezi s tem glej podatke v Dodatku 10). |
| --- | --- |

2.2

Zaželeno je, da se ti podatki pošljejo po telefaksu ali, če plovilo nima telefaksa, prek radijske zveze (v zvezi s tem glej podatke v Dodatku 10).

| 2.3 | Pri plovilih iz kategorije „industrijski pelagični ribolov“ mora dokončen izstop z maroškega ribolovnega območja predhodno dovoliti Oddelek. To dovoljenje se izda v 24 urah po vložitvi zahtevka poveljnika ali zastopnika plovila, razen če se zahtevek vloži na predvečer konca tedna, ko se dovoljenje izda naslednji ponedeljek. Če se dovoljenje ne izda, Oddelek lastnika plovila in Komisijo nemudoma obvesti o razlogih za to. |
| --- | --- |

2.3

Pri plovilih iz kategorije „industrijski pelagični ribolov“ mora dokončen izstop z maroškega ribolovnega območja predhodno dovoliti Oddelek. To dovoljenje se izda v 24 urah po vložitvi zahtevka poveljnika ali zastopnika plovila, razen če se zahtevek vloži na predvečer konca tedna, ko se dovoljenje izda naslednji ponedeljek. Če se dovoljenje ne izda, Oddelek lastnika plovila in Komisijo nemudoma obvesti o razlogih za to.

| 2.4 | Plovilo, ki opravlja ribolovne dejavnosti, ne da bi o tem obvestilo Oddelek, se obravnava kot plovilo brez dovoljenja. |
| --- | --- |

2.4

Plovilo, ki opravlja ribolovne dejavnosti, ne da bi o tem obvestilo Oddelek, se obravnava kot plovilo brez dovoljenja.

| 2.5 | Lastnik plovila mora na zahtevku za dovoljenje za ribolov navesti številko telefaksa in telefonsko številko plovila ter elektronski naslov poveljnika. |
| --- | --- |

2.5

Lastnik plovila mora na zahtevku za dovoljenje za ribolov navesti številko telefaksa in telefonsko številko plovila ter elektronski naslov poveljnika.

3.   Nadzorni postopki

| 3.1 | Poveljniki plovil EU, ki imajo dovoljenje na podlagi tega protokola, dovolijo in omogočijo vkrcanje in opravljanje nalog maroškim uradnikom, pristojnim za inšpekcijske preglede in nadzor ribolovnih dejavnosti. |
| --- | --- |

3.1

Poveljniki plovil EU, ki imajo dovoljenje na podlagi tega protokola, dovolijo in omogočijo vkrcanje in opravljanje nalog maroškim uradnikom, pristojnim za inšpekcijske preglede in nadzor ribolovnih dejavnosti.

| 3.2 | Ti uradniki se na krovu ne zadržujejo dlje, kot je potrebno za izvedbo njihovih nalog. |
| --- | --- |

3.2

Ti uradniki se na krovu ne zadržujejo dlje, kot je potrebno za izvedbo njihovih nalog.

| 3.3 | Po vsakem opravljenem inšpekcijskem pregledu in nadzoru se poveljniku plovila izda potrdilo. |
| --- | --- |

3.3

Po vsakem opravljenem inšpekcijskem pregledu in nadzoru se poveljniku plovila izda potrdilo.

4.   Zadržanje plovila

| 4.1 | Oddelek čim prej in najpozneje v 48 urah obvesti Delegacijo o vsakršnem zadržanju plovila in kaznih, ki so bile naložene plovilom EU na maroškem ribolovnem območju. |
| --- | --- |

4.1

Oddelek čim prej in najpozneje v 48 urah obvesti Delegacijo o vsakršnem zadržanju plovila in kaznih, ki so bile naložene plovilom EU na maroškem ribolovnem območju.

| 4.2 | Komisija hkrati prejme kratko poročilo o okoliščinah in razlogih za zadržanje plovila. |
| --- | --- |

4.2

Komisija hkrati prejme kratko poročilo o okoliščinah in razlogih za zadržanje plovila.

5.   Zapisnik o zadržanju plovila

| 5.1 | Ko pristojni organi Maroka sestavijo zapisnik, ga mora poveljnik plovila podpisati. |
| --- | --- |

5.1

Ko pristojni organi Maroka sestavijo zapisnik, ga mora poveljnik plovila podpisati.

| 5.2 | Ta podpis ne vpliva na pravice poveljnika ali na sredstva za njegovo obrambo, s katero se lahko zagovarja pred domnevno kršitvijo. |
| --- | --- |

5.2

Ta podpis ne vpliva na pravice poveljnika ali na sredstva za njegovo obrambo, s katero se lahko zagovarja pred domnevno kršitvijo.

| 5.3 | Poveljnik plovilo odpelje v pristanišče, ki ga določijo maroški nadzorni organi. Plovilo, ki krši veljavno maroško zakonodajo o morskem ribolovu, se pridrži v pristanišču, dokler niso izpolnjene običajne upravne formalnosti zadržanja. |
| --- | --- |

5.3

Poveljnik plovilo odpelje v pristanišče, ki ga določijo maroški nadzorni organi. Plovilo, ki krši veljavno maroško zakonodajo o morskem ribolovu, se pridrži v pristanišču, dokler niso izpolnjene običajne upravne formalnosti zadržanja.

6.   Reševanje kršitev

| 6.1 | Pred uvedbo sodnega postopka se domnevna kršitev poskuša razrešiti s sporazumno reštivijo spora. Ta postopek se konča najpozneje tri delovne dni po zadržanju plovila. |
| --- | --- |

6.1

Pred uvedbo sodnega postopka se domnevna kršitev poskuša razrešiti s sporazumno reštivijo spora. Ta postopek se konča najpozneje tri delovne dni po zadržanju plovila.

| 6.2 | V primeru sporazumne rešitve spora se višina denarne kazni določi v skladu z maroško zakonodajo na področju ribolova. |
| --- | --- |

6.2

V primeru sporazumne rešitve spora se višina denarne kazni določi v skladu z maroško zakonodajo na področju ribolova.

| 6.3 | Če spora ni mogoče razrešiti sporazumno in je zadeva predložena pristojnemu sodnemu organu, mora lastnik plovila na bančni račun, ki ga določi pristojni organ Maroka, položiti bančno varščino, v kateri so všteti stroški zadržanja ter denarne kazni in odškodnine, naloženi odgovornim za kršitev. |
| --- | --- |

6.3

Če spora ni mogoče razrešiti sporazumno in je zadeva predložena pristojnemu sodnemu organu, mora lastnik plovila na bančni račun, ki ga določi pristojni organ Maroka, položiti bančno varščino, v kateri so všteti stroški zadržanja ter denarne kazni in odškodnine, naloženi odgovornim za kršitev.

| 6.4 | Do končanja sodnega postopka je bančna varščina nepreklicna. Sprosti se takoj, ko se sodni postopek konča brez obsodbe. Če je z obsodbo naložena denarna kazen, ki je nižja od položene bančne varščine, pristojni organi Maroka sprostijo preostanek zneska. |
| --- | --- |

6.4

Do končanja sodnega postopka je bančna varščina nepreklicna. Sprosti se takoj, ko se sodni postopek konča brez obsodbe. Če je z obsodbo naložena denarna kazen, ki je nižja od položene bančne varščine, pristojni organi Maroka sprostijo preostanek zneska.

| 6.5 | Plovilo lahko zapusti pristanišče:






  — | ko so obveznosti, ki izhajajo iz postopka poravnave, izpolnjene ali |
| --- | --- | --- |

6.5

Plovilo lahko zapusti pristanišče:

—

ko so obveznosti, ki izhajajo iz postopka poravnave, izpolnjene ali

| — | ko je bančna varščina iz točke 6.3 zgoraj položena in jo pristojni organi Maroka sprejmejo med čakanjem na konec sodnega postopka. |
| --- | --- |

—

ko je bančna varščina iz točke 6.3 zgoraj položena in jo pristojni organi Maroka sprejmejo med čakanjem na konec sodnega postopka.

7.   Pretovarjanje

| 7.1 | Vse dejavnosti pretovarjanja ulova na morju so na maroškem ribolovnem območju prepovedane. Vendar industrijska plovila s pelagičnimi vlečnimi mrežami EU, ki imajo dovoljenje v skladu z določbami tega protokola in želijo pretovoriti ulov na maroškem ribolovnem območju, to po pridobitvi dovoljenja Oddelka lahko storijo v maroškem pristanišču ali v kraju, ki ga določijo pristojni maroški organi. Pretovarjanje poteka pod nadzorom opazovalca ali zastopnika delegacije za morski ribolov in nadzornih organov. Vsaka kršitev te določbe se kaznuje v skladu z veljavno maroško zakonodajo. |
| --- | --- |

7.1

Vse dejavnosti pretovarjanja ulova na morju so na maroškem ribolovnem območju prepovedane. Vendar industrijska plovila s pelagičnimi vlečnimi mrežami EU, ki imajo dovoljenje v skladu z določbami tega protokola in želijo pretovoriti ulov na maroškem ribolovnem območju, to po pridobitvi dovoljenja Oddelka lahko storijo v maroškem pristanišču ali v kraju, ki ga določijo pristojni maroški organi. Pretovarjanje poteka pod nadzorom opazovalca ali zastopnika delegacije za morski ribolov in nadzornih organov. Vsaka kršitev te določbe se kaznuje v skladu z veljavno maroško zakonodajo.

| 7.2 | Lastniki teh plovil morajo Oddelku najmanj 24 ur pred pretovarjanjem sporočiti naslednje informacije:






  — | imena ribiških plovil, s katerih se bo pretovarjalo, |
| --- | --- | --- |

7.2

Lastniki teh plovil morajo Oddelku najmanj 24 ur pred pretovarjanjem sporočiti naslednje informacije:

—

imena ribiških plovil, s katerih se bo pretovarjalo,

| — | ime tovornega plovila, njegovo zastavo, njegovo registrsko številko in njegov klicni znak, |
| --- | --- |

—

ime tovornega plovila, njegovo zastavo, njegovo registrsko številko in njegov klicni znak,

| — | tonažo po vrstah, ki se bodo pretovarjale, |
| --- | --- |

—

tonažo po vrstah, ki se bodo pretovarjale,

| — | namembni kraj ulova, |
| --- | --- |

—

namembni kraj ulova,

| — | datum in dan pretovarjanja. |
| --- | --- |

—

datum in dan pretovarjanja.

| 7.3 | Maroška stran si pridržuje pravico, da zavrne pretovarjanje, če tovorno plovilo opravlja nezakoniti, neprijavljeni ali zakonsko neurejeni ribolov znotraj maroškega ribolovnega območja ali zunaj tega območja. |
| --- | --- |

7.3

Maroška stran si pridržuje pravico, da zavrne pretovarjanje, če tovorno plovilo opravlja nezakoniti, neprijavljeni ali zakonsko neurejeni ribolov znotraj maroškega ribolovnega območja ali zunaj tega območja.

| 7.4 | Pretovarjanje se šteje za izstop z maroškega ribolovnega območja. Plovila morajo zato Oddelku predložiti prijave ulova in jih obvestiti, ali nameravajo nadaljevati ribolov ali pa zapustiti maroško ribolovno območje. |
| --- | --- |

7.4

Pretovarjanje se šteje za izstop z maroškega ribolovnega območja. Plovila morajo zato Oddelku predložiti prijave ulova in jih obvestiti, ali nameravajo nadaljevati ribolov ali pa zapustiti maroško ribolovno območje.

| 7.5 | Poveljniki industrijskih plovil s pelagičnimi vlečnimi mrežami EU, ki imajo dovoljenje in v skladu z določbami tega protokola iztovarjajo ali pretovarjajo v maroškem pristanišču, maroškim inšpektorjem dovolijo in omogočijo nadzor nad temi dejavnostmi. Po vsakem opravljenem inšpekcijskem pregledu se poveljniku plovila izda potrdilo. |
| --- | --- |

7.5

Poveljniki industrijskih plovil s pelagičnimi vlečnimi mrežami EU, ki imajo dovoljenje in v skladu z določbami tega protokola iztovarjajo ali pretovarjajo v maroškem pristanišču, maroškim inšpektorjem dovolijo in omogočijo nadzor nad temi dejavnostmi. Po vsakem opravljenem inšpekcijskem pregledu se poveljniku plovila izda potrdilo.

POGLAVJE X

IZTOVARJANJE ULOVA

Pogodbenici, ki se zavedata pomena boljšega povezovanja za skupni razvoj njunih ribiških sektorjev, se dogovorita, da bosta sprejeli naslednje določbe o iztovarjanju dela ulova, ki ga plovila EU z dovoljenjem v skladu z določbami tega protokola opravijo na maroškem ribolovnem območju, v maroških pristaniščih.

Obvezno iztovarjanje je treba izvesti v skladu z določbami iz tehničnih dokumentov, priloženih temu protokolu.

Finančne spodbude:

| 1. | Iztovarjanje
  Plovila EU za ribolov tuna in plovila s hladilnimi bazeni z morsko vodo, ki lovijo staleže C majhnih pelagičnih vrst in ki imajo dovoljenje v skladu z določbami tega protokola in v maroškem pristanišču iztovorijo več kot 25 % ulova, katerega iztovarjanje je v tehničnih dokumentih št. 5 in 6 določeno kot obvezno, so upravičena do 5-odstotnega znižanja pristojbine za vsako tono, ki jo iztovorijo nad navedenim obveznim pragom. |
| --- | --- |

1.

Iztovarjanje

Plovila EU za ribolov tuna in plovila s hladilnimi bazeni z morsko vodo, ki lovijo staleže C majhnih pelagičnih vrst in ki imajo dovoljenje v skladu z določbami tega protokola in v maroškem pristanišču iztovorijo več kot 25 % ulova, katerega iztovarjanje je v tehničnih dokumentih št. 5 in 6 določeno kot obvezno, so upravičena do 5-odstotnega znižanja pristojbine za vsako tono, ki jo iztovorijo nad navedenim obveznim pragom.

| 2. | Pravila za uporabo
  Med postopki iztovarjanja ribja tržnica sestavi poročilo o tehtanju, ki je podlaga za sledljivost proizvodov.
  Pri prodaji proizvodov na ribji tržnici se sestavi potrdilo o „obračunu prodaje in odtegljajev“.
  Izvodi poročil o tehtanju ter obračunov prodaje in odtegljajev se pošljejo Delegaciji za morski ribolov pristanišča iztovarjanja. Zadevni lastniki plovil so obveščeni o zneskih, ki jim bodo povrnjeni, ko jih potrdi Oddelek. Ti zneski se odbijejo od pristojbin, ki jih morajo plačati za naslednje zahtevke za dovoljenja. |
| --- | --- |

2.

Pravila za uporabo

Med postopki iztovarjanja ribja tržnica sestavi poročilo o tehtanju, ki je podlaga za sledljivost proizvodov.

Pri prodaji proizvodov na ribji tržnici se sestavi potrdilo o „obračunu prodaje in odtegljajev“.

Izvodi poročil o tehtanju ter obračunov prodaje in odtegljajev se pošljejo Delegaciji za morski ribolov pristanišča iztovarjanja. Zadevni lastniki plovil so obveščeni o zneskih, ki jim bodo povrnjeni, ko jih potrdi Oddelek. Ti zneski se odbijejo od pristojbin, ki jih morajo plačati za naslednje zahtevke za dovoljenja.

| 3. | Ocena
  Višina finančnih spodbud se uskladi v Skupnem odboru glede na družbeno-gospodarski vpliv iztovarjanja. |
| --- | --- |

3.

Ocena

Višina finančnih spodbud se uskladi v Skupnem odboru glede na družbeno-gospodarski vpliv iztovarjanja.

| 4. | Kazni v primeru nespoštovanja obveznosti iztovarjanja
  Plovila kategorij, za katere velja obvezno iztovarjanje, ki te obveznosti, določene v povezanih tehničnih dokumentih, ne upoštevajo, morajo pri plačilu naslednje pristojbine plačati 5-odstotni pribitek. Če se kršitve navedenih obveznosti ponovijo, Skupni odbor znova preuči navedene kazni. |
| --- | --- |

4.

Kazni v primeru nespoštovanja obveznosti iztovarjanja

Plovila kategorij, za katere velja obvezno iztovarjanje, ki te obveznosti, določene v povezanih tehničnih dokumentih, ne upoštevajo, morajo pri plačilu naslednje pristojbine plačati 5-odstotni pribitek. Če se kršitve navedenih obveznosti ponovijo, Skupni odbor znova preuči navedene kazni.

Dodatki

| 1. | Obrazec zahtevka za dovoljenje |
| --- | --- |

1.

Obrazec zahtevka za dovoljenje

| 2. | Tehnični dokumenti |
| --- | --- |

2.

Tehnični dokumenti

| 3. | Pošiljanje sporočil sistema za spremljanje plovil (VMS) Maroku, poročilo o položaju |
| --- | --- |

3.

Pošiljanje sporočil sistema za spremljanje plovil (VMS) Maroku, poročilo o položaju

| 4. | Koordinate ribolovnih območij |
| --- | --- |

4.

Koordinate ribolovnih območij

| 5. | Podatki o maroškem centru za spremljanje in nadzor ribištva |
| --- | --- |

5.

Podatki o maroškem centru za spremljanje in nadzor ribištva

| 6. | Ladijski dnevnik ICCAT za ribolov tuna |
| --- | --- |

6.

Ladijski dnevnik ICCAT za ribolov tuna

| 7. | Ribolovni ladijski dnevnik (druge vrste ribolova) |
| --- | --- |

7.

Ribolovni ladijski dnevnik (druge vrste ribolova)

| 8. | Obrazec za prijavo ulova (industrijski pelagični ribolov) |
| --- | --- |

8.

Obrazec za prijavo ulova (industrijski pelagični ribolov)

| 9. | Obrazec za prijavo ulova (razen za industrijski pelagični ribolov in ribolov tuna) |
| --- | --- |

9.

Obrazec za prijavo ulova (razen za industrijski pelagični ribolov in ribolov tuna)

| 10. | Podatki o radijski postaji Oddelka za morski ribolov v Maroku |
| --- | --- |

10.

Podatki o radijski postaji Oddelka za morski ribolov v Maroku

| 11. | Protokol ERS |
| --- | --- |

11.

Protokol ERS

Dodatek 1

SPORAZUM O RIBOLOVU MED MAROKOM IN EVROPSKO UNIJO

ZAHTEVEK ZA DOVOLJENJE ZA RIBOLOV

ŠTEVILKA RIBOLOVNE KATEGORIJE

Image

Dodatek 2

Pogoji ribolova za vsako kategorijo bodo določeni sporazumno vsako leto pred izdajo dovoljenj.

Tehnični dokument št. 1

Mali ribolov na severu: pelagični

| Število dovoljenih plovil | 20 |
| --- | --- |
| Dovoljeno orodje | Potegalka
  Največje dovoljene dimenzije, ki ustrezajo prevladujočim pogojem na območju: 500 m × 90 m
  Prepoved ribolova z zapornimi vrvmi |
| Vrsta plovila | < 100 BT |
| Pristojbina | 75 EUR/BT/četrtletje |
| Geografska omejitev dovoljenega območja | Severno od 34°18′00′′
  Razširitev do vzporednika 33°25′00′′ je dovoljena za pet plovil naenkrat, ki bodo ribolovne dejavnosti opravljala po sistemu rotacije in bodo predmet znanstvenega opazovanja
  Več kot 2 morski milji od obale |
| Ciljne vrste | Sardele, sardoni in druge majhne pelagične vrste |
| Obveznost iztovarjanja v Maroku | 30 % prijavljenega ulova |
| Biološka obnovitev | Dva meseca: februar in marec |
| Obveznost vkrcanja | Trije maroški mornarji na plovilo |
| Pripombe | Razširitev dejavnosti petih plovil s potegalko južno od vzporednika 34°18′00′′ S se bo po enem letu uporabe ocenila, da se izmerita učinek morebitnih medsebojnih vplivov z domačim ladjevjem in učinek na vire. |

Število dovoljenih plovil

20

Dovoljeno orodje

Potegalka

Največje dovoljene dimenzije, ki ustrezajo prevladujočim pogojem na območju: 500 m × 90 m

Prepoved ribolova z zapornimi vrvmi

Vrsta plovila

< 100 BT

Pristojbina

75 EUR/BT/četrtletje

Geografska omejitev dovoljenega območja

Severno od 34°18′00′′

Razširitev do vzporednika 33°25′00′′ je dovoljena za pet plovil naenkrat, ki bodo ribolovne dejavnosti opravljala po sistemu rotacije in bodo predmet znanstvenega opazovanja

Več kot 2 morski milji od obale

Ciljne vrste

Sardele, sardoni in druge majhne pelagične vrste

Obveznost iztovarjanja v Maroku

30 % prijavljenega ulova

Biološka obnovitev

Dva meseca: februar in marec

Obveznost vkrcanja

Trije maroški mornarji na plovilo

Pripombe

Razširitev dejavnosti petih plovil s potegalko južno od vzporednika 34°18′00′′ S se bo po enem letu uporabe ocenila, da se izmerita učinek morebitnih medsebojnih vplivov z domačim ladjevjem in učinek na vire.

Tehnični dokument št. 2

Mali ribolov na severu

| Število dovoljenih plovil | 35 |
| --- | --- |
| Dovoljeno orodje | Pridneni parangali
  Kat. (a) < 40 BT – največje dovoljeno število trnkov na parangal: 10 000 napetih in nameščenih trnkov, pripravljenih za uporabo, z največ petimi pridnenimi parangali
  Kat. (b) ≥ 40 BT in < 150 BT – 15 000 napetih in nameščenih trnkov, pripravljenih za uporabo, z največ osmimi pridnenimi parangali |
| Vrsta plovila | (a) | < 40 BT: 32 dovoljenj |

Število dovoljenih plovil

35

Dovoljeno orodje

Pridneni parangali

Kat. (a) < 40 BT – največje dovoljeno število trnkov na parangal: 10 000 napetih in nameščenih trnkov, pripravljenih za uporabo, z največ petimi pridnenimi parangali

Kat. (b) ≥ 40 BT in < 150 BT – 15 000 napetih in nameščenih trnkov, pripravljenih za uporabo, z največ osmimi pridnenimi parangali

Vrsta plovila

(a)

< 40 BT: 32 dovoljenj

| (b) | ≥ 40 BT in < 150 BT: 3 dovoljenja |
| --- | --- |

(b)

≥ 40 BT in < 150 BT: 3 dovoljenja

Pristojbina

67 EUR/BT/četrtletje

Geografska omejitev dovoljenega območja

Severno od 34° 18′ 00′′ S

Razširitev do vzporednika 33°25′00′′ je dovoljena za štiri plovila naenkrat (1), ki bodo ribolovne dejavnosti opravljala po sistemu rotacije in bodo predmet znanstvenega opazovanja

Več kot 6 morskih milj od obale

Ciljne vrste

Morski meči, špari in druge pridnene vrste

Obveznost iztovarjanja v Maroku

Prostovoljno iztovarjanje

Biološka obnovitev

Od 15. marca do 15. maja

Prilov

0 % mečaric in morskih psov v površinskih vodah

Obveznost vkrcanja

< 100 BT: prostovoljna

≥ 100 BT: en maroški mornar

Pripombe

Razširitev dejavnosti štirih parangalk južno od vzporednika 34°18′00′′ S se bo po enem letu uporabe ocenila, da se izmerita učinek morebitnih medsebojnih vplivov z domačim ladjevjem in učinek na vire.

Tehnični dokument št. 3

Mali ribolov na jugu

| Število dovoljenih plovil | 10 |
| --- | --- |
| Dovoljeno orodje | Vrvice in palice |
| Vrsta plovila | < 80 BT |
| Pristojbina | 67 EUR/BT/četrtletje |
| Geografska omejitev dovoljenega območja | Južno od 30°40′00′′S
  Več kot 3 morske milje od obale |
| Ciljne vrste | Grbe, špari |
| Obveznost iztovarjanja v Maroku | Prostovoljno iztovarjanje |
| Biološka obnovitev | — |
| Dovoljena potegalka za lov živih vab | Velikost očesa mreže 8 mm za lov živih vab
  Uporaba potegalke več kot 3 morske milje od obale |
| Prilov | 0 % glavonožcev in rakov
  5 % drugih pridnenih vrst |
| Obveznost vkrcanja | Dva maroška mornarja na plovilo |

Število dovoljenih plovil

10

Dovoljeno orodje

Vrvice in palice

Vrsta plovila

< 80 BT

Pristojbina

67 EUR/BT/četrtletje

Geografska omejitev dovoljenega območja

Južno od 30°40′00′′S

Več kot 3 morske milje od obale

Ciljne vrste

Grbe, špari

Obveznost iztovarjanja v Maroku

Prostovoljno iztovarjanje

Biološka obnovitev

—

Dovoljena potegalka za lov živih vab

Velikost očesa mreže 8 mm za lov živih vab

Uporaba potegalke več kot 3 morske milje od obale

Prilov

0 % glavonožcev in rakov

5 % drugih pridnenih vrst

Obveznost vkrcanja

Dva maroška mornarja na plovilo

Tehnični dokument št. 4

Pridneni ribolov

| Število dovoljenih plovil | 16 plovil: 5 plovil za ribolov z vlečnimi mrežami in 11 parangalk |
| --- | --- |
| Dovoljeno orodje | — | Za plovila za ribolov z vlečnimi mrežami:






  — | pridnena vlečna mreža:






  — | velikost očesa mreže vreče 70 mm |

Število dovoljenih plovil

16 plovil: 5 plovil za ribolov z vlečnimi mrežami in 11 parangalk

Dovoljeno orodje

—

Za plovila za ribolov z vlečnimi mrežami:

—

pridnena vlečna mreža:

—

velikost očesa mreže vreče 70 mm

| — | prepovedana uporaba dvojne vreče |
| --- | --- |

—

prepovedana uporaba dvojne vreče

| — | prepovedana uporaba debelejše vrvi, iz katere je spletena vreča |
| --- | --- |

—

prepovedana uporaba debelejše vrvi, iz katere je spletena vreča

| — | Za parangalke:






  — | pridneni parangal:






  — | največ 20 000 trnkov na plovilo |
| --- | --- | --- | --- |

—

Za parangalke:

—

pridneni parangal:

—

največ 20 000 trnkov na plovilo

Vrsta plovila

| | Plovila za ribolov z vlečnimi mrežami:






  — | največja dovoljena tonaža 600 BT na plovilo |
| --- | --- | --- |

Plovila za ribolov z vlečnimi mrežami:

—

največja dovoljena tonaža 600 BT na plovilo

| | Parangalke:






  — | največja dovoljena tonaža 150 BT na plovilo |
| --- | --- | --- |

Parangalke:

—

največja dovoljena tonaža 150 BT na plovilo

Pristojbina

60 EUR/BT/četrtletje

Geografska omejitev dovoljenega območja

Južno od 29° S

V globini, večji od izobate 200 m, za plovila za ribolov z vlečnimi mrežami

Več kot 12 morskih milj od obale za parangalke

Ciljne vrste

Senegalski oslič, mečak, lica, bela palamida

Obveznost iztovarjanja v Maroku

30 % ulova na ribolovno potovanje

Biološka obnovitev

—

Prilov

0 % glavonožcev in rakov ter 5 % globokomorskih morskih psov

Obveznost vkrcanja

Štirje maroški mornarji za parangalke

Sedem maroških mornarjev za plovila za ribolov z vlečnimi mrežami

Tehnični dokument št. 5

Ribolov tuna

| Število dovoljenih plovil | 27 |
| --- | --- |
| Dovoljeno orodje | Palica in panula |
| Geografska omejitev dovoljenega območja | Več kot 3 milje od obale
  Celotno atlantsko območje Maroka, razen zaščitenega območja, vzhodno od črte, ki združuje točki 33°30′S/7°35′ zahodne g. d. in 35°48′S/6°20′ zahodne g. d. |
| Ciljna vrsta | Tuni |
| Obveznost iztovarjanja v Maroku | 25 % ulova, prijavljenega kot mešanica črtastega tuna (Katsuwonus pelamis), palamide (Sarda sarda) in fregatnega trupca (Auxis thazard), na ribolovno potovanje |
| Biološka obnovitev | — |
| Dovoljena potegalka za lov živih vab | Očesa mreže 8 mm za lov živih vab, uporaba potegalke več kot 3 morske milje od obale |
| Pristojbine | 35 EUR na ulovljeno tono |
| Predplačilo | Ob zahtevku za letna dovoljenja se plača pavšalno predplačilo v višini 7 000 EUR |
| Obveznost vkrcanja | Trije maroški mornarji na plovilo |

Število dovoljenih plovil

27

Dovoljeno orodje

Palica in panula

Geografska omejitev dovoljenega območja

Več kot 3 milje od obale

Celotno atlantsko območje Maroka, razen zaščitenega območja, vzhodno od črte, ki združuje točki 33°30′S/7°35′ zahodne g. d. in 35°48′S/6°20′ zahodne g. d.

Ciljna vrsta

Tuni

Obveznost iztovarjanja v Maroku

25 % ulova, prijavljenega kot mešanica črtastega tuna (Katsuwonus pelamis), palamide (Sarda sarda) in fregatnega trupca (Auxis thazard), na ribolovno potovanje

Biološka obnovitev

—

Dovoljena potegalka za lov živih vab

Očesa mreže 8 mm za lov živih vab, uporaba potegalke več kot 3 morske milje od obale

Pristojbine

35 EUR na ulovljeno tono

Predplačilo

Ob zahtevku za letna dovoljenja se plača pavšalno predplačilo v višini 7 000 EUR

Obveznost vkrcanja

Trije maroški mornarji na plovilo

Tehnični dokument št. 6

Industrijski pelagični ribolov

| Število dovoljenih plovil | 18 |
| --- | --- |
| Dovoljeno orodje | Pelagična ali polpelagična vlečna mreža |
| Dodeljena kvota | 80 000 ton na leto






  — | z največ 10 000 tonami na mesec za celotno ladjevje, |

Število dovoljenih plovil

18

Dovoljeno orodje

Pelagična ali polpelagična vlečna mreža

Dodeljena kvota

80 000 ton na leto

—

z največ 10 000 tonami na mesec za celotno ladjevje,

| — | razen za obdobje od avgusta do oktobra, ko mesečna zgornja meja znaša 15 000 ton |
| --- | --- |

—

razen za obdobje od avgusta do oktobra, ko mesečna zgornja meja znaša 15 000 ton

Vrsta plovila

Industrijsko plovilo s pelagičnimi vlečnimi mrežami

Število dovoljenih plovil

Porazdelitev plovil z dovoljenjem za ribolov:

| — | 10 plovil s tonažo, večjo od 3 000 BT |
| --- | --- |

—

10 plovil s tonažo, večjo od 3 000 BT

| — | 3 plovila s tonažo med 150 in 3 000 BT |
| --- | --- |

—

3 plovila s tonažo med 150 in 3 000 BT

| — | 5 plovil s tonažo, manjšo od 150 BT |
| --- | --- |

—

5 plovil s tonažo, manjšo od 150 BT

Največja dovoljena tonaža posameznega plovila

7 765 BT, ob upoštevanju strukture ribiškega ladjevja Evropske unije.

Geografska omejitev dovoljenega območja

Južno od 29°S:

| — | več kot 15 morskih milj od obale za zamrzovalna plovila z vlečnimi mrežami |
| --- | --- |

—

več kot 15 morskih milj od obale za zamrzovalna plovila z vlečnimi mrežami

| — | več kot 8 morskih milj od obale za plovila z vlečnimi mrežami in plovila s hladilnimi bazeni z morsko vodo |
| --- | --- |

—

več kot 8 morskih milj od obale za plovila z vlečnimi mrežami in plovila s hladilnimi bazeni z morsko vodo

Ciljne vrste

Sardele, velike sardele, skuše, šuri in sardoni

Sestava ulova (po skupini vrst)

| — | Šur/skuša/sardon: 65 % |
| --- | --- |

—

Šur/skuša/sardon: 65 %

| — | sardela/velika sardela: 33 % |
| --- | --- |

—

sardela/velika sardela: 33 %

| — | prilov: 2 % |
| --- | --- |

—

prilov: 2 %

To sestavo ulova je mogoče spremeniti v okviru Skupnega odbora.

Obveznost iztovarjanja v Maroku

25 % ulova na ribolovno potovanje

Biološka obnovitev

Ribiška plovila z dovoljenjem morajo upoštevati vsako biološko obnovitev, ki jo Oddelek uvede na dovoljenem ribolovnem območju, in tam prenehati vse ribolovne dejavnosti (2).

Dovoljena mreža

Najmanjša velikost popolnoma raztegnjenega mrežnega očesa pelagične ali polpelagične vlečne mreže je 40 mm.

Vrečo pelagične ali polpelagične vlečne mreže je mogoče okrepiti z mrežnim materialom z najmanjšo velikostjo popolnoma raztegnjenega mrežnega očesa 400 mm in s stremeni, ki so drug od drugega oddaljeni najmanj en meter in pol (1,5 m), razen stremena na zadnji strani vlečne mreže, ki ne sme biti nameščeno manj kot 2 m od okna vreče.

Okrepitev ali uporaba dvojne vreče z drugo napravo je prepovedana, vlečna mreža pa se ne sme v nobenem primeru uporabljati za druge vrste, kot so dovoljene majhne pelagične vrste.

Prilov

Največ 2 % drugih vrst

Seznam dovoljenih vrst v prilovu določajo maroški predpisi v zvezi z „ribolovom majhnih pelagičnih vrst v južnem Atlantiku“.

Industrijska predelava

Industrijska predelava ulova v ribjo moko in/ali olje je strogo prepovedana.

Vseeno se lahko v ribjo moko ali olje predelajo poškodovane ali uničene ribe ter odpadki, ki so posledica ravnanja z ulovom, vendar se ne sme prekoračiti zgornja meja 5 % celotnega dovoljenega ulova.

Pristojbine

Za zamrzovalna plovila z vlečnimi mrežami za industrijski pelagični ribolov:

| — | 100 EUR/tono, ki se vsak mesec plačajo vnaprej. |
| --- | --- |

—

100 EUR/tono, ki se vsak mesec plačajo vnaprej.

Za plovila z vlečnimi mrežami za industrijski pelagični ribolov, namenjen prodaji svežih rib:

| — | 35 EUR/tono, ki se vsak mesec plačajo vnaprej. |
| --- | --- |

—

35 EUR/tono, ki se vsak mesec plačajo vnaprej.

V primeru prekoračitve največjega dovoljenega ulova se pristojbina poveča za trikrat.

Obveznost vkrcanja

Tonaža plovila < 150 BT:

| — | dva maroška mornarja |
| --- | --- |

—

dva maroška mornarja

150 BT ≤ tonaža plovila < 1 500 BT:

| — | štirje maroški mornarji |
| --- | --- |

—

štirje maroški mornarji

1 500 BT ≤ tonaža plovila < 5 000 BT:

| — | osem maroških mornarjev |
| --- | --- |

—

osem maroških mornarjev

5 000 BT ≤ tonaža plovila < 7 765 BT:

| — | 16 maroških mornarjev |
| --- | --- |

—

16 maroških mornarjev

---

(1)  Če bodo okoliščine ugodne, se bo lahko na podlagi mnenja Skupnega odbora število plovil, ki lahko opravljajo ribolovne dejavnosti na razširjenem območju, po enem letu spremenilo.

(2)  Oddelek bo Komisijo predhodno obvestil o tej odločitvi ter navedel obdobja ustavitve ribolova in zadevna območja.

Dodatek 3.

POŠILJANJE SPOROČIL SISTEMA ZA SPREMLJANJE PLOVIL (VMS) MAROKU

POROČILO O POLOŽAJU

| Podatek | Oznaka | Obvezen (O)/ neobvezen (N) | Vsebina |
| --- | --- | --- | --- |
| Začetek zapisa | SR | O | podatek o sistemu – označuje začetek zapisa |
| Prejemnik | AD | O | podatek o sporočilu – naslovnik: tričrkovna oznaka države (ISO-3166) |
| Pošiljatelj | FR | O | podatek o sporočilu – pošiljatelj: tričrkovna oznaka države (ISO-3166) |
| Država zastave | FS | O | podatek o sporočilu – država zastave: tričrkovna oznaka (ISO-3166) |
| Vrsta sporočila | TM | O | podatek o sporočilu – vrsta sporočila (ENT, POS, EXI) |
| Radijski klicni znak (IRCS) | RC | O | podatek o plovilu – mednarodni radijski klicni znak plovila (IRCS) |
| Notranja referenčna številka pogodbenice | IR | N | podatek o plovilu – enotna številka pogodbenice: tričrkovna oznaka (ISO-3166), ki ji sledi številka |
| Zunanja registrska številka | XR | O | podatek o plovilu – številka na boku plovila (ISO 8859.1) |
| Zemljepisna širina | LT | O | podatek o položaju plovila – položaj v stopinjah in decimalnih stopinjah S/J SS,sss (WGS84) |
| Zemljepisna dolžina | LG | O | podatek o položaju plovila – položaj v stopinjah in decimalnih stopinjah V/Z SS,sss (WGS84) |
| Smer | CO | O | smer plovila v obsegu 360° |
| Hitrost | SP | O | hitrost plovila v desetinkah vozlov |
| Datum | DA | O | podatek o položaju plovila – datum zapisa položaja UTC (LLLL.MM.DD) |
| Čas | TI | O | podatek o položaju plovila – ura zapisa položaja UTC (LLLL.MM.DD) |
| Konec zapisa | ER | O | podatek o sistemu – označuje konec zapisa |

Podatek

Oznaka

Obvezen (O)/ neobvezen (N)

Vsebina

Začetek zapisa

SR

O

podatek o sistemu – označuje začetek zapisa

Prejemnik

AD

O

podatek o sporočilu – naslovnik: tričrkovna oznaka države (ISO-3166)

Pošiljatelj

FR

O

podatek o sporočilu – pošiljatelj: tričrkovna oznaka države (ISO-3166)

Država zastave

FS

O

podatek o sporočilu – država zastave: tričrkovna oznaka (ISO-3166)

Vrsta sporočila

TM

O

podatek o sporočilu – vrsta sporočila (ENT, POS, EXI)

Radijski klicni znak (IRCS)

RC

O

podatek o plovilu – mednarodni radijski klicni znak plovila (IRCS)

Notranja referenčna številka pogodbenice

IR

N

podatek o plovilu – enotna številka pogodbenice: tričrkovna oznaka (ISO-3166), ki ji sledi številka

Zunanja registrska številka

XR

O

podatek o plovilu – številka na boku plovila (ISO 8859.1)

Zemljepisna širina

LT

O

podatek o položaju plovila – položaj v stopinjah in decimalnih stopinjah S/J SS,sss (WGS84)

Zemljepisna dolžina

LG

O

podatek o položaju plovila – položaj v stopinjah in decimalnih stopinjah V/Z SS,sss (WGS84)

Smer

CO

O

smer plovila v obsegu 360°

Hitrost

SP

O

hitrost plovila v desetinkah vozlov

Datum

DA

O

podatek o položaju plovila – datum zapisa položaja UTC (LLLL.MM.DD)

Čas

TI

O

podatek o položaju plovila – ura zapisa položaja UTC (LLLL.MM.DD)

Konec zapisa

ER

O

podatek o sistemu – označuje konec zapisa

Med pošiljanjem se zahtevajo naslednje informacije, da lahko maroški center za spremljanje in nadzor ribištva prepozna center za spremljanje in nadzor ribištva, ki pošilja sporočilo:

| — | naslov IP-strežnika centra za spremljanje in nadzor ribištva in/ali podatki DNS, |
| --- | --- |

—

naslov IP-strežnika centra za spremljanje in nadzor ribištva in/ali podatki DNS,

| — | potrdilo SSL (celotna veriga organov potrjevanja). |
| --- | --- |

—

potrdilo SSL (celotna veriga organov potrjevanja).

Vsak prenos podatkov je strukturiran na naslednji način:

| 1. | uporabljeni znaki morajo ustrezati standardu ISO 8859.1; |
| --- | --- |

1.

uporabljeni znaki morajo ustrezati standardu ISO 8859.1;

| 2. | dvojna poševnica (//) in oznaka „SR“ označujeta začetek sporočila; |
| --- | --- |

2.

dvojna poševnica (//) in oznaka „SR“ označujeta začetek sporočila;

| 3. | vsak podatek je opredeljen z oznako in ločen od drugih podatkov z dvojno poševnico (//); |
| --- | --- |

3.

vsak podatek je opredeljen z oznako in ločen od drugih podatkov z dvojno poševnico (//);

| 4. | enojna poševnica (/) ločuje oznako polja in podatkovni element; |
| --- | --- |

4.

enojna poševnica (/) ločuje oznako polja in podatkovni element;

| 5. | oznaka „ER“, ki ji sledi dvojna poševnica (//), označuje konec zapisa. |
| --- | --- |

5.

oznaka „ER“, ki ji sledi dvojna poševnica (//), označuje konec zapisa.

| 6. | neobvezni podatki se vstavijo med začetek in konec zapisa. |
| --- | --- |

6.

neobvezni podatki se vstavijo med začetek in konec zapisa.

Dodatek 4.

KOORDINATE RIBOLOVNIH OBMOČIJ

| Tehnični dokument | Kategorija | Ribolovno območje (zemljepisna širina) | Razdalja od obale |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | mali ribolov na severu: pelagični | 34°18′00′′S–35°48′00′′S (razširitev do 33°25′00′′S, v skladu s pogoji iz tehničnega dokumenta št. 1) | več kot 2 milji od obale |
| 2 | mali ribolov na severu: parangali | 34°18′00′′S–35°48′00′′S (razširitev do 33°25′00′′S, v skladu s pogoji iz tehničnega dokumenta št. 2) | več kot 6 milj od obale |
| 3 | mali ribolov na jugu | južno od 30°40′00′′ | več kot 3 milje od obale |
| 4 | pridneni ribolov | južno od 29°00′00′′ | parangalke: več kot 12 milj od obale |
| plovila za ribolov z vlečnimi mrežami: v globini, večji od izobate 200 m |
| 5 | ribolov tuna | celotni Atlantik, razen območja, razmejenega z: 35°48′S; 6°20′Z/33°30′S; 7°35′Z | več kot 3 milje od obale in 3 milje od obale za vabe |
| 6 | industrijski pelagični ribolov | južno od 29°00′00′′S | več kot 15 milj od obale (zamrzovalna plovila) |
| več kot 8 milj od obale (plovila s hladilnimi bazeni z morsko vodo) |

Tehnični dokument

Kategorija

Ribolovno območje (zemljepisna širina)

Razdalja od obale

1

mali ribolov na severu: pelagični

34°18′00′′S–35°48′00′′S (razširitev do 33°25′00′′S, v skladu s pogoji iz tehničnega dokumenta št. 1)

več kot 2 milji od obale

2

mali ribolov na severu: parangali

34°18′00′′S–35°48′00′′S (razširitev do 33°25′00′′S, v skladu s pogoji iz tehničnega dokumenta št. 2)

več kot 6 milj od obale

3

mali ribolov na jugu

južno od 30°40′00′′

več kot 3 milje od obale

4

pridneni ribolov

južno od 29°00′00′′

parangalke: več kot 12 milj od obale

plovila za ribolov z vlečnimi mrežami: v globini, večji od izobate 200 m

5

ribolov tuna

celotni Atlantik, razen območja, razmejenega z: 35°48′S; 6°20′Z/33°30′S; 7°35′Z

več kot 3 milje od obale in 3 milje od obale za vabe

6

industrijski pelagični ribolov

južno od 29°00′00′′S

več kot 15 milj od obale (zamrzovalna plovila)

več kot 8 milj od obale (plovila s hladilnimi bazeni z morsko vodo)

Oddelek pred začetkom veljavnosti Protokola Komisiji sporoči zemljepisne koordinate maroške temeljne črte, maroškega ribolovnega območja in območij, v katerih sta plovba in ribolov prepovedana. Oddelek vsaj mesec vnaprej sporoči tudi vsakršno spremembo navedenih meja.

Dodatek 5

PODATKI O MAROŠKEM CENTRU ZA SPREMLJANJE IN NADZOR RIBIŠTVA

Naziv Maroškega Centra za Spremljanje in Nadzor Ribištva: CNSNP (Centre National de Surveillance des Navires de Pêche)

Telefon centra za spremljanje in nadzor ribištva: +212 5 37 68 81 45/46

Telefaks centra za spremljanje in nadzor ribištva: +212 5 37 68 83 29/82

E-naslov centra za spremljanje in nadzor ribištva:

| | cnsnp@mpm.gov.ma |
| --- | --- |

cnsnp@mpm.gov.ma

| | cnsnp.radio@mpm.gov.ma |
| --- | --- |

cnsnp.radio@mpm.gov.ma

Podatki o radijski postaji:

Klicni znak: CNM

| Pasovi | Frekvenca oddajanja plovila | Frekvenca sprejemanja plovila |
| --- | --- | --- |
| 8 | 8 285 kHz | 8 809 kHz |
| 12 | 12 245 kHz | 13 092 kHz |
| 16 | 16 393 kHz | 17 275 kHz |

Pasovi

Frekvenca oddajanja plovila

Frekvenca sprejemanja plovila

8

8 285 kHz

8 809 kHz

12

12 245 kHz

13 092 kHz

16

16 393 kHz

17 275 kHz

Elektronski naslovi oseb, odgovornih za protokol za pošiljanje podatkov VMS:

| | boukhanfra@mpm.gov.ma |
| --- | --- |

boukhanfra@mpm.gov.ma

| | belhad@mpm.gov.ma |
| --- | --- |

belhad@mpm.gov.ma

| | abida@mpm.gov.ma |
| --- | --- |

abida@mpm.gov.ma

Dodatek 6

LADIJSKI DNEVNIK ICCAT ZA RIBOLOV TUNA

Image

Dodatek 7

RIBOLOVNI LADIJSKI DNEVNIK (RAZEN ZA RIBOLOV TUNA)

Oblika ribolovnega ladijskega dnevnika za druge dejavnosti razen ribolova tunov se sporazumno določi pred začetkom veljavnosti tega protokola.

Image

Dodatek 8

Image

Dodatek 9

Image

Dodatek 10

PODATKI O RADIJSKI POSTAJI ODDELKA ZA MORSKI RIBOLOV V MAROKU

| MMSI: | 242 069 000 |
| --- | --- |
| Klicni znak: | CNM |
| Kraj: | Rabat |
| Frekvenčno območje: | 1,6 do 30 mHz |
| Razred oddajanja: | SSB-AIA-J2B |
| Moč oddajanja: | 800 W |

MMSI:

242 069 000

Klicni znak:

CNM

Kraj:

Rabat

Frekvenčno območje:

1,6 do 30 mHz

Razred oddajanja:

SSB-AIA-J2B

Moč oddajanja:

800 W

Delovne frekvence

| Pasovi | Kanali | Emisije | Sprejem |
| --- | --- | --- | --- |
| Pas 8 | 831 | 8 285 kHz | 8 809 kHz |
| Pas 12 | 1206 | 12 245 kHz | 13 092 kHz |
| Pas 16 | 1612 | 16 393 kHz | 17 275 kHz |

Pasovi

Kanali

Emisije

Sprejem

Pas 8

831

8 285 kHz

8 809 kHz

Pas 12

1206

12 245 kHz

13 092 kHz

Pas 16

1612

16 393 kHz

17 275 kHz

Delovni čas postaje

| Obdobje | Delovni čas |
| --- | --- |
| Delavnik | 8.30–16.30 |
| Sobota, nedelja in prazniki | 9.30–14.00 |

Obdobje

Delovni čas

Delavnik

8.30–16.30

Sobota, nedelja in prazniki

9.30–14.00

| VHF: | Kanal 16 | Kanal 70 ASN |
| --- | --- | --- |
| Radio teleks: | | |
| | Tip: | DP-5 |
| | Razred oddajanja: | ARQ-FEC |
| | Številka: | 31356 |
| Telefaks: | | |
| | Številke | + 212 537688329 |

VHF:

Kanal 16

Kanal 70 ASN

Radio teleks:

Tip:

DP-5

Razred oddajanja:

ARQ-FEC

Številka:

31356

Telefaks:

Številke

+ 212 537688329

Dodatek 11

PROTOKOL ZA UPRAVLJANJE IN IZVAJANJE ELEKTRONSKEGA SISTEMA ZA SPOROČANJE PODATKOV O RIBOLOVNIH DEJAVNOSTIH (SISTEM ERS)

Splošne določbe

| 1. | Vsako ribiško plovilo EU mora biti v času, ko je na maroškem ribolovnem območju, opremljeno z elektronskim sistemom (Electronic Reporting System, v nadaljnjem besedilu: sistem ERS), ki omogoča zapis in prenos podatkov v zvezi z ribolovnimi dejavnostmi plovila (v nadaljnjem besedilu: podatki ERS). |
| --- | --- |

1.

Vsako ribiško plovilo EU mora biti v času, ko je na maroškem ribolovnem območju, opremljeno z elektronskim sistemom (Electronic Reporting System, v nadaljnjem besedilu: sistem ERS), ki omogoča zapis in prenos podatkov v zvezi z ribolovnimi dejavnostmi plovila (v nadaljnjem besedilu: podatki ERS).

| 2. | Plovilo EU, ki ni opremljeno s sistemom ERS ali katerega sistem ERS ne deluje, ne sme vstopiti na maroško ribolovno območje, da bi tam opravljalo ribolovne dejavnosti. |
| --- | --- |

2.

Plovilo EU, ki ni opremljeno s sistemom ERS ali katerega sistem ERS ne deluje, ne sme vstopiti na maroško ribolovno območje, da bi tam opravljalo ribolovne dejavnosti.

| 3. | Podatki ERS se v skladu s postopki države zastave plovila sporočajo centru države zastave za spremljanje in nadzor ribištva. |
| --- | --- |

3.

Podatki ERS se v skladu s postopki države zastave plovila sporočajo centru države zastave za spremljanje in nadzor ribištva.

| 4. | Center države zastave za spremljanje in nadzor ribištva neposredna sporočila s plovila (COE, COX, PNO) samodejno in nemudoma pošlje centru Maroka za spremljanje in nadzor ribištva. Prijave dnevnega ulova (FAR) se samodejno in nemudoma sporočijo centru Maroka za spremljanje in nadzor ribištva. |
| --- | --- |

4.

Center države zastave za spremljanje in nadzor ribištva neposredna sporočila s plovila (COE, COX, PNO) samodejno in nemudoma pošlje centru Maroka za spremljanje in nadzor ribištva. Prijave dnevnega ulova (FAR) se samodejno in nemudoma sporočijo centru Maroka za spremljanje in nadzor ribištva.

| 5. | Država zastave in Maroko zagotovita, da sta njuna centra za spremljanje in nadzor ribištva opremljena z računalniško opremo in računalniškimi programi, potrebnimi za samodejen prenos podatkov ERS v formatu XML, ki je na voljo na spletni strani Generalnega direktorata Evropske komisije za pomorske zadeve in ribištvo, in uporabljata postopke za shranjevanje, ki omogočajo zapis in shranjevanje podatkov ERS v računalniško berljivi obliki za najmanj tri leta. |
| --- | --- |

5.

Država zastave in Maroko zagotovita, da sta njuna centra za spremljanje in nadzor ribištva opremljena z računalniško opremo in računalniškimi programi, potrebnimi za samodejen prenos podatkov ERS v formatu XML, ki je na voljo na spletni strani Generalnega direktorata Evropske komisije za pomorske zadeve in ribištvo, in uporabljata postopke za shranjevanje, ki omogočajo zapis in shranjevanje podatkov ERS v računalniško berljivi obliki za najmanj tri leta.

| 6. | Vse spremembe ali posodobitve formata morajo biti označene in datirane ter začeti delovati v šestih mesecih od uvedbe. |
| --- | --- |

6.

Vse spremembe ali posodobitve formata morajo biti označene in datirane ter začeti delovati v šestih mesecih od uvedbe.

| 7. | Za prenos podatkov ERS se uporabijo elektronska komunikacijska sredstva, in sicer DEH (Data Exchange Highway), ki jih v imenu EU upravlja Evropska komisija. |
| --- | --- |

7.

Za prenos podatkov ERS se uporabijo elektronska komunikacijska sredstva, in sicer DEH (Data Exchange Highway), ki jih v imenu EU upravlja Evropska komisija.

| 8. | Država zastave in Maroko imenujeta vsak svojega dopisnika ERS, ki bo kontaktna točka. |
| --- | --- |

8.

Država zastave in Maroko imenujeta vsak svojega dopisnika ERS, ki bo kontaktna točka.

| 9. | Dopisnik ERS se imenuje za najmanj šest mesecev. |
| --- | --- |

9.

Dopisnik ERS se imenuje za najmanj šest mesecev.

| 10. | Centra države zastave in Maroka za spremljanje in nadzor ribištva si takoj, ko sistem ERS začne delovati, sporočita kontaktne podatke svojih dopisnikov ERS (ime, naslov, telefon, telefaks, e-naslov). Vsako spremembo kontaktnih podatkov dopisnikov ERS je treba nemudoma sporočiti. |
| --- | --- |

10.

Centra države zastave in Maroka za spremljanje in nadzor ribištva si takoj, ko sistem ERS začne delovati, sporočita kontaktne podatke svojih dopisnikov ERS (ime, naslov, telefon, telefaks, e-naslov). Vsako spremembo kontaktnih podatkov dopisnikov ERS je treba nemudoma sporočiti.

Priprava in sporočanje podatkov ERS

| 11. | Ribiško plovilo EU mora:






  (a) | dnevno pripravljati podatke ERS, in sicer za vsak dan, ko je plovilo na maroškem ribolovnem območju; |
| --- | --- | --- |

11.

Ribiško plovilo EU mora:

(a)

dnevno pripravljati podatke ERS, in sicer za vsak dan, ko je plovilo na maroškem ribolovnem območju;

| (b) | za vsak met potegalke ali vlečne mreže ali vleko parangala zabeležiti količino vsake vrste, ki je bila ulovljena in nato zadržana na krovu, tako za ciljne vrste kot za prilov, ali zavržena; |
| --- | --- |

(b)

za vsak met potegalke ali vlečne mreže ali vleko parangala zabeležiti količino vsake vrste, ki je bila ulovljena in nato zadržana na krovu, tako za ciljne vrste kot za prilov, ali zavržena;

| (c) | za vsako vrsto, opredeljeno v dovoljenju za ribolov, ki ga je izdal Maroko, prijaviti tudi neuspešen ulov; |
| --- | --- |

(c)

za vsako vrsto, opredeljeno v dovoljenju za ribolov, ki ga je izdal Maroko, prijaviti tudi neuspešen ulov;

| (d) | vsako vrsto opredeliti s tričrkovno oznako organizacije FAO; |
| --- | --- |

(d)

vsako vrsto opredeliti s tričrkovno oznako organizacije FAO;

| (e) | količine izraziti v kilogramih žive teže, na zahtevo pa tudi s številom posameznih rib; |
| --- | --- |

(e)

količine izraziti v kilogramih žive teže, na zahtevo pa tudi s številom posameznih rib;

| (f) | v podatke ERS za vsako vrsto zabeležiti pretovorjene in/ali iztovorjene količine; |
| --- | --- |

(f)

v podatke ERS za vsako vrsto zabeležiti pretovorjene in/ali iztovorjene količine;

| (g) | v podatke ERS ob vsakem vplutju (COE) na maroško ribolovno območje in izplutju (COX) z njega zabeležiti posebno sporočilo, ki za vsako vrsto iz dovoljenja za ribolov, ki ga je izdal Maroko, navaja količine rib na krovu ob vplutju oziroma izplutju; |
| --- | --- |

(g)

v podatke ERS ob vsakem vplutju (COE) na maroško ribolovno območje in izplutju (COX) z njega zabeležiti posebno sporočilo, ki za vsako vrsto iz dovoljenja za ribolov, ki ga je izdal Maroko, navaja količine rib na krovu ob vplutju oziroma izplutju;

| (h) | podatke ERS vsak dan najpozneje do 23.59 (UTC) po elektronski poti in v formatu XML iz odstavka 5 poslati centru države zastave za spremljanje in nadzor ribištva. |
| --- | --- |

(h)

podatke ERS vsak dan najpozneje do 23.59 (UTC) po elektronski poti in v formatu XML iz odstavka 5 poslati centru države zastave za spremljanje in nadzor ribištva.

| 12. | Za pravilnost zapisanih in sporočenih podatkov ERS je odgovoren poveljnik. |
| --- | --- |

12.

Za pravilnost zapisanih in sporočenih podatkov ERS je odgovoren poveljnik.

| 13. | Center države zastave za spremljanje in nadzor ribištva podatke ERS samodejno in čim prej sporoči centru Maroka za spremljanje in nadzor ribištva, in sicer v formatu XML iz odstavka 5. |
| --- | --- |

13.

Center države zastave za spremljanje in nadzor ribištva podatke ERS samodejno in čim prej sporoči centru Maroka za spremljanje in nadzor ribištva, in sicer v formatu XML iz odstavka 5.

| 14. | Center Maroka za spremljanje in nadzor ribištva mora prejem vseh sporočil ERS potrditi s povratnim sporočilom (RET). |
| --- | --- |

14.

Center Maroka za spremljanje in nadzor ribištva mora prejem vseh sporočil ERS potrditi s povratnim sporočilom (RET).

| 15. | Center Maroka za spremljanje in nadzor ribištva vse podatke ERS obravnava kot zaupne. |
| --- | --- |

15.

Center Maroka za spremljanje in nadzor ribištva vse podatke ERS obravnava kot zaupne.

Okvara sistema ERS na krovu plovila in/ali nedelovanje prenosa podatkov med plovilom in centrom države zastave za spremljanje in nadzor ribištva

| 16. | Država zastave nemudoma obvesti poveljnika in/ali lastnika plovila, ki pluje pod njeno zastavo, ali njegovega zastopnika o vsaki tehnični okvari sistema ERS, nameščenega na krovu plovila, ali o nedelovanju prenosa podatkov ERS med plovilom ter centrom države zastave za spremljanje in nadzor ribištva. |
| --- | --- |

16.

Država zastave nemudoma obvesti poveljnika in/ali lastnika plovila, ki pluje pod njeno zastavo, ali njegovega zastopnika o vsaki tehnični okvari sistema ERS, nameščenega na krovu plovila, ali o nedelovanju prenosa podatkov ERS med plovilom ter centrom države zastave za spremljanje in nadzor ribištva.

| 17. | Država zastave Maroko obvesti o odkriti okvari in sprejetih ukrepih za odpravo okvare. |
| --- | --- |

17.

Država zastave Maroko obvesti o odkriti okvari in sprejetih ukrepih za odpravo okvare.

| 18. | Če je sistem ERS na krovu plovila v okvari, plovila poveljnik in/ali lastnik v desetih delovnih dneh zagotovi popravilo ali nadomestitev sistema ERS. Če plovilo v desetih delovnih dneh pristane v pristanišču, lahko opravljanje ribolovnih dejavnosti na maroškem ribolovnem območju nadaljuje šele, ko njegov sistem ERS v celoti deluje, razen če mu Maroko izda posebno dovoljenje. |
| --- | --- |

18.

Če je sistem ERS na krovu plovila v okvari, plovila poveljnik in/ali lastnik v desetih delovnih dneh zagotovi popravilo ali nadomestitev sistema ERS. Če plovilo v desetih delovnih dneh pristane v pristanišču, lahko opravljanje ribolovnih dejavnosti na maroškem ribolovnem območju nadaljuje šele, ko njegov sistem ERS v celoti deluje, razen če mu Maroko izda posebno dovoljenje.

| 19. | Ribiško plovilo lahko po tehnični okvari sistema ERS pristanišče zapusti šele:






  (a) | ko ta sistem ponovno deluje v skladu z zahtevami države zastave, ali |
| --- | --- | --- |

19.

Ribiško plovilo lahko po tehnični okvari sistema ERS pristanišče zapusti šele:

(a)

ko ta sistem ponovno deluje v skladu z zahtevami države zastave, ali

| (b) | prej, če prejme dovoljenje države zastave. V tem primeru država zastave Maroko obvesti o svoji odločitvi pred izplutjem plovila. |
| --- | --- |

(b)

prej, če prejme dovoljenje države zastave. V tem primeru država zastave Maroko obvesti o svoji odločitvi pred izplutjem plovila.

| 20. | Vsako plovilo EU, ki opravlja dejavnosti na maroškem ribolovnem območju z okvarjenim sistemom ERS, vsak dan najpozneje do 23.59 (UTC) centru države zastave za spremljanje in nadzor ribištva sporoči vse podatke ERS s katerim koli drugim razpoložljivim sredstvom elektronskega sporočanja. |
| --- | --- |

20.

Vsako plovilo EU, ki opravlja dejavnosti na maroškem ribolovnem območju z okvarjenim sistemom ERS, vsak dan najpozneje do 23.59 (UTC) centru države zastave za spremljanje in nadzor ribištva sporoči vse podatke ERS s katerim koli drugim razpoložljivim sredstvom elektronskega sporočanja.

| 21. | Center države zastave za spremljanje in nadzor ribištva podatke ERS iz odstavka 11, ki jih zaradi okvare Maroku ni bilo mogoče sporočiti prek sistema ERS, centru Maroka za spremljanje in nadzor ribištva sporoči v drugi medsebojno dogovorjeni elektronski obliki. To alternativno sporočanje se obravnava prednostno, ob upoštevanju, da običajno veljavnih rokov za posredovanje podatkov morda ne bo mogoče spoštovati. |
| --- | --- |

21.

Center države zastave za spremljanje in nadzor ribištva podatke ERS iz odstavka 11, ki jih zaradi okvare Maroku ni bilo mogoče sporočiti prek sistema ERS, centru Maroka za spremljanje in nadzor ribištva sporoči v drugi medsebojno dogovorjeni elektronski obliki. To alternativno sporočanje se obravnava prednostno, ob upoštevanju, da običajno veljavnih rokov za posredovanje podatkov morda ne bo mogoče spoštovati.

| 22. | Če center Maroka za spremljanje in nadzor ribištva podatkov ERS od posameznega plovila ne prejme tri dni zapored, lahko Maroko plovilu naroči, naj se zaradi preiskave takoj vrne v pristanišče, ki ga določi Maroko. |
| --- | --- |

22.

Če center Maroka za spremljanje in nadzor ribištva podatkov ERS od posameznega plovila ne prejme tri dni zapored, lahko Maroko plovilu naroči, naj se zaradi preiskave takoj vrne v pristanišče, ki ga določi Maroko.

Okvara v centrih za spremljanje in nadzor ribištva – neprejem podatkov ERS s strani centra Maroka za spremljanje in nadzor ribištva

| 23. | Kadar center za spremljanje in nadzor ribištva ne prejme podatkov ERS, njegov dopisnik ERS o tem takoj obvesti dopisnika ERS drugega centra za spremljanje in nadzor ribištva ter po potrebi sodeluje pri odpravi težave, dokler je to potrebno. |
| --- | --- |

23.

Kadar center za spremljanje in nadzor ribištva ne prejme podatkov ERS, njegov dopisnik ERS o tem takoj obvesti dopisnika ERS drugega centra za spremljanje in nadzor ribištva ter po potrebi sodeluje pri odpravi težave, dokler je to potrebno.

| 24. | Center države zastave za spremljanje in nadzor ribištva ter center Maroka za spremljanje in nadzor ribištva se medsebojno dogovorita o alternativnih oblikah elektronske komunikacije, ki jih je treba uporabiti za prenos podatkov ERS v primeru okvare v centrih za spremljanje in nadzor ribištva, in se nemudoma obvestita o vsakršni spremembi. |
| --- | --- |

24.

Center države zastave za spremljanje in nadzor ribištva ter center Maroka za spremljanje in nadzor ribištva se medsebojno dogovorita o alternativnih oblikah elektronske komunikacije, ki jih je treba uporabiti za prenos podatkov ERS v primeru okvare v centrih za spremljanje in nadzor ribištva, in se nemudoma obvestita o vsakršni spremembi.

| 25. | Če center države zastave za spremljanje in nadzor ribištva prejme obvestilo centra Maroka za spremljanje in nadzor ribištva, da ni prejel podatkov ERS, mora ugotoviti vzroke za težavo in sprejeti ustrezne ukrepe za njeno odpravo. O rezultatih analize in sprejetih ukrepih mora v 24 urah obvestiti center Maroka za spremljanje in nadzor ribištva in EU. |
| --- | --- |

25.

Če center države zastave za spremljanje in nadzor ribištva prejme obvestilo centra Maroka za spremljanje in nadzor ribištva, da ni prejel podatkov ERS, mora ugotoviti vzroke za težavo in sprejeti ustrezne ukrepe za njeno odpravo. O rezultatih analize in sprejetih ukrepih mora v 24 urah obvestiti center Maroka za spremljanje in nadzor ribištva in EU.

| 26. | Če je za odpravo težave potrebnih več kot 24 ur, center države zastave za spremljanje in nadzor ribištva centru Maroka za spremljanje in nadzor ribištva takoj sporoči manjkajoče podatke ERS v alternativni elektronski obliki iz točke 24. |
| --- | --- |

26.

Če je za odpravo težave potrebnih več kot 24 ur, center države zastave za spremljanje in nadzor ribištva centru Maroka za spremljanje in nadzor ribištva takoj sporoči manjkajoče podatke ERS v alternativni elektronski obliki iz točke 24.

| 27. | Maroko o tem obvesti svoje pristojne nadzorne službe, da plovila EU ne bi bila v prekršku zaradi nesporočanja podatkov ERS zaradi okvare v enem od centrov za spremljanje in nadzor ribištva. |
| --- | --- |

27.

Maroko o tem obvesti svoje pristojne nadzorne službe, da plovila EU ne bi bila v prekršku zaradi nesporočanja podatkov ERS zaradi okvare v enem od centrov za spremljanje in nadzor ribištva.

Vzdrževanje centra za spremljanje in nadzor ribištva

| 28. | O načrtovanih vzdrževalnih delih centra za spremljanje in nadzor ribištva (program vzdrževanja), ki bi lahko vplivala na izmenjavo podatkov ERS, je treba drugi center za spremljanje in nadzor ribištva obvestiti najmanj 72 ur vnaprej ter po možnosti navesti datum in trajanje vzdrževanja. V primeru nenačrtovanega vzdrževanja se navedene informacije drugemu centru za spremljanje in nadzor ribištva sporočijo takoj, ko je mogoče. |
| --- | --- |

28.

O načrtovanih vzdrževalnih delih centra za spremljanje in nadzor ribištva (program vzdrževanja), ki bi lahko vplivala na izmenjavo podatkov ERS, je treba drugi center za spremljanje in nadzor ribištva obvestiti najmanj 72 ur vnaprej ter po možnosti navesti datum in trajanje vzdrževanja. V primeru nenačrtovanega vzdrževanja se navedene informacije drugemu centru za spremljanje in nadzor ribištva sporočijo takoj, ko je mogoče.

| 29. | Med vzdrževanjem se lahko sporočanje podatkov ERS prekine, dokler sistem ne začne spet delovati. Zadevni podatki ERS se sporočijo takoj po koncu vzdrževalnih del. |
| --- | --- |

29.

Med vzdrževanjem se lahko sporočanje podatkov ERS prekine, dokler sistem ne začne spet delovati. Zadevni podatki ERS se sporočijo takoj po koncu vzdrževalnih del.

| 30. | Če vzdrževanje traja več kot 24 ur, se podatki ERS drugemu centru za spremljanje in nadzor ribištva sporočijo v alternativni elektronski obliki iz točke 24. |
| --- | --- |

30.

Če vzdrževanje traja več kot 24 ur, se podatki ERS drugemu centru za spremljanje in nadzor ribištva sporočijo v alternativni elektronski obliki iz točke 24.

| 31. | Maroko o tem obvesti svoje pristojne nadzorne službe, da plovila EU ne bi bila v prekršku zaradi nesporočanja podatkov ERS zaradi vzdrževanja v enem od centrov za spremljanje in nadzor ribištva. |
| --- | --- |

31.

Maroko o tem obvesti svoje pristojne nadzorne službe, da plovila EU ne bi bila v prekršku zaradi nesporočanja podatkov ERS zaradi vzdrževanja v enem od centrov za spremljanje in nadzor ribištva.

---

UREDBE

| 7.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 328/40 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 328/40

---

UREDBA SVETA (EU) št. 1270/2013

z dne 15. novembra 2013

o razdelitvi ribolovnih možnosti v skladu s Protokolom med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o partnerstvu v ribiškem sektorju

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 22. maja 2006 s sprejetjem Uredbe (ES) št. 764/2006 (1) odobril Sporazum med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Maroko o partnerstvu v ribiškem sektorju (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o partnerstvu). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 22. maja 2006 s sprejetjem Uredbe (ES) št. 764/2006 (1) odobril Sporazum med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Maroko o partnerstvu v ribiškem sektorju (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o partnerstvu).

| (2) | Unija je s Kraljevino Maroko izpogajala novi protokol k Sporazumu o partnerstvu, ki za plovila Unije dodeljuje ribolovne možnosti v vodah, ki spadajo pod suverenost ali jurisdikcijo Kraljevine Maroko na področju ribištva. Nov protokol je bil parafiran 24. julija 2013. |
| --- | --- |

(2)

Unija je s Kraljevino Maroko izpogajala novi protokol k Sporazumu o partnerstvu, ki za plovila Unije dodeljuje ribolovne možnosti v vodah, ki spadajo pod suverenost ali jurisdikcijo Kraljevine Maroko na področju ribištva. Nov protokol je bil parafiran 24. julija 2013.

| (3) | Svet je 15. novembra 2013 sprejel Sklep št. 2013/1270/EU (3) o podpisu novega protokola. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 15. novembra 2013 sprejel Sklep št. 2013/1270/EU (3) o podpisu novega protokola.

| (4) | Treba bi bilo opredeliti način razdelitve ribolovnih možnosti med države članice za obdobje uporabe novega protokola. |
| --- | --- |

(4)

Treba bi bilo opredeliti način razdelitve ribolovnih možnosti med države članice za obdobje uporabe novega protokola.

| (5) | Če se izkaže, da ribolovne možnosti, ki so bile dodeljene Uniji na podlagi novega protokola, niso v celoti izkoriščene, Komisija o tem obvesti zadevne države članice v skladu s členom 10(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008 (4). Če v roku, ki ga določi Svet, ni odgovora, to pomeni potrditev, da plovila zadevne države članice v danem obdobju ne izkoriščajo v celoti svojih ribolovnih možnosti. Svet bi moral določiti ta rok. |
| --- | --- |

(5)

Če se izkaže, da ribolovne možnosti, ki so bile dodeljene Uniji na podlagi novega protokola, niso v celoti izkoriščene, Komisija o tem obvesti zadevne države članice v skladu s členom 10(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008 (4). Če v roku, ki ga določi Svet, ni odgovora, to pomeni potrditev, da plovila zadevne države članice v danem obdobju ne izkoriščajo v celoti svojih ribolovnih možnosti. Svet bi moral določiti ta rok.

| (6) | To uredbo bi bilo treba uporabljati od začetka veljavnosti novega protokola. |
| --- | --- |

(6)

To uredbo bi bilo treba uporabljati od začetka veljavnosti novega protokola.

| (7) | Zaradi nujnih razlogov bi bilo treba uporabiti izjemo od roka osmih tednov iz člena 4 Protokola (št. 1) o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije – |
| --- | --- |

(7)

Zaradi nujnih razlogov bi bilo treba uporabiti izjemo od roka osmih tednov iz člena 4 Protokola (št. 1) o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Ribolovne možnosti, določene s Protokolom med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o partnerstvu v ribiškem sektorju (v nadaljnjem besedilu: Protokol), se med države članice razdelijo na naslednji način:

| Ribolovna kategorija | Vrsta plovila | Država članica | Dovoljenja ali kvota |
| --- | --- | --- | --- |
| Mali ribolov na severu, pelagični | plovila s potegalko < 100 BT | Španija | 20 |
| Mali ribolov na severu | plovila s pridnenimi parangali, < 40 BT | Španija | 25 |
| Portugalska | 7 |
| plovila s pridnenimi parangali, ≥ 40 BT < 150 BT | Portugalska | 3 |
| Mali ribolov na jugu | vrvice in ribiške palice < 80 BT | Španija | 10 |
| Pridneni ribolov | plovila s pridnenimi parangali | Španija | 7 |
| Portugalska | 4 |
| plovila z vlečnimi mrežami | Španija | 5 |
| Italija | 0 |
| Ribolov tuna | plovila za ribolov z ribiškimi palicami | Španija | 23 |
| Francija | 4 |
| Industrijski pelagični ribolov | 80 000 ton/leto
  z največ 10 000 ton na mesec za celotno ladjevje,
  razen za obdobje avgust–oktober, ko je zgornja mesečna meja ulova 15 000 ton.
  Razporeditev plovil z dovoljenjem za ribolov: | 10 plovil s tonažo nad 3 000 BT, |

Ribolovna kategorija

Vrsta plovila

Država članica

Dovoljenja ali kvota

Mali ribolov na severu, pelagični

plovila s potegalko < 100 BT

Španija

20

Mali ribolov na severu

plovila s pridnenimi parangali, < 40 BT

Španija

25

Portugalska

7

plovila s pridnenimi parangali, ≥ 40 BT < 150 BT

Portugalska

3

Mali ribolov na jugu

vrvice in ribiške palice < 80 BT

Španija

10

Pridneni ribolov

plovila s pridnenimi parangali

Španija

7

Portugalska

4

plovila z vlečnimi mrežami

Španija

5

Italija

0

Ribolov tuna

plovila za ribolov z ribiškimi palicami

Španija

23

Francija

4

Industrijski pelagični ribolov

80 000 ton/leto

z največ 10 000 ton na mesec za celotno ladjevje,

razen za obdobje avgust–oktober, ko je zgornja mesečna meja ulova 15 000 ton.

Razporeditev plovil z dovoljenjem za ribolov:

10 plovil s tonažo nad 3 000 BT,

| | 3 plovila s tonažo med 150 in 3 000 BT, |
| --- | --- |

3 plovila s tonažo med 150 in 3 000 BT,

| | 5 plovil s tonažo pod 150 BT. |
| --- | --- |

5 plovil s tonažo pod 150 BT.

Nemčija

6 467 t

Litva

20 693 t

Latvija

11 640 t

Nizozemska

24 567 t

Irska

2 917 t

Poljska

4 525 t

Združeno kraljestvo

4 525 t

Španija

467 t

Portugalska

1 555 t

Francija

2 644 t

2.   Uredba (ES) št. 1006/2008 se uporablja brez poseganja v Sporazum o partnerstvu.

3.   Če se z zahtevki za dovoljenja za ribolov držav članic iz odstavka 1 tega člena ne izčrpajo vse ribolovne možnosti, ki jih določa protokol, Komisija v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 1006/2008 upošteva zahtevke za dovoljenja za ribolov katere koli druge države članice.

4.   Rok, v katerem morajo države članice v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1006/2008 potrditi, da v celoti ne izkoriščajo dodeljenih ribolovnih možnosti, dodeljenih, je deset delovnih dni od dneva, ko jim Komisija sporoči, da ribolovne možnosti niso v celoti izčrpane.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od datuma začetka veljavnosti Protokola.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. novembra 2013

Za Svet

Predsednik

R. ŠADŽIUS

---

(1)  Uredba Sveta (ES) št. 764/2006 z dne 22. maja 2006 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Maroko o partnerstvu v ribiškem sektorju (UL L 141, 29.5.2006, str. 1).

1

(2)  UL L 141, 29.5.2006, str. 4.

2

(3)  Glej stran 40 tega Uradnega lista.

3

(4)  Uredba (ES) št. 1006/2008 z dne 29. septembra 2008 o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti ribiških plovil Skupnosti zunaj voda Skupnosti in dostopu plovil tretjih držav do voda Skupnosti ter o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93 in (ES) št. 1627/94 in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 3317/94 (UL L 286, 29.10.2008, str. 33).

4

---

| 7.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 328/42 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 328/42

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1271/2013

z dne 30. septembra 2013

o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1) ter zlasti člena 208 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 (2) o okvirni finančni uredbi za organe, ki jih ustanovijo Skupnosti, je temeljila na Uredbi Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3). Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002 je nadomestila Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012. Zato je treba pregledati Uredbo (ES, Euratom) št. 2343/2002. Zaradi jasnosti bi bilo treba Uredbo (ES, Euratom) št. 2343/2002 nadomestiti. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 (2) o okvirni finančni uredbi za organe, ki jih ustanovijo Skupnosti, je temeljila na Uredbi Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3). Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002 je nadomestila Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012. Zato je treba pregledati Uredbo (ES, Euratom) št. 2343/2002. Zaradi jasnosti bi bilo treba Uredbo (ES, Euratom) št. 2343/2002 nadomestiti.

| (2) | Upoštevati je treba Skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta EU in Evropske komisije o decentraliziranih agencijah z dne 19. julija 2012. |
| --- | --- |

(2)

Upoštevati je treba Skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta EU in Evropske komisije o decentraliziranih agencijah z dne 19. julija 2012.

| (3) | Nekatere določbe Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002 bi bilo treba pregledati, da se upoštevajo izkušnje, pridobljene pri njihovi uporabi. |
| --- | --- |

(3)

Nekatere določbe Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002 bi bilo treba pregledati, da se upoštevajo izkušnje, pridobljene pri njihovi uporabi.

| (4) | Ta uredba bi morala vzpostaviti splošna načela in temeljna pravila, ki bi se morala uporabljati za organe, ki so ustanovljeni na podlagi PDEU in Pogodbe Euratom (v nadaljnjem besedilu: organi Unije) in prejemajo prispevke v breme proračuna, in sicer brez poseganja v akt o ustanovitvi. Na podlagi te uredbe bi morali organi Unije sprejeti lastna finančna pravila, ki ne bi smela odstopati od Uredbe, razen če tako ne zahtevajo posebni razlogi in s predhodnim soglasjem Komisije. |
| --- | --- |

(4)

Ta uredba bi morala vzpostaviti splošna načela in temeljna pravila, ki bi se morala uporabljati za organe, ki so ustanovljeni na podlagi PDEU in Pogodbe Euratom (v nadaljnjem besedilu: organi Unije) in prejemajo prispevke v breme proračuna, in sicer brez poseganja v akt o ustanovitvi. Na podlagi te uredbe bi morali organi Unije sprejeti lastna finančna pravila, ki ne bi smela odstopati od Uredbe, razen če tako ne zahtevajo posebni razlogi in s predhodnim soglasjem Komisije.

| (5) | Vendar bi morali organi Unije, ki se v celoti financirajo sami in za katere se ta uredba ne uporablja, zaradi doslednosti določiti podobna pravila, kadar je to primerno. V skladu s Skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 19. julija 2012 bi morali ti organi Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predložiti letno poročilo o izvrševanju svojega proračuna ter ustrezno upoštevati njihove zahteve in priporočila. |
| --- | --- |

(5)

Vendar bi morali organi Unije, ki se v celoti financirajo sami in za katere se ta uredba ne uporablja, zaradi doslednosti določiti podobna pravila, kadar je to primerno. V skladu s Skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 19. julija 2012 bi morali ti organi Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predložiti letno poročilo o izvrševanju svojega proračuna ter ustrezno upoštevati njihove zahteve in priporočila.

| (6) | Organi Unije bi morali svoj proračun pripraviti in izvršiti v skladu s petimi temeljnimi načeli proračunskega prava – enotnost, točnost, univerzalnost, specifikacija in enoletnost – in načeli ravnotežja, obračunske enote, dobrega finančnega poslovodenja in preglednosti. |
| --- | --- |

(6)

Organi Unije bi morali svoj proračun pripraviti in izvršiti v skladu s petimi temeljnimi načeli proračunskega prava – enotnost, točnost, univerzalnost, specifikacija in enoletnost – in načeli ravnotežja, obračunske enote, dobrega finančnega poslovodenja in preglednosti.

| (7) | Poudariti bi bilo treba izravnalno naravo prispevka Unije. Tisti del pozitivnega proračunskega rezultata organa Unije, ki presega znesek prispevka Unije, plačanega med letom, bi se moral vrniti v proračun Unije. |
| --- | --- |

(7)

Poudariti bi bilo treba izravnalno naravo prispevka Unije. Tisti del pozitivnega proračunskega rezultata organa Unije, ki presega znesek prispevka Unije, plačanega med letom, bi se moral vrniti v proračun Unije.

| (8) | Kadar akt o ustanovitvi določa, da je prihodek poleg prispevka Unije sestavljen iz pristojbin in stroškov in da so prihodki iz pristojbin in stroškov dodeljeni posebni odhodkovni postavki, bi morali imeti organi Unije možnost, da razliko prenesejo naprej v obliki namenskih prejemkov. |
| --- | --- |

(8)

Kadar akt o ustanovitvi določa, da je prihodek poleg prispevka Unije sestavljen iz pristojbin in stroškov in da so prihodki iz pristojbin in stroškov dodeljeni posebni odhodkovni postavki, bi morali imeti organi Unije možnost, da razliko prenesejo naprej v obliki namenskih prejemkov.

| (9) | Zagotoviti je treba, da so pristojbine določene na ravni, ki je primerna za pokritje stroškov zagotavljanja storitev in preprečuje znatne presežke. |
| --- | --- |

(9)

Zagotoviti je treba, da so pristojbine določene na ravni, ki je primerna za pokritje stroškov zagotavljanja storitev in preprečuje znatne presežke.

| (10) | Prenos nalog v zvezi z izvrševanjem proračuna na organe Unije je treba ustrezno utemeljiti z značilnostmi nalog in posebnim strokovnim znanjem in izkušnjami organa Unije, ob tem pa zagotoviti dobro finančno upravljanje in stroškovno učinkovitost. Prenesene naloge morajo biti skladne z aktom o ustanovitvi. |
| --- | --- |

(10)

Prenos nalog v zvezi z izvrševanjem proračuna na organe Unije je treba ustrezno utemeljiti z značilnostmi nalog in posebnim strokovnim znanjem in izkušnjami organa Unije, ob tem pa zagotoviti dobro finančno upravljanje in stroškovno učinkovitost. Prenesene naloge morajo biti skladne z aktom o ustanovitvi.

| (11) | Organom Unije bi bilo treba omogočiti, da prejmejo subvencije ad hoc le, če je to izrecno določeno v ustreznih temeljnih aktih in dovoljeno v aktu o ustanovitvi. |
| --- | --- |

(11)

Organom Unije bi bilo treba omogočiti, da prejmejo subvencije ad hoc le, če je to izrecno določeno v ustreznih temeljnih aktih in dovoljeno v aktu o ustanovitvi.

| (12) | V skladu s členom 50 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 bi moral organ Unije sodelovati pri primerjalni analizi z drugimi organi in institucijami Unije. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s členom 50 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 bi moral organ Unije sodelovati pri primerjalni analizi z drugimi organi in institucijami Unije.

| (13) | Uvesti je treba pravila o akcijskem načrtu, da se sprejmejo nadaljnji ukrepi v zvezi z ugotovitvami skupnih rednih ocen, da se zagotovi njihovo učinkovito izvajanje. |
| --- | --- |

(13)

Uvesti je treba pravila o akcijskem načrtu, da se sprejmejo nadaljnji ukrepi v zvezi z ugotovitvami skupnih rednih ocen, da se zagotovi njihovo učinkovito izvajanje.

| (14) | Za namen zagotavljanja usklajenega načrtovanja bi moral organ Unije pripraviti dokument, ki bi vseboval letno in večletno načrtovanje programov ob upoštevanju smernic Komisije. |
| --- | --- |

(14)

Za namen zagotavljanja usklajenega načrtovanja bi moral organ Unije pripraviti dokument, ki bi vseboval letno in večletno načrtovanje programov ob upoštevanju smernic Komisije.

| (15) | Organ Unije bi moral uskladiti časovni razpored za letno in večletno načrtovanje programov s proračunskim postopkom, da se zagotovi njegova učinkovitost in usklajenost vseh programskih dokumentov. |
| --- | --- |

(15)

Organ Unije bi moral uskladiti časovni razpored za letno in večletno načrtovanje programov s proračunskim postopkom, da se zagotovi njegova učinkovitost in usklajenost vseh programskih dokumentov.

| (16) | Treba je razjasniti trenutno strukturo nalog notranje revizije in notranjega nadzora ter poenostaviti zahteve za poročanje. Nalogo notranje revizije v organu Unije bi moral opravljati notranji revizor Komisije, ki bi moral opravljati revizije, kadar bi bilo to utemeljeno zaradi zadevnih tveganj. Treba bi bilo določiti pravila glede ustanovitve in delovanja oddelka notranje revizije. |
| --- | --- |

(16)

Treba je razjasniti trenutno strukturo nalog notranje revizije in notranjega nadzora ter poenostaviti zahteve za poročanje. Nalogo notranje revizije v organu Unije bi moral opravljati notranji revizor Komisije, ki bi moral opravljati revizije, kadar bi bilo to utemeljeno zaradi zadevnih tveganj. Treba bi bilo določiti pravila glede ustanovitve in delovanja oddelka notranje revizije.

| (17) | Obveznosti poročanja bi bilo treba racionalizirati. Organi Unije bi morali predložiti konsolidirano letno poročilo o dejavnostih, ki bi vključevalo obsežne informacije o izvajanju njihovega delovnega programa, izvrševanju proračuna, izvajanju načrta kadrovske politike ter njihovih upravljavskih sistemov in sistemov notranje kontrole. |
| --- | --- |

(17)

Obveznosti poročanja bi bilo treba racionalizirati. Organi Unije bi morali predložiti konsolidirano letno poročilo o dejavnostih, ki bi vključevalo obsežne informacije o izvajanju njihovega delovnega programa, izvrševanju proračuna, izvajanju načrta kadrovske politike ter njihovih upravljavskih sistemov in sistemov notranje kontrole.

| (18) | Za izboljšanje stroškovne učinkovitosti organov Unije bi bilo treba zagotoviti možnost izmenjave storitev ali njihovega prenosa na drug organ Unije ali Komisijo. Stroškovna učinkovitost bi se zlasti lahko izboljšala, če se računovodja Komisije pooblasti za izvajanje vseh ali dela nalog računovodje organa Unije. |
| --- | --- |

(18)

Za izboljšanje stroškovne učinkovitosti organov Unije bi bilo treba zagotoviti možnost izmenjave storitev ali njihovega prenosa na drug organ Unije ali Komisijo. Stroškovna učinkovitost bi se zlasti lahko izboljšala, če se računovodja Komisije pooblasti za izvajanje vseh ali dela nalog računovodje organa Unije.

| (19) | Kot je določeno v Uredbi (EU, Euratom) št. 966/2012, bi bilo treba razporeditev obveznosti, ki trajajo več let, v letne obroke omogočiti le, kadar tako določa akt o ustanovitvi ali temeljni akt ali kadar se obveznosti nanašajo na upravne odhodke. |
| --- | --- |

(19)

Kot je določeno v Uredbi (EU, Euratom) št. 966/2012, bi bilo treba razporeditev obveznosti, ki trajajo več let, v letne obroke omogočiti le, kadar tako določa akt o ustanovitvi ali temeljni akt ali kadar se obveznosti nanašajo na upravne odhodke.

| (20) | Za uskladitev pravil o namenskih prejemkih s pravili Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 bi bilo treba določiti pravila o diferenciaciji namenskih prejemkov (notranjih in zunanjih) ter o njihovem prenosu. |
| --- | --- |

(20)

Za uskladitev pravil o namenskih prejemkih s pravili Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 bi bilo treba določiti pravila o diferenciaciji namenskih prejemkov (notranjih in zunanjih) ter o njihovem prenosu.

| (21) | Za uskladitev pravil o obravnavi obresti, ki jih ustvari prispevek Unije organu Unije, s pravili Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 bi bilo treba določiti, da obresti ne pripadajo proračunu. |
| --- | --- |

(21)

Za uskladitev pravil o obravnavi obresti, ki jih ustvari prispevek Unije organu Unije, s pravili Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 bi bilo treba določiti, da obresti ne pripadajo proračunu.

| (22) | Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 določa možnost, da se v posebnih primerih pred sprejetjem proračunske obveznosti sprejme pravna obveznost. Tudi organi Unije bi morali imeti to možnost. |
| --- | --- |

(22)

Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 določa možnost, da se v posebnih primerih pred sprejetjem proračunske obveznosti sprejme pravna obveznost. Tudi organi Unije bi morali imeti to možnost.

| (23) | Za zagotovitev usklajenosti Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002 in Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 posebne določbe o javnih naročilih in nepovratnih sredstvih ne bi smele biti dovoljene. Z uporabo enotnega sklopa pravil se poenostavi delo organa Unije in omogoči uporaba smernic in vzorcev, ki jih pripravi Komisija. |
| --- | --- |

(23)

Za zagotovitev usklajenosti Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002 in Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 posebne določbe o javnih naročilih in nepovratnih sredstvih ne bi smele biti dovoljene. Z uporabo enotnega sklopa pravil se poenostavi delo organa Unije in omogoči uporaba smernic in vzorcev, ki jih pripravi Komisija.

| (24) | Treba bi bilo uvesti možnost, da organ Unije podeli nagrade, da se uskladijo določbe Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002 z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012. |
| --- | --- |

(24)

Treba bi bilo uvesti možnost, da organ Unije podeli nagrade, da se uskladijo določbe Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002 z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012.

| (25) | Za določitev in pravilno upravljanje tveganja dejanskega ali domnevnega navzkrižja interesov, bi bilo treba od organov Unije zahtevati, da sprejmejo pravila o preprečevanju in upravljanju navzkrižja interesov. Taka pravila bi morala upoštevati smernice, ki jih je oblikovala Komisija na podlagi Skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 19. julija 2012. |
| --- | --- |

(25)

Za določitev in pravilno upravljanje tveganja dejanskega ali domnevnega navzkrižja interesov, bi bilo treba od organov Unije zahtevati, da sprejmejo pravila o preprečevanju in upravljanju navzkrižja interesov. Taka pravila bi morala upoštevati smernice, ki jih je oblikovala Komisija na podlagi Skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 19. julija 2012.

| (26) | Določbe o nepremičninski politiki, vključno z uvedbo možnosti, da lahko organi Unije pod določenimi pogoji najemajo posojila, bi bilo treba uskladiti z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012, da se zagotovi dosledna uporaba novih pravil s strani vseh organov in institucij Unije. |
| --- | --- |

(26)

Določbe o nepremičninski politiki, vključno z uvedbo možnosti, da lahko organi Unije pod določenimi pogoji najemajo posojila, bi bilo treba uskladiti z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012, da se zagotovi dosledna uporaba novih pravil s strani vseh organov in institucij Unije.

| (27) | Določiti bi bilo treba prehodne določbe za načrtovanje programov in poročanje, ker Komisija potrebuje čas za razvoj ustreznih smernic v sodelovanju z organi Unije. |
| --- | --- |

(27)

Določiti bi bilo treba prehodne določbe za načrtovanje programov in poročanje, ker Komisija potrebuje čas za razvoj ustreznih smernic v sodelovanju z organi Unije.

| (28) | Ta uredba bi morala začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije, da se lahko pravočasno sprejmejo revidirani finančni predpisi organov Unije do 1. januarja 2014 in se zagotovijo usklajena pravila za naslednji večletni finančni okvir – |
| --- | --- |

(28)

Ta uredba bi morala začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije, da se lahko pravočasno sprejmejo revidirani finančni predpisi organov Unije do 1. januarja 2014 in se zagotovijo usklajena pravila za naslednji večletni finančni okvir –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa bistvena finančna pravila, na podlagi katerih mora organ Unije sprejeti lastna finančna pravila. Finančna pravila organa Unije ne odstopajo od te uredbe, razen če tako zahtevajo posebni razlogi in s predhodnim soglasjem Komisije.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| — | „akt o ustanovitvi“ pomeni instrument zakonodaje Unije, ki ureja glavne vidike ustanovitve in delovanja organa Unije, |
| --- | --- |

—

„akt o ustanovitvi“ pomeni instrument zakonodaje Unije, ki ureja glavne vidike ustanovitve in delovanja organa Unije,

| — | „proračun organa Unije“ pomeni instrument, s katerim se za vsako proračunsko leto načrtujejo in odobravajo vsi prihodki in odhodki, ki so potrebni za organ Unije, |
| --- | --- |

—

„proračun organa Unije“ pomeni instrument, s katerim se za vsako proračunsko leto načrtujejo in odobravajo vsi prihodki in odhodki, ki so potrebni za organ Unije,

| — | „organ Unije“ pomeni kateri koli organ iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, |
| --- | --- |

—

„organ Unije“ pomeni kateri koli organ iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012,

| — | „upravni odbor“ pomeni glavni notranji organ organa Unije, odgovoren za sprejemanje odločitev o finančnih in proračunskih zadevah, ne glede na naziv iz akta o ustanovitvi, |
| --- | --- |

—

„upravni odbor“ pomeni glavni notranji organ organa Unije, odgovoren za sprejemanje odločitev o finančnih in proračunskih zadevah, ne glede na naziv iz akta o ustanovitvi,

| — | „direktor“ pomeni osebo, odgovorno za izvajanje odločitev upravnega odbora in izvrševanje proračuna organa Unije v vlogi odredbodajalca, ne glede na naziv iz akta o ustanovitvi, |
| --- | --- |

—

„direktor“ pomeni osebo, odgovorno za izvajanje odločitev upravnega odbora in izvrševanje proračuna organa Unije v vlogi odredbodajalca, ne glede na naziv iz akta o ustanovitvi,

| — | „izvršilni odbor“ pomeni notranji organ organa Unije, ki pomaga upravnemu odboru, njegove pristojnosti in poslovnik pa so določeni v aktu o ustanovitvi. |
| --- | --- |

—

„izvršilni odbor“ pomeni notranji organ organa Unije, ki pomaga upravnemu odboru, njegove pristojnosti in poslovnik pa so določeni v aktu o ustanovitvi.

Člen 3

Roki, datumi in časovne omejitve

Če ni določeno drugače, se Uredba Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 (4) uporablja za roke, določene v tej uredbi.

Člen 4

Varstvo osebnih podatkov

Ta uredba ne posega v zahteve Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES (5) ter Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

Člen 5

Upoštevanje proračunskih načel

Proračun organa Unije se oblikuje in izvršuje v skladu z načeli enotnosti, točnosti, enoletnosti, ravnotežja, obračunske enote, univerzalnosti, specifikacije, dobrega finančnega poslovodenja, ki zahteva uspešno in učinkovito notranjo kontrolo, ter preglednosti, kakor je določeno v tej uredbi.

NASLOV II

PRORAČUNSKA NAČELA

POGLAVJE 1

Načeli enotnosti in točnosti proračuna

Člen 6

Področje uporabe proračuna organa Unije

1.   Proračun organa Unije sestavljajo:

| (a) | lastna sredstva, ki jih sestavljajo vse pristojbine in stroški, ki jih organ Unije sme pobirati na podlagi nanj prenesenih nalog, in kakršen koli drug prihodek; |
| --- | --- |

(a)

lastna sredstva, ki jih sestavljajo vse pristojbine in stroški, ki jih organ Unije sme pobirati na podlagi nanj prenesenih nalog, in kakršen koli drug prihodek;

| (b) | prihodki, ki jih sestavljajo finančni prispevki držav članic gostiteljic; |
| --- | --- |

(b)

prihodki, ki jih sestavljajo finančni prispevki držav članic gostiteljic;

| (c) | prispevek Unije; |
| --- | --- |

(c)

prispevek Unije;

| (d) | prejemki, dodeljeni za posebne odhodkovne postavke v skladu s členom 23(1); |
| --- | --- |

(d)

prejemki, dodeljeni za posebne odhodkovne postavke v skladu s členom 23(1);

| (e) | odhodki organa Unije, vključno z upravnimi stroški. |
| --- | --- |

(e)

odhodki organa Unije, vključno z upravnimi stroški.

2.   Prihodki, ki jih sestavljajo pristojbine in stroški, se dodelijo le v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih, ki so določeni v aktu o ustanovitvi.

3.   Kadar eden ali več aktov o ustanovitvi določa, da se jasno opredeljene naloge financirajo ločeno, ali kadar organ Unije izvaja naloge, ki so mu zaupane s sporazumi o prenosu pooblastil, mora imeti ločene račune za prihodke in odhodke. Organ Unije jasno opredeli vsako skupino nalog v okviru svojega načrtovanja programov v zvezi s človeškimi viri, ki je vključen v letno in večletno načrtovanje programov iz člena 32.

Člen 7

Nepovratna sredstva ad hoc

1.   Organi Unije ne morejo prejeti nepovratnih sredstev ad hoc iz proračuna, razen če je to dovoljeno v aktu o ustanovitvi in izrecno določeno v temeljnem aktu.

2.   Če je organu Unije dovoljeno, da prejme nepovratna sredstva ad hoc, se naloge, ki jih financirajo ta nepovratna sredstva, vključijo v letni delovni program iz člena 32(3).

Člen 8

Sporazumi o prenosu pooblastil

1.   Na organ Unije se s Komisije ne smejo prenesti naloge izvrševanja proračuna, razen če je to ustrezno utemeljeno s posebno naravo ukrepa ter posebnim strokovnim znanjem in izkušnjami organa Unije.

2.   Pri izbiri organa Unije se ustrezno upošteva:

| (a) | stroškovna učinkovitost prenosa teh nalog; |
| --- | --- |

(a)

stroškovna učinkovitost prenosa teh nalog;

| (b) | vpliv na strukturo upravljanja organa in na njegove finančne in človeške vire. |
| --- | --- |

(b)

vpliv na strukturo upravljanja organa in na njegove finančne in človeške vire.

3.   Kadar Komisija izjemoma prenese naloge na organ Unije:

| (a) | se člen 60 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 uporablja za organ Unije glede sredstev, dodeljenih za navedene naloge, člena 108 in 109 te uredbe pa se ne uporabljata; |
| --- | --- |

(a)

se člen 60 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 uporablja za organ Unije glede sredstev, dodeljenih za navedene naloge, člena 108 in 109 te uredbe pa se ne uporabljata;

| (b) | bi bilo treba v informativne namene prenesene naloge vključiti v letni delovni program organa Unije iz člena 32(3). |
| --- | --- |

(b)

bi bilo treba v informativne namene prenesene naloge vključiti v letni delovni program organa Unije iz člena 32(3).

4.   Odredbodajalec se pred podpisom sporazuma o prenosu pooblastil brez poseganja v odstavek 2 posvetuje z upravnim odborom.

Člen 9

Posebna pravila o načelih enotnosti in točnosti proračuna

1.   Noben prihodek se ne sme pobrati in noben odhodek izvesti, če ni evidentiran na postavki v proračunu organa Unije.

2.   Nobenega odhodka ni mogoče prevzeti kot obveznost ali odobriti, če ni bil odobren v proračunu organa Unije.

3.   Odobritve se lahko vključi v proračun organa Unije le, če je namenjena za odhodkovno postavko, ki se šteje za potrebno.

4.   Obresti, ki so bile ustvarjene na podlagi plačila predhodnega financiranja iz proračuna organa Unije, ne pripadajo organu Unije.

POGLAVJE 2

Načelo enoletnosti

Člen 10

Opredelitev

Odobritve, vnesene v proračun organa Unije, se odobrijo za proračunsko leto, ki traja od 1. januarja do 31. decembra.

Člen 11

Vrste odobritev

1.   Proračun organa Unije vsebuje nediferencirana sredstva in, kadar to upravičujejo operativne potrebe, diferencirana sredstva. Diferencirana sredstva so sestavljena iz odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil.

2.   Odobritve za prevzem obveznosti zajemajo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih v proračunskem letu.

3.   Odobritve plačil zajemajo plačila za poravnavanje pravnih obveznosti, prevzetih v proračunskem letu ali v predhodnih proračunskih letih.

Člen 12

Računovodska pravila za prihodke in odobritve

1.   Prihodki organa Unije iz člena 6 se vpišejo v računovodske izkaze za proračunsko leto na osnovi zneskov, ki so bili zbrani v toku tega proračunskega leta.

2.   Prihodki organa Unije pomenijo enak znesek odobritev plačil.

3.   Odobritve, ki so odobrene za določeno proračunsko leto, se uporabljajo izključno za poravnavanje odhodkov, odobrenih in plačanih v tem proračunskem letu, ter za pokrivanje neporavnanih zneskov za prevzete obveznosti iz predhodnih proračunskih let.

4.   Obveznosti se knjižijo v poslovne knjige na podlagi pravnih obveznosti, prevzetih do 31. decembra.

5.   Plačila se knjižijo v poslovnih knjigah za proračunsko leto na podlagi plačil, ki jih je računovodja izvršil do 31. decembra navedenega leta.

Člen 13

Prevzemanje obveznosti za odobritve

Za odobritve, vnesene v proračun organa Unije, se lahko obveznosti začnejo prevzemati s 1. januarjem, ko se dokončno sprejme proračun organa Unije.

Člen 14

Razveljavitev in prenos odobritev

1.   Odobritve, ki ostanejo neporabljene do konca proračunskega leta, za katero so bile odobrene, se razveljavijo. Lahko pa se prenesejo, vendar samo v naslednje proračunsko leto, na podlagi odločitve, ki jo do 15. februarja sprejme upravni odbor ali, če to dopušča akt o ustanovitvi, izvršilni odbor, v skladu z odstavkoma 3 in 4 ali pa se lahko prenesejo avtomatsko v skladu z odstavkom 5.

2.   Odobritve za odhodke za zaposlene se ne morejo prenesti.

3.   Odobritve za prevzem obveznosti in nediferencirana sredstva, za katera obveznosti ob koncu proračunskega leta še niso bile prevzete, se lahko prenesejo:

| (a) | v zneskih, ki ustrezajo odobritvam za prevzem obveznosti; |
| --- | --- |

(a)

v zneskih, ki ustrezajo odobritvam za prevzem obveznosti;

| (b) | v zneskih, ki ustrezajo nediferenciranim sredstvom v zvezi s projekti gradenj, za katere je bila večina pripravljalnih faz v postopku za prevzem obveznosti do 31. decembra že končana. Pripravljalna faza postopka za prevzemanje obveznosti se določi v pravilih za izvajanje finančne uredbe vsakega organa Unije. |
| --- | --- |

(b)

v zneskih, ki ustrezajo nediferenciranim sredstvom v zvezi s projekti gradenj, za katere je bila večina pripravljalnih faz v postopku za prevzem obveznosti do 31. decembra že končana. Pripravljalna faza postopka za prevzemanje obveznosti se določi v pravilih za izvajanje finančne uredbe vsakega organa Unije.

Za take zneske se lahko prevzamejo obveznosti do 31. marca naslednjega leta, ali do 31. decembra naslednjega leta za zneske, povezane s projekti gradnje.

4.   Odobritve plačil se lahko prenesejo v višini, ki je potrebna za pokrivanje obstoječih obveznosti ali obveznosti povezane s prenesenimi odobritvami za prevzem obveznosti, kadar odobritve plačil, ki so določene v ustreznih proračunskih postavkah za naslednje proračunsko leto, ne zadostujejo za kritje zahtev.

Organ unije najprej porabi odobritve, ki so odobrene za tekoče proračunsko leto, in dokler le-te niso porabljene, ne uporablja prenesenih odobritev.

5.   Nediferencirana sredstva v višini obveznosti, za katere so bile pravilno sklenjene pogodbe ob koncu proračunskega leta, se avtomatsko prenesejo samo v naslednje proračunsko leto.

6.   Prenesene odobritve, za katere niso bile prevzete obveznosti do 31. marca leta N + 1, avtomatsko zapadejo in se navedejo v računovodskih izkazih.

Člen 15

Pravila za prenos namenskih prejemkov

Prenos namenskih prejemkov iz člena 23 in odobritev iz takšnih prejemkov, ki 31. decembra ostanejo neporabljena, je v skladu z naslednjimi pravili:

| (a) | zunanji namenski prejemki se prenesejo samodejno in se v celoti porabijo, dokler niso izvedene vse dejavnosti v zvezi s programom ali ukrepom, za katerega so namenjeni. Zunanji namenski prejemki, prejeti v zadnjem letu programa ali ukrepa, se lahko porabijo v prvem letu naslednjega programa ali ukrepa; |
| --- | --- |

(a)

zunanji namenski prejemki se prenesejo samodejno in se v celoti porabijo, dokler niso izvedene vse dejavnosti v zvezi s programom ali ukrepom, za katerega so namenjeni. Zunanji namenski prejemki, prejeti v zadnjem letu programa ali ukrepa, se lahko porabijo v prvem letu naslednjega programa ali ukrepa;

| (b) | notranji namenski prejemki se prenesejo samo za eno leto, razen notranji namenski prejemki, opredeljeni v točki (f) člena 23(3), ki se prenesejo samodejno. |
| --- | --- |

(b)

notranji namenski prejemki se prenesejo samo za eno leto, razen notranji namenski prejemki, opredeljeni v točki (f) člena 23(3), ki se prenesejo samodejno.

Organ Unije najpozneje do 1. junija leta N + 1 Komisijo obvesti o izvrševanju prenesenih namenskih prejemkov.

Člen 16

Sprostitev odobritev

Kadar se obveznosti za odobritve sprostijo v katerem koli proračunskem letu po letu, v katerem so bile odobritve vnesene v proračunu organa Unije, ker ukrepi, za katere so bile namenjene, v celoti ali delno niso bili izvedeni, se zadevne odobritve razveljavijo.

Člen 17

Obveznosti

1.   Vsako leto od 15. oktobra dalje se lahko vnaprej prevzemajo obveznosti za kritje rutinskih upravnih odhodkov v breme odobritev za naslednje proračunsko leto. Take obveznosti pa ne smejo presegati ene četrtine odobritev, ki sta jih odobrila Evropski parlament in Svet za ustrezno proračunsko vrstico za tekoče proračunsko leto. Ne uporabljajo se za nove odhodke, za katere načelo ni bilo odobreno v zadnjem proračunu organa Unije, ki je bil pravilno sprejet.

2.   Odhodki, ki se plačajo vnaprej v skladu s pravnimi ali pogodbenimi določbami, na primer najemnine, se lahko od 1. decembra dalje plačujejo v breme odobritev za naslednje proračunsko leto. V tem primeru se omejitev iz odstavka 1 ne uporablja.

Člen 18

Pravila, ki se uporabljajo v primeru poznejšega sprejetja proračuna organa Unije

1.   Če proračun organa Unije na začetku proračunskega leta še ni dokončno sprejet, se uporabljajo pravila iz odstavkov 2 do 6.

2.   Obveznosti se lahko prevzamejo in plačila izvršujejo v okviru omejitev iz odstavka 3.

3.   Obveznosti se lahko prevzemajo po poglavjih do največ ene četrtine skupnih odobritev za zadevno poglavje v preteklem proračunskem letu, ki se za vsak pretečeni mesec povečajo za eno dvanajstino.

Omejitev odobritev, predvidena v načrtih prihodkov in odhodkov, se ne prekorači.

Plačila se lahko izvršujejo mesečno po poglavjih do največ ene dvanajstine odobritev za zadevno poglavje v predhodnem proračunskem letu. Vendar ta vsota ne presega ene dvanajstine odobritev, predvidenih v istem poglavju načrtov prihodkov in odhodkov.

4.   Sklicevanje na odobritve za zadevno poglavje v predhodnem proračunskem letu, kakor je določeno v odstavkih 2 in 3, se razume kot sklicevanje na odobritve, izglasovane v proračunu organa Unije, tudi s spremembami proračuna, in po prilagoditvi za prerazporeditve v tem proračunskem letu.

5.   Na zahtevo direktorja, če je to potrebno zaradi kontinuitete delovanja organa Unije in za potrebe upravljanja, lahko upravni odbor poleg zneskov, ki so samodejno na voljo v skladu z odstavkoma 2 in 3, odobri dodatne odhodke ene začasne dvanajstine, a brez preseganja skupnega zneska štirih začasnih dvanajstin, razen v ustrezno utemeljenih primerih, za prevzem obveznosti in za plačila.

Dodatne dvanajstine se odobrijo v celoti in niso deljive.

6.   Če za dano poglavje odobritev štirih začasnih dvanajstin v skladu z odstavkom 5 ne zadostuje za pokrivanje odhodkov, potrebnih za preprečitev prekinitve kontinuitete delovanja organa Unije na področju, ki ga pokriva zadevno poglavje, se lahko izjemoma dovoli prekoračitev zneska odobritev, vnesenih v ustrezno poglavje proračuna organa Unije v predhodnem proračunskem letu. Upravni odbor ukrepa v skladu s postopki iz odstavka 5. V nobenem primeru pa se ne sme prekoračiti skupni znesek odobritev, ki je razpoložljiv v proračunu organa Unije za predhodno proračunsko leto ali v predlaganem predlogu proračuna organa Unije.

POGLAVJE 3

Načelo ravnotežja

Člen 19

Opredelitev in področje uporabe

1.   Prihodki in odobritve plačil so uravnoteženi.

2.   Odobritve za prevzem obveznosti ne smejo presegati zneska prispevka Unije, skupaj z lastnim prihodkom in drugimi prihodki iz člena 6.

3.   Za organe, pri katerih prihodke poleg prispevka Unije sestavljajo pristojbine in stroški, bi bilo treba pristojbine določiti tako, da bi se izognili velikim kopičenjem presežkov. Kadar se pomemben pozitiven ali negativen proračunski rezultat v smislu člena 97 ponavlja, se raven pristojbin in stroškov revidira.

4.   Organ Unije ne sme najemati posojil v okviru proračuna organa Unije.

5.   Prispevek Unije organu Unije mora biti za proračun organa Unije izravnalni prispevek in se lahko razdeli na več plačil.

6.   Organ Unije izvršuje natančno upravljanje denarnih sredstev ob ustreznem upoštevanju namenskih prejemkov, da se zagotovi omejitev razpoložljivih denarnih sredstev na ustrezno upravičene zahteve. Organ Unije v zahtevkih za plačilo predloži podrobne in posodobljene napovedi o dejanskih denarnih potrebah skozi leto, vključno s podatki o namenskih prejemkih.

Člen 20

Proračunski rezultat proračunskega leta

1.   Če je proračunski rezultat v smislu člena 97 pozitiven, se vrne Komisiji v višini zneska prispevka, plačanega med letom. Del proračunskega rezultata, ki presega znesek prispevka Unije, plačanega med letom, se vnese v proračun organa Unije za naslednje proračunsko leto kot prihodek.

Prvi pododstavek se uporablja tudi, kadar prihodke organa Unije poleg prispevka Unije sestavljajo tudi pristojbine in stroški.

Razlika med prispevkom, vnesenim v proračun, in prispevkom, ki je bil dejansko plačan organu Unije, se razveljavi.

Organ Unije najpozneje do 31. januarja leta N predloži oceno proračunskega rezultata iz leta N – 1, ki se vrne v proračun pozneje v letu N, da se dopolnijo podatki, ki so že na voljo glede proračunskega rezultata za leto N – 2. Komisija te podatke ustrezno upošteva pri ocenjevanju finančnih potreb organa Unije za leto N + 1.

2.   V izjemnih primerih, kadar akt o ustanovitvi določa, da se prihodki iz pristojbin in stroškov namenijo posebnim odhodkovnim postavkam, lahko organ Unije prenese razliko pristojbin in stroškov kot namenske prejemke za dejavnosti v zvezi z zagotavljanjem storitev, za katere je treba plačati pristojbine.

3.   Če je proračunski rezultat v smislu člena 97 negativen, se v proračun organa Unije vnese za naslednje proračunsko leto v obliki odobritev plačil ali, če je primerno, se izravna s pozitivnim proračunskim rezultatom organa Unije v naslednjih proračunskih letih.

4.   Prihodki ali odobritve plačil se vključijo v proračun organa Unije v proračunskem postopku na podlagi postopka dopolnilnega pisma, opisanega v členu 39 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ali, če se proračun organa Unije že izvršuje, s spremembo proračuna.

POGLAVJE 4

Načelo obračunske enote

Člen 21

Uporaba eura

Proračun organa Unije se pripravi in izvrši v eurih, prav tako se v eurih pripravijo računovodski izkazi. Za namene denarnega toka pa lahko računovodja in v primeru računov izločenih sredstev skrbnik računov izločenih sredstev izvajata posle v drugih valutah, kakor določajo finančna pravila vsakega organa Unije.

POGLAVJE 5

Načelo univerzalnosti

Člen 22

Opredelitev in področje uporabe

Brez poseganja v člen 23 skupni prihodki pokrivajo skupne odobritve plačil. Brez poseganja v člen 25 se vsi prihodki in odhodki izkazujejo v celoti brez neto izravnave.

Člen 23

Namenski prejemki

1.   Za financiranje posebnih postavk odhodkov se uporabljajo zunanji namenski prejemki in notranji namenski prejemki.

2.   Zunanji namenski prejemki so:

| (a) | finančni prispevki držav članic in tretjih držav, v obeh primerih vključno z javnimi agencijami, subjekti ali fizičnimi osebami, za nekatere dejavnosti organov Unije, če je to predvideno v sporazumu, sklenjenem med organom Unije in državo članico, tretjo državo ali zadevnimi javnimi agencijami, subjekti ali fizičnimi osebami; |
| --- | --- |

(a)

finančni prispevki držav članic in tretjih držav, v obeh primerih vključno z javnimi agencijami, subjekti ali fizičnimi osebami, za nekatere dejavnosti organov Unije, če je to predvideno v sporazumu, sklenjenem med organom Unije in državo članico, tretjo državo ali zadevnimi javnimi agencijami, subjekti ali fizičnimi osebami;

| (b) | prihodki, predvideni za določen namen, kot so prihodki od ustanov, subvencije, darila ter volila; |
| --- | --- |

(b)

prihodki, predvideni za določen namen, kot so prihodki od ustanov, subvencije, darila ter volila;

| (c) | finančni prispevki, ki niso zajeti v točki (a), za dejavnosti organov Unije iz tretjih držav ali različnih organov, ki niso organi Unije;






  — | prihodki iz nepovratnih sredstev ad hoc iz člena 7, |
| --- | --- | --- |

(c)

finančni prispevki, ki niso zajeti v točki (a), za dejavnosti organov Unije iz tretjih držav ali različnih organov, ki niso organi Unije;

—

prihodki iz nepovratnih sredstev ad hoc iz člena 7,

| — | prihodki iz sporazumov o prenosu pooblastil iz člena 8; |
| --- | --- |

—

prihodki iz sporazumov o prenosu pooblastil iz člena 8;

| (d) | notranji namenski prejemki iz odstavka 3, v kolikor so postranske narave k drugim prihodkom iz točk (a) do (c) tega odstavka; |
| --- | --- |

(d)

notranji namenski prejemki iz odstavka 3, v kolikor so postranske narave k drugim prihodkom iz točk (a) do (c) tega odstavka;

| (e) | prihodki iz pristojbin in stroškov iz člena 6(2). |
| --- | --- |

(e)

prihodki iz pristojbin in stroškov iz člena 6(2).

3.   Notranji namenski prejemki so:

| (a) | prihodki od tretjih oseb za blago, storitve ali gradbena dela, dobavljena na njihovo zahtevo, z izjemo pristojbin in stroškov iz člena 6(1)(a); |
| --- | --- |

(a)

prihodki od tretjih oseb za blago, storitve ali gradbena dela, dobavljena na njihovo zahtevo, z izjemo pristojbin in stroškov iz člena 6(1)(a);

| (b) | prihodki od prodaje vozil, opreme, objektov in naprav, materiala ter znanstvenih in tehničnih strojev, ki so nadomeščeni z drugimi ali izločeni, kadar je knjigovodska vrednost v celoti amortizirana; |
| --- | --- |

(b)

prihodki od prodaje vozil, opreme, objektov in naprav, materiala ter znanstvenih in tehničnih strojev, ki so nadomeščeni z drugimi ali izločeni, kadar je knjigovodska vrednost v celoti amortizirana;

| (c) | prihodki iz vračil nepravilno plačanih zneskov v skladu s členom 62; |
| --- | --- |

(c)

prihodki iz vračil nepravilno plačanih zneskov v skladu s členom 62;

| (d) | prihodki od zagotavljanja blaga, storitev in gradbenih del institucijam Unije ali drugim organom Unije; |
| --- | --- |

(d)

prihodki od zagotavljanja blaga, storitev in gradbenih del institucijam Unije ali drugim organom Unije;

| (e) | prejete zavarovalnine; |
| --- | --- |

(e)

prejete zavarovalnine;

| (f) | prihodki od dajanja v najem; |
| --- | --- |

(f)

prihodki od dajanja v najem;

| (g) | prihodki od prodaje publikacij in filmov, tudi na elektronskih medijih; |
| --- | --- |

(g)

prihodki od prodaje publikacij in filmov, tudi na elektronskih medijih;

| (h) | prihodki iz poznejših povračil davkov v skladu s členom 25(3)(b). |
| --- | --- |

(h)

prihodki iz poznejših povračil davkov v skladu s členom 25(3)(b).

4.   Brez poseganja v člen 23(2)(e) lahko zadevni akt o ustanovitvi prihodke, ki jih določa, dodeli posebnim odhodkovnim postavkam. Če ni v ustreznem aktu o ustanovitvi drugače določeno, so taki prihodki notranji namenski prejemki.

5.   Vse postavke prihodkov v smislu točk (a) do (c) odstavka 2 ter točk (a) in (d) odstavka 3 zajemajo vse neposredne ali posredne odhodke za zadevno dejavnost ali namen.

6.   Proračun organa Unije vsebuje vrstice, v katere se uvrščajo zunanji namenski prejemki in notranji namenski prejemki, po možnosti pa se navede tudi znesek.

V načrt prihodkov in odhodkov se lahko vključijo samo zneski namenskih prejemkov, ki so na dan določitve načrta nedvoumni.

Člen 24

Donacije

1.   Direktor lahko sprejme kakršno koli donacijo v korist organa Unije, kot so ustanove, subvencije, darila in volila.

2.   Sprejetje donacij, ki lahko vključuje tudi finančni strošek, mora predhodno odobriti upravni odbor ali, če to dopušča akt o ustanovitvi, izvršilni odbor, ki sprejme odločitev v dveh mesecih od datuma, ko mu je bila zahteva predložena. Če upravni odbor ali, če to dopušča akt o ustanovitvi, izvršilni odbor ne sprejme odločitve v tem roku, se donacija šteje za sprejeto.

Člen 25

Pravila o odbitkih in popravkih deviznega tečaja

1.   Naslednji odbitki se lahko odštejejo od zahtevkov za plačilo, ki se nato posredujejo v izplačilo neto zneska:

| (a) | kazni, izrečene strankam pogodb o izvedbi javnega naročila ali upravičencem; |
| --- | --- |

(a)

kazni, izrečene strankam pogodb o izvedbi javnega naročila ali upravičencem;

| (b) | popusti, povračila in znižanja na posameznih računih in izkazih stroškov; |
| --- | --- |

(b)

popusti, povračila in znižanja na posameznih računih in izkazih stroškov;

| (c) | popravki za nepravilno plačane zneske. |
| --- | --- |

(c)

popravki za nepravilno plačane zneske.

Popravki iz točke (c) prvega pododstavka so lahko izvedeni tako, da se neposredno odbijejo od novega vmesnega plačila ali plačila razlike zneska istemu prejemniku po poglavju, členu in v proračunskem letu, za katero je bilo izvršeno previsoko plačilo.

Za odbitke iz točke (c) prvega pododstavka se uporabljajo računovodska pravila Unije.

2.   Stroški proizvodov ali storitev za organ Unije, ki vključujejo davke, ki jih vrnejo države članice v skladu s Protokolom o privilegijih in imunitetah Evropske unije, bremenijo proračun organa Unije za znesek brez davka, če se navedeni protokol uporablja za organ Unije.

3.   Stroški proizvodov ali storitev za organ Unije, ki vključujejo davke, ki jih vrnejo tretje države na podlagi ustreznih sporazumov, bremenijo proračun organa Unije za kar koli od naslednjega:

| (a) | znesek brez davka; |
| --- | --- |

(a)

znesek brez davka;

| (b) | znesek, ki vključuje davek. V tem primeru se poznejša povračila davkov štejejo za notranje namenske prejemke. |
| --- | --- |

(b)

znesek, ki vključuje davek. V tem primeru se poznejša povračila davkov štejejo za notranje namenske prejemke.

4.   Vsi nacionalni davki, ki jih začasno plačuje organ Unije v skladu z odstavkoma 2 in 3, se evidentirajo na začasnem kontu, dokler jih zadevne države ne povrnejo.

5.   Kakršen koli negativni proračunski rezultat se vnese v proračun organa Unije kot odhodek.

6.   Popravki so dovoljeni za tečajne razlike, ki nastanejo pri izvrševanju proračuna organa Unije. Končni dobiček ali izguba se vključi v proračunski rezultat za zadevno leto.

POGLAVJE 6

Načelo specifikacije

Člen 26

Splošne določbe

Odobritve se določijo za posebne namene po naslovih in poglavjih. Poglavja se razčlenijo na člene in postavke.

Člen 27

Prerazporeditve

1.   Direktor lahko odobritve prerazporedi:

| (a) | z enega naslova na drugega do največ 10 % odobritev za leto za vrstico, iz katere se sredstva prerazporedijo; |
| --- | --- |

(a)

z enega naslova na drugega do največ 10 % odobritev za leto za vrstico, iz katere se sredstva prerazporedijo;

| (b) | iz enega poglavja v drugega in iz enega člena v drugega neomejeno. |
| --- | --- |

(b)

iz enega poglavja v drugega in iz enega člena v drugega neomejeno.

2.   Nad mejo iz odstavka 1 lahko direktor predlaga upravnemu odboru ali, če to dopušča akt o ustanovitvi, izvršilnemu odboru prerazporeditve odobritev z enega naslova na drugega. Upravni odbor ali, če to dopušča akt o ustanovitvi, izvršilni odbor ima na voljo tri tedne, da taki prerazporeditvi ugovarja. Po tem roku se prerazporeditve štejejo za sprejete.

3.   Predlogom za prerazporeditev in prerazporeditvam po odstavkih 1 in 2 so priložena ustrezna in podrobna dokazila, ki prikazujejo izvrševanje odobritev in ocene potreb do konca proračunskega leta za postavke, na katere naj bi se odobritve prerazporedile, pa tudi za postavke, s katerih naj bi se prerazporedile.

4.   Direktor o izvršenih prerazporeditvah čim prej obvesti upravni odbor. Direktor obvesti Evropski parlament in Svet o vseh prerazporeditvah, izvršenih v skladu z odstavkom 2.

Člen 28

Posebna pravila za prerazporeditve

1.   Odobritve se lahko prerazporedijo samo v proračunske vrstice organa Unije, za katere so v proračunu organa Unije odobritve ali imajo zaznamek „pro memoria“.

2.   Odobritve v višini namenskih prejemkov se lahko prerazporedijo samo, če se takšni prejemki porabijo za namene, za katere so določeni.

POGLAVJE 7

Načelo dobrega finančnega poslovodenja

Člen 29

Načela gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti / Načelo dobrega finančnega poslovodenja

1.   Odobritve se uporabljajo v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja, namreč v skladu z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti.

2.   Načelo gospodarnosti zahteva, da se sredstva, ki jih organ Unije uporablja za izvajanje svojih dejavnosti, dajo na voljo pravočasno, v primerni količini in primerni kakovosti ter za najugodnejšo ceno.

Načelo učinkovitosti se nanaša na najboljše razmerje med uporabljenimi sredstvi in doseženimi rezultati.

Načelo uspešnosti se nanaša na doseganje zadanih specifičnih ciljev in želenih rezultatov.

3.   Organ Unije izvede primerjalno analizo iz člena 50 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

Primerjalna analiza vključuje:

| — | pregled učinkovitosti horizontalnih služb organa Unije, |
| --- | --- |

—

pregled učinkovitosti horizontalnih služb organa Unije,

| — | analizo stroškov in koristi skupnih storitev ali prenos teh storitev v celoti na drug organ Unije ali Komisijo. |
| --- | --- |

—

analizo stroškov in koristi skupnih storitev ali prenos teh storitev v celoti na drug organ Unije ali Komisijo.

Pri izvajanju primerjalne analize iz prvega in drugega pododstavka organ Unije sprejme potrebne ukrepe, da se prepreči kakršno koli navzkrižje interesov.

4.   Za vse sektorje dejavnosti, ki jih zajema proračun organa Unije, se določijo specifični, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno opredeljeni cilji. Doseganje teh ciljev se za vsako dejavnost spremlja s kazalci poslovanja, direktor pa mora upravnemu odboru zagotoviti ustrezne informacije. Te informacije se dajejo letno in najpozneje v dokumentih, ki so priloženi predlogu proračuna organa Unije.

5.   Za boljše odločanje organa Unije izvajajo predhodne in naknadne ocene v skladu z usmeritvami Komisije. Takšna ocena se uporablja za vse programe in dejavnosti, ki imajo za posledico večjo porabo, rezultati ocenjevanja pa se pošljejo upravnemu odboru.

6.   Direktor pripravi akcijski načrt za spremljanje zaključkov ocen iz odstavka 5 in Komisiji poroča o napredku dvakrat letno, poleg tega pa redno poroča tudi upravnemu odboru.

7.   Upravni odbor nadzira izvajanje akcijskega načrta iz odstavka 6.

Člen 30

Notranja kontrola izvrševanja proračuna

1.   Proračun organa Unije se izvršuje v skladu z uspešno in učinkovito notranjo kontrolo.

2.   Za namene izvrševanja proračuna organa Unije je notranja kontrola opredeljena kot proces, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in katerega namen je razumno zagotovilo o doseganju naslednjih ciljev:

| (a) | uspešnosti, učinkovitosti in gospodarnosti delovanja; |
| --- | --- |

(a)

uspešnosti, učinkovitosti in gospodarnosti delovanja;

| (b) | zanesljivosti poročanja; |
| --- | --- |

(b)

zanesljivosti poročanja;

| (c) | varovanja sredstev in informacij; |
| --- | --- |

(c)

varovanja sredstev in informacij;

| (d) | preprečevanja, odkrivanja, odprave in spremljanja goljufij in nepravilnosti; |
| --- | --- |

(d)

preprečevanja, odkrivanja, odprave in spremljanja goljufij in nepravilnosti;

| (e) | ustreznega obvladovanja tveganj v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij ob upoštevanju večletne narave programov in narave zadevnih plačil. |
| --- | --- |

(e)

ustreznega obvladovanja tveganj v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij ob upoštevanju večletne narave programov in narave zadevnih plačil.

3.   Uspešna notranja kontrola temelji na najboljših mednarodnih praksah in vključuje zlasti naslednje:

| (a) | ločevanje nalog; |
| --- | --- |

(a)

ločevanje nalog;

| (b) | ustrezno strategijo obvladovanja tveganja in ustrezno strategijo kontrole, ki vključuje kontrolo na ravni prejemnika; |
| --- | --- |

(b)

ustrezno strategijo obvladovanja tveganja in ustrezno strategijo kontrole, ki vključuje kontrolo na ravni prejemnika;

| (c) | izogibanje navzkrižju interesov; |
| --- | --- |

(c)

izogibanje navzkrižju interesov;

| (d) | ustrezne revizijske sledi in celovitost podatkov v podatkovnih sistemih; |
| --- | --- |

(d)

ustrezne revizijske sledi in celovitost podatkov v podatkovnih sistemih;

| (e) | postopke za spremljanje delovanja in nadaljnje ukrepanje pri ugotovljenih pomanjkljivostih in izjemah notranje kontrole; |
| --- | --- |

(e)

postopke za spremljanje delovanja in nadaljnje ukrepanje pri ugotovljenih pomanjkljivostih in izjemah notranje kontrole;

| (f) | redno oceno dobrega delovanja sistema notranje kontrole. |
| --- | --- |

(f)

redno oceno dobrega delovanja sistema notranje kontrole.

4.   Učinkovita notranja kontrola temelji na naslednjih elementih:

| (a) | izvajanju ustrezne strategije obvladovanja tveganja in kontrole, ki je bila usklajena med zadevnimi udeleženci v verigi kontrole; |
| --- | --- |

(a)

izvajanju ustrezne strategije obvladovanja tveganja in kontrole, ki je bila usklajena med zadevnimi udeleženci v verigi kontrole;

| (b) | dostopnosti rezultatov izvedenih kontrol za vse ustrezne udeležence v verigi kontrole; |
| --- | --- |

(b)

dostopnosti rezultatov izvedenih kontrol za vse ustrezne udeležence v verigi kontrole;

| (c) | po potrebi na zanašanju na neodvisna revizijska mnenja, pod pogojem, da je kakovost v zvezi s tem opravljenim delom ustrezna in sprejemljiva ter da je bilo delo opravljeno v skladu z dogovorjenimi standardi; |
| --- | --- |

(c)

po potrebi na zanašanju na neodvisna revizijska mnenja, pod pogojem, da je kakovost v zvezi s tem opravljenim delom ustrezna in sprejemljiva ter da je bilo delo opravljeno v skladu z dogovorjenimi standardi;

| (d) | pravočasni uporabi korektivnih ukrepov, ki po potrebi vključujejo odvračilne kazni; |
| --- | --- |

(d)

pravočasni uporabi korektivnih ukrepov, ki po potrebi vključujejo odvračilne kazni;

| (e) | odpravi večkratnih kontrol; |
| --- | --- |

(e)

odpravi večkratnih kontrol;

| (f) | izboljšanju razmerja med stroški in koristmi kontrole. |
| --- | --- |

(f)

izboljšanju razmerja med stroški in koristmi kontrole.

POGLAVJE 8

Načelo preglednosti

Člen 31

Objava zaključnega računa, proračuna in poročil

1.   Proračun organa Unije se določi in izvršuje ter zaključni račun pripravi v skladu z načelom preglednosti.

2.   Povzetek proračuna organa Unije in katere koli spremembe proračuna organa Unije v njihovi dokončni obliki se objavi v Uradnem listu Evropske unije v treh mesecih po sprejetju.

Povzetek prikazuje pet glavnih proračunskih postavk prihodkov, pet glavnih proračunskih postavk odhodkov za administrativni in operativni proračun organa Unije, načrt delovnih mest ter oceno števila pogodbenih uslužbencev, izraženega v ekvivalentih polnega delovnega časa, za katerega so proračunska sredstva predvidena, in odposlanih nacionalnih strokovnjakov. Poleg tega navaja številke za preteklo leto.

3.   Dokončno sprejeti proračun organa Unije, vključno z načrtom delovnih mest in spremembami proračuna organa Unije, podatki o številu pogodbenega osebja v ekvivalentih polne zaposlitve, za katerega so proračunska sredstva vključena v proračun, in napotenih nacionalnih strokovnjakov se pošljejo v vednost Evropskemu parlamentu in Svetu, Računskemu sodišču in Komisiji ter se objavijo na spletni strani zadevnega organa Unije v štirih tednih od njihovega sprejetja.

4.   Organ Unije na svoji spletni strani v standardni obliki objavi najpozneje do 30. junija naslednjega proračunskega leta informacije o prejemnikih sredstev iz proračuna organa Unije, vključno s strokovnjaki, najetimi na podlagi člena 89, v skladu z odstavki 2, 3 in 4 člena 21 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (7). Objavljene informacije so lahko dostopne, pregledne in celostne. Dostop do teh informacij se omogoči ob ustreznem upoštevanju zahtev zaupnosti in varnosti, zlasti varstva osebnih podatkov, določenega v Uredbi (ES) št. 45/2001.

NASLOV III

DOLOČITEV IN SESTAVA PRORAČUNA

POGLAVJE 1

Določitev proračuna organa Unije

Člen 32

Letno in večletno načrtovanje programov

1.   Organ Unije sestavi programski dokument, ki vsebuje večletne in letne načrte programov, pri čemer upošteva smernice Komisije.

2.   Večletni program vsebuje:

| — | skupno strateško načrtovanje programov, vključno s cilji, pričakovani rezultati in kazalniki uspešnosti, |
| --- | --- |

—

skupno strateško načrtovanje programov, vključno s cilji, pričakovani rezultati in kazalniki uspešnosti,

| — | načrtovanje programov v zvezi z viri, vključno z večletnim proračunom in kadrovskim načrtom. |
| --- | --- |

—

načrtovanje programov v zvezi z viri, vključno z večletnim proračunom in kadrovskim načrtom.

Načrtovanje programov v zvezi z viri vključuje kvalitativne in kvantitativne informacije o človeških virih in proračunskih zadevah za namene poročanja, zlasti:

| — | za leti N – 1 in N, informacije o številu uradnikov, začasnih in pogodbenih uslužbencev, kot so opredeljeni v kadrovskih predpisih, ter napotenih nacionalnih strokovnjakov, |
| --- | --- |

—

za leti N – 1 in N, informacije o številu uradnikov, začasnih in pogodbenih uslužbencev, kot so opredeljeni v kadrovskih predpisih, ter napotenih nacionalnih strokovnjakov,

| — | za leto N – 1 oceno proračunskih operacij v smislu člena 97 in informacije o prispevkih v naravi, ki jih je organu Unije podarila država članica gostiteljica, |
| --- | --- |

—

za leto N – 1 oceno proračunskih operacij v smislu člena 97 in informacije o prispevkih v naravi, ki jih je organu Unije podarila država članica gostiteljica,

| — | za leto N + 1 oceno števila uradnikov, začasnih in pogodbenih uslužbencev, kakor so opredeljeni v kadrovskih predpisih, |
| --- | --- |

—

za leto N + 1 oceno števila uradnikov, začasnih in pogodbenih uslužbencev, kakor so opredeljeni v kadrovskih predpisih,

| — | v naslednjih letih okvirno načrtovanje programov v zvezi s proračunskimi in človeškimi viri. |
| --- | --- |

—

v naslednjih letih okvirno načrtovanje programov v zvezi s proračunskimi in človeškimi viri.

Komisija pošlje organu Unije mnenje svojih zadevnih služb o osnutku načrtov v zvezi s človeškimi viri.

Če organ Unije mnenja služb Komisije ne upošteva v celoti, predloži Komisiji ustrezna pojasnila.

Načrtovanje virov se posodablja letno. Strateško načrtovanje se posodablja po potrebi, zlasti da bi se upoštevali rezultati skupnih ocen iz akta o ustanovitvi.

3.   Letni delovni program organa Unije vsebuje natančno opredeljene cilje in pričakovane rezultate, vključno s kazalniki uspešnosti. Vsebuje tudi opis ukrepov, za katere je predvideno financiranje, in navedbo zneskov finančnih in človeških virov, dodeljenih za posamezni ukrep. Letni delovni program je skladen z večletnim programom iz odstavka 1.

Jasno navaja, katere od nalog organa Unije so bile dodane, spremenjene ali črtane v primerjavi s prejšnjim proračunskim letom.

4.   Vsaka večja sprememba letnega delovnega programa se sprejme po enakem postopku kot začetni delovni program v skladu z določbami akta o ustanovitvi in členom 33 te uredbe.

Upravni odbor lahko prenese pooblastilo za vnašanje nebistvenih sprememb v letni delovni program na odredbodajalca organa Unije.

Člen 33

Določitev proračuna

1.   Proračun se določi v skladu z določbami akta o ustanovitvi.

2.   Organ Unije Komisiji pošlje začasni osnutek načrta svojih prihodkov in odhodkov ter splošne smernice, na katerih načrt temelji, najpozneje do 31. januarja vsako leto.

3.   V skladu s členom 37 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 organ Unije vsako leto Komisiji, Evropskemu parlamentu in Svetu pošlje načrt svojih prihodkov in odhodkov, kakor je določeno v aktu o ustanovitvi.

4.   Načrt prihodkov in odhodkov organa Skupnosti obsega:

| (a) | načrt delovnih mest, ki prikazuje število odobrenih rednih in začasnih delovnih mest po plačilnih razredih in kategorijah v okviru dodeljenih proračunskih sredstev; |
| --- | --- |

(a)

načrt delovnih mest, ki prikazuje število odobrenih rednih in začasnih delovnih mest po plačilnih razredih in kategorijah v okviru dodeljenih proračunskih sredstev;

| (b) | če je prišlo do spremembe v številu oseb na delovnem mestu, izjavo, ki upravičuje zahtevo po novih delovnih mestih; |
| --- | --- |

(b)

če je prišlo do spremembe v številu oseb na delovnem mestu, izjavo, ki upravičuje zahtevo po novih delovnih mestih;

| (c) | četrtletno oceno gotovinskih plačil in prejemkov; |
| --- | --- |

(c)

četrtletno oceno gotovinskih plačil in prejemkov;

| (d) | informacije o doseganju vseh predhodno določenih ciljev za različne dejavnosti. Rezultati ocen bodo pregledani in navedeni kot dokazilo pri presoji morebitnih prednosti povečanja ali zmanjšanja predlaganega proračuna organa Unije v primerjavi s proračunom za leto N. |
| --- | --- |

(d)

informacije o doseganju vseh predhodno določenih ciljev za različne dejavnosti. Rezultati ocen bodo pregledani in navedeni kot dokazilo pri presoji morebitnih prednosti povečanja ali zmanjšanja predlaganega proračuna organa Unije v primerjavi s proračunom za leto N.

5.   Organ Unije pošlje Komisiji, Evropskemu parlamentu in Svetu osnutek programskega dokumenta in kakršno koli pozneje posodobljeno različico tega dokumenta iz člena 32 najpozneje do 31. januarja vsako leto.

6.   Komisija pošlje poročilo o prihodkih in odhodkih organa Unije Evropskemu parlamentu in Svetu kot del postopka za sprejetje proračuna in predlaga znesek prispevka za organ Unije ter število zaposlenih, ki jih po njeni presoji organ potrebuje. Komisija predloži osnutek kadrovskega načrta organov Unije in oceno števila pogodbenega osebja in napotenih nacionalnih strokovnjakov v ekvivalentih polne zaposlitve, za katere se predlagajo odobritve takoj, ko Komisija pripravi predlog proračuna.

7.   Evropski parlament in Svet sprejmeta kadrovski načrt organa Unije in vse naknadne spremembe tega načrta v skladu s členom 38(1). Kadrovski načrt se objavi v Prilogi k oddelku III – Komisija v okviru proračuna.

8.   Proračun organa Unije in kadrovski načrt skupaj s programskim dokumentom iz člena 32 sprejme upravni odbor. Dokončna postaneta po dokončnem sprejetju proračuna, ki določa znesek prispevka in kadrovski načrt, po potrebi pa se proračun organa Unije in kadrovski načrt ustrezno prilagodita.

9.   Ob prenosu novih nalog na organ Unije Komisija brez poseganja v zakonodajne postopke za spremembo akta o ustanovitvi Evropskemu parlamentu in Svetu predloži potrebne informacije, da lahko ocenita vpliv novih nalog na vire organa Unije, da se po potrebi pregleda njegovo financiranje.

Člen 34

Spremembe proračuna

Vsaka sprememba proračuna organa Unije, vključno s kadrovskim načrtom, se vključi v spremembo proračuna, ki se sprejme po enakem postopku kot prvotni proračun organa Unije v skladu z določbami akta o ustanovitvi in člena 33 te uredbe.

POGLAVJE 2

Sestava in priprava proračuna organa Unije

Člen 35

Sestava proračuna organa Unije

Proračun organa Unije obsega izkaz prihodkov in izkaz odhodkov.

Člen 36

Proračunska nomenklatura

Če to opravičuje narava dejavnosti organa Unije, je treba izkaz odhodkov pripraviti na podlagi nomenklature, ki je razčlenjena po namenu. To nomenklaturo določi organ Unije ter mora jasno razlikovati med odobritvami za upravo in za poslovanje.

Člen 37

Priprava proračuna organa Unije

Proračun organa Unije prikazuje:

| 1. | v izkazu prihodkov:






  (a) | oceno prihodkov organa Unije za zadevno proračunsko leto (v nadaljnjem besedilu: leto N); |
| --- | --- | --- |

1.

v izkazu prihodkov:

(a)

oceno prihodkov organa Unije za zadevno proračunsko leto (v nadaljnjem besedilu: leto N);

| (b) | oceno prihodkov za predhodno proračunsko leto in prihodkov za leto N – 2; |
| --- | --- |

(b)

oceno prihodkov za predhodno proračunsko leto in prihodkov za leto N – 2;

| (c) | ustrezne pripombe k vsaki prihodkovni postavki; |
| --- | --- |

(c)

ustrezne pripombe k vsaki prihodkovni postavki;

| 2. | v izkazu odhodkov:






  (a) | odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil za leto N; |
| --- | --- | --- |

2.

v izkazu odhodkov:

(a)

odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil za leto N;

| (b) | odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil za predhodno proračunsko leto ter prevzete odhodke in plačane odhodke v letu N – 2, slednji pa se izrazijo tudi kot odstotek proračuna organa Unije za leto N; |
| --- | --- |

(b)

odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil za predhodno proračunsko leto ter prevzete odhodke in plačane odhodke v letu N – 2, slednji pa se izrazijo tudi kot odstotek proračuna organa Unije za leto N;

| (c) | zbirni pregled rokov plačil, zapadlih v naslednjih proračunskih letih, za poravnavo proračunskih obveznosti, vključenih v proračun v preteklih proračunskih letih; |
| --- | --- |

(c)

zbirni pregled rokov plačil, zapadlih v naslednjih proračunskih letih, za poravnavo proračunskih obveznosti, vključenih v proračun v preteklih proračunskih letih;

| (d) | ustrezne pripombe k vsakemu pododdelku. |
| --- | --- |

(d)

ustrezne pripombe k vsakemu pododdelku.

Člen 38

Pravila glede kadrovskih načrtov za zaposlene

1.   Seznam zaposlenih, omenjen v členu 33, zajema, glede na število odobrenih zaposlitev za proračunsko leto, število odobrenih zaposlitev za prejšnje proračunsko leto, pa tudi število dejansko zaposlenih. Ta načrt predstavlja absolutno omejitev za organ Unije. Nobeno imenovanje ni mogoče nad to omejitvijo.

Razen za plačilne razrede AD 16, AD 15, AD 14 in AD 13 pa lahko upravni odbor spremeni kadrovski načrt za največ 10 % odobrenih delovnih mest, ob upoštevanju naslednjih pogojev:

| (a) | obseg odobritev za zaposlene za celotno proračunsko leto se ne spremeni; |
| --- | --- |

(a)

obseg odobritev za zaposlene za celotno proračunsko leto se ne spremeni;

| (b) | omejitev skupnega števila delovnih mest, odobrenih s kadrovskim načrtom, ni prekoračena; |
| --- | --- |

(b)

omejitev skupnega števila delovnih mest, odobrenih s kadrovskim načrtom, ni prekoračena;

| (c) | organ Unije sodeluje pri primerjalni analizi z drugimi organi Unije, kot je to začela Komisija z analizo kadrovskih potreb. |
| --- | --- |

(c)

organ Unije sodeluje pri primerjalni analizi z drugimi organi Unije, kot je to začela Komisija z analizo kadrovskih potreb.

2.   Z odstopanjem od drugega pododstavka odstavka 1 se lahko učinki dela s skrajšanim delovnim časom, ki ga odobri organ za imenovanje v skladu s kadrovskimi predpisi, izravnajo z drugimi zaposlitvami. Če član osebja zahteva preklic odobritve skrajšanega delovnega časa pred iztekom dodeljenega obdobja, organ Unije čim prej sprejme ustrezne ukrepe za spoštovanje omejitev iz točke (b) drugega pododstavka odstavka 1.

NASLOV IV

IZVRŠEVANJE PRORAČUNA ORGANA UNIJE

POGLAVJE 1

Splošne določbe

Člen 39

Izvrševanje proračuna v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja

1.   Direktor opravlja naloge odredbodajalca. Direktor ali direktorica izvršuje prihodke in odhodke proračuna v skladu s finančnimi pravili organa Unije in načelom dobrega finančnega poslovodenja na lastno odgovornost in v mejah odobrenih proračunskih sredstev.

2.   Organ Unije brez poseganja v odgovornosti odredbodajalca glede preprečevanja in odkrivanja goljufij in nepravilnosti sodeluje pri dejavnostih preprečevanja goljufij Evropskega urada za boj proti goljufijam.

Člen 40

Prenos pooblastil za izvrševanje proračuna

1.   Direktor lahko prenese pooblastila za izvrševanje proračuna na osebje organa Unije, za katerega veljajo kadrovski predpisi, v skladu s pogoji, določenimi v finančnih pravilih organa Unije, ki jih sprejme upravni odbor. Tisti, na katere se prenesejo pooblastila, lahko delujejo le v okviru pooblastil, ki so bila nanje izrecno prenesena.

2.   Delavec, na katerega se prenesejo naloge, lahko te prenesene naloge nadalje prenese, kakor je določeno v pravilih za izvajanje te uredbe iz člena 114 okvirne finančne uredbe. Za vsak nadaljnji prenos je potrebno izrecno soglasje direktorja.

Člen 41

Navzkrižje interesov

1.   Finančni udeleženci v smislu poglavja 2 tega naslova in druge osebe, ki sodelujejo pri izvrševanju in upravljanju proračuna, vključno s pripravljalnimi akti v zvezi s tem, reviziji ali kontroli proračuna, se vzdržijo vsakršnega dejanja, ki bi lahko povzročilo navzkrižje njihovih interesov z interesi organa Unije.

Kadar obstaja takšno tveganje, se zadevna oseba vzdrži takšnega dejanja in zadevo prepustiti pristojnemu organu, ki pisno potrdi, ali obstaja navzkrižje interesov. Kadar navzkrižje interesov obstaja, zadevna oseba opusti vsa svoja dejanja v zadevi. Pristojni organ sprejme vse dodatne ustrezne ukrepe.

2.   Za namene odstavka 1 navzkrižje interesov obstaja, kadar je ogroženo nepristransko in objektivno izvajanje nalog finančnega udeleženca ali druge osebe iz odstavka 1, zaradi družinskih, čustvenih, političnih ali narodnostnih razlogov, gospodarskega interesa ali kakršnega koli drugega skupnega interesa s prejemnikom.

3.   Pristojni organ iz odstavka 1 je neposredno nadrejen zadevnemu članu osebja. Če je ta član osebja direktor, je pristojni organ upravni odbor ali, če to dopušča akt o ustanovitvi, izvršilni odbor.

4.   Organ Unije sprejme pravila o preprečevanju in reševanju navzkrižja interesov.

Člen 42

Način izvrševanja proračuna organa Unije

1.   Proračun organa Unije izvršuje direktor v službah pod njegovim vodstvom.

2.   Kadar se to izkaže za nujno, se lahko tehnično strokovne naloge ter upravne, pripravljalne in pomožne naloge, ki niso povezane niti z izvajanjem javne oblasti niti z uporabo pooblastil za odločanje po lastni presoji, pogodbeno poverijo zunanjim zasebnim subjektom ali organom.

POGLAVJE 2

Finančni udeleženci

Oddelek 1

Načelo ločitve nalog

Člen 43

Ločitev nalog

Naloge odredbodajalca in računovodje so ločene in med seboj nezdružljive.

Oddelek 2

Odredbodajalec

Člen 44

Pooblastila in dolžnosti odredbodajalca

1.   Odredbodajalec je odgovoren za izvrševanje prihodkov in odhodkov v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in za zagotavljanje, da se upoštevajo zahteve po zakonitosti in pravilnosti.

2.   Za namene odstavka 1 odredbodajalec v skladu z minimalnimi standardi, ki jih je sprejel upravni odbor, ali če to dopušča akt o ustanovitvi, izvršilni odbor na podlagi enakovrednih standardov, ki jih določi Komisija za svoje lastne službe, ter ob upoštevanju tveganj v zvezi s poslovodnim okoljem in naravo financiranih ukrepov vzpostavi organizacijsko strukturo in sisteme notranje kontrole, ki so primerni za opravljanje nalog odredbodajalca.

Vzpostavitev take strukture in sistemov temelji na celoviti analizi tveganj, pri kateri se upošteva njihova stroškovna učinkovitost.

Odredbodajalec lahko v svojih službah vzpostavi strokovno in svetovalno funkcijo, ki mu pomaga obvladovati tveganja, povezana z njegovimi aktivnostmi.

3.   Za izvrševanje odhodkov odredbodajalec prevzema proračunske in zakonske obveznosti, potrjuje izdatke in odobrava plačila ter sprejme predhodne ukrepe za izvrševanje odobritev.

4.   Izvrševanje prihodkov obsega pripravo ocen terjatev, ugotavljanje upravičenih zneskov, ki jih je treba izterjati, in izdajo nalogov za izterjavo. Sem spada po potrebi tudi odločitev, da se ugotovljene upravičenosti ne izterjajo.

5.   Odredbodajalec hrani dokazila v zvezi s poslovanjem še pet let od datuma sklepa o podelitvi razrešnice v zvezi z izvrševanjem proračuna organa Unije. Osebni podatki, vsebovani v dokazilih, se v primeru, ko ti podatki niso potrebni za proračunsko razrešnico, kontrole ali revizijo, če je mogoče, izbrišejo. V vsakem primeru se glede shranjevanja podatkov o prometu uporablja člen 37(2) Uredbe (ES) št. 45/2001.

Člen 45

Predhodne kontrole

1.   Za vsako dejavnost iz člena 44 se izvede vsaj predhodna kontrola njenih operativnih in finančnih vidikov, ki temelji na pregledu dokumentacije in razpoložljivih rezultatih že opravljenih kontrol.

Predhodne kontrole obsegajo začetek in preverjanje dejavnosti.

2.   Začetek dejavnosti pomeni vse dejavnosti za pripravo sprejemanja aktov o izvrševanju proračuna organa Unije, ki jih opravijo odredbodajalci iz členov 33 in 34.

3.   Predhodno preverjanje dejavnosti pomeni vse predhodne preglede, ki jih vzpostavi odredbodajalec za preverjanje operativnih in finančnih vidikov dejavnosti.

4.   S predhodno kontrolo se preveri skladnost med zahtevano dokumentacijo in drugimi informacijami, ki so na voljo. Odgovorni odredbodajalec določi obseg predhodnih kontrol z vidika pogostosti in temeljitosti, pri tem pa upošteva vprašanja, povezana s tveganji in stroškovno učinkovitostjo. V primeru dvomov odredbodajalec, odgovoren za potrditev zadevnega plačila, zahteva dodatne informacije ali opravi kontrolo na kraju samem, da dobi razumno zagotovilo kot del predhodne kontrole.

Namen predhodnih kontrol je preveriti:

| (a) | da so odhodki pravilni in skladni z določbami, ki se uporabljajo; |
| --- | --- |

(a)

da so odhodki pravilni in skladni z določbami, ki se uporabljajo;

| (b) | da se uporablja načelo dobrega finančnega poslovodenja iz člena 29. |
| --- | --- |

(b)

da se uporablja načelo dobrega finančnega poslovodenja iz člena 29.

Za namen kontrol lahko odredbodajalec obravnava vrsto podobnih posameznih transakcij, ki se nanašajo na rutinske odhodke v zvezi s plačami, pokojninami, povračili stroškov službenih potovanj ter zdravstvenih stroškov, kot eno operacijo.

5.   Posamezne transakcije ne smejo preverjati zaposleni, ki so začeli dejavnost. Zaposleni, ki izvajajo preverjanje, niso podrejeni zaposlenim, ki so začeli dejavnost.

Člen 46

Naknadne kontrole

1.   Odredbodajalec lahko vzpostavi naknadne kontrole za preverjanje dejavnosti, ki so po predhodnih kontrolah že bile odobrene. Take kontrole se lahko izvajajo na naključnih vzorcih glede na tveganje.

2.   Naknadne kontrole se lahko izvedejo na podlagi dokumentacije in po potrebi na kraju samem.

S temi naknadnimi kontrolami se preveri, da se dejavnosti, ki se financirajo iz proračuna organa Unije, pravilno izvajajo in zlasti da se upoštevajo merila iz člena 45(4).

Odredbodajalec vsaj enkrat letno pregleda rezultate naknadnih kontrol, da lahko ugotovi morebitne sistemske težave. Odredbodajalec sprejme ukrepe za rešitev teh težav.

Analiza tveganja iz odstavka 1 se pregleda ob upoštevanju rezultatov kontrol in drugih ustreznih informacij.

V primeru večletnih programov odredbodajalec oblikuje večletno strategijo kontrole, ki opredeljuje naravo in obseg kontrol v nekem obdobju ter način, kako se rezultati merijo glede na prejšnje leto za letno dajanje zagotovil.

3.   Predhodnih kontrol ne opravljajo zaposleni, ki so odgovorni za naknadne kontrole. Zaposleni, odgovorni za naknadne kontrole, niso podrejeni zaposlenim, ki so odgovorni za predhodne kontrole.

Kadar odredbodajalec izvaja naknadne finančne revizije upravičencev kot naknadne kontrole, so povezana revizijska pravila jasna, dosledna in pregledna, ter spoštujejo pravice organa Unije in revidirancev.

4.   Zaposleni, pristojni za kontrolo upravljanja finančnih dejavnosti iz odstavka 3, so primerno strokovno usposobljeni. Upoštevati morajo poseben kodeks o strokovnem ravnanju, ki ga sprejme organ Unije in temelji na standardih, ki jih določi Komisija za svoje lastne službe.

Člen 47

Konsolidirano letno poročilo o dejavnostih

1.   Odredbodajalec poroča upravnemu odboru o izvajanju svojih nalog v obliki konsolidiranega letnega poročila o dejavnostih, ki vsebuje:

| (a) | informacije o:






  — | izvajanju letnega delovnega programa organa, izvrševanju proračuna in kadrovskega načrta iz člena 38, |
| --- | --- | --- |

(a)

informacije o:

—

izvajanju letnega delovnega programa organa, izvrševanju proračuna in kadrovskega načrta iz člena 38,

| — | upravljavskih sistemih in sistemih notranje kontrole, vključno s povzetkom števila in vrste notranjih revizij, ki jih opravi notranji revizor, ter zmogljivostmi notranje revizije, priporočili in ukrepi, sprejetimi na podlagi teh priporočil in na podlagi priporočil iz prejšnjih let iz členov 82 in 83, |
| --- | --- |

—

upravljavskih sistemih in sistemih notranje kontrole, vključno s povzetkom števila in vrste notranjih revizij, ki jih opravi notranji revizor, ter zmogljivostmi notranje revizije, priporočili in ukrepi, sprejetimi na podlagi teh priporočil in na podlagi priporočil iz prejšnjih let iz členov 82 in 83,

| — | vseh pripombah Računskega sodišča in ukrepih, sprejetih na podlagi teh opažanj, |
| --- | --- |

—

vseh pripombah Računskega sodišča in ukrepih, sprejetih na podlagi teh opažanj,

| — | računovodskih izkazih in poročilu o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju brez poseganja v člene 92, 96 in 97; |
| --- | --- |

—

računovodskih izkazih in poročilu o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju brez poseganja v člene 92, 96 in 97;

| (b) | izjavo odredbodajalca, v kateri navede ali ima razumno zagotovilo, da, razen če ni drugače določeno v pridržkih v zvezi z opredeljenimi področji prihodkov in odhodkov:






  — | informacije v poročilu predstavljajo resnično in pošteno sliko dejanskega stanja, |
| --- | --- | --- |

(b)

izjavo odredbodajalca, v kateri navede ali ima razumno zagotovilo, da, razen če ni drugače določeno v pridržkih v zvezi z opredeljenimi področji prihodkov in odhodkov:

—

informacije v poročilu predstavljajo resnično in pošteno sliko dejanskega stanja,

| — | so bila sredstva, namenjena za dejavnosti, opisane v poročilu, porabljena za nameravani namen in v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja, |
| --- | --- |

—

so bila sredstva, namenjena za dejavnosti, opisane v poročilu, porabljena za nameravani namen in v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja,

| — | vzpostavljeni kontrolni postopki zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij. |
| --- | --- |

—

vzpostavljeni kontrolni postopki zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij.

Konsolidirano letno poročilo o dejavnostih opisuje rezultate poslovanja glede na zastavljene cilje, tveganja, povezana s poslovanjem, uporabo zagotovljenih sredstev ter učinkovitost in uspešnost sistemov notranje kontrole, vključno s splošno oceno stroškovne učinkovitosti kontrol.

Konsolidirano letno poročilo se predloži v presojo upravnemu odboru.

2.   Upravni odbor vsako leto najpozneje do 1. julija konsolidirano letno poročilo o dejavnostih skupaj s svojo oceno pošlje Računskemu sodišču, Komisiji, Evropskemu parlamentu in Svetu.

3.   Dodatne zahteve po poročanju se lahko določi v aktu o ustanovitvi v ustrezno utemeljenih primerih, zlasti kadar je to potrebno zaradi področja, na katerem organ deluje.

Člen 48

Zaščita finančnih interesov Unije

1.   Če zaposleni, ki sodeluje pri finančnem upravljanju in kontroli transakcij, meni, da je odločitev, ki jo mora na zahtevo nadrejenega izvesti ali potrditi, nepravilna ali v nasprotju z načeli dobrega finančnega upravljanja ali strokovnimi pravili, ki jih mora ta zaposleni upoštevati, v pisni obliki obvesti direktorja, ki mu pisno tudi odgovori. Če direktor ne ukrepa ali potrdi prvotno odločitev oziroma navodila, zaposleni pa oceni, da ta potrditev ni ustrezen odgovor na njegove pomisleke, zaposleni pisno obvesti zadevno komisijo iz člena 54(5) in upravni odbor.

2.   V primeru nezakonitega ravnanja, goljufije ali korupcije, ki bi lahko škodovali interesom Unije, zaposleni obvesti organe in telesa, imenovane na podlagi zakonodaje, ki se uporablja. Pogodbe z zunanjimi revizorji, ki opravljajo revizije finančnega poslovodenja organa Unije, določajo, da mora zunanji revizor odredbodajalca obvestiti o sumu nezakonitega ravnanja, goljufije ali korupcije, ki bi lahko škodovali interesom Unije.

Člen 49

Prenos pooblastil za izvrševanje proračuna

Kadar se pooblastila za izvrševanje proračuna prenesejo ali nadalje prenesejo v skladu s členom 40, se za odredbodajalca na podlagi prenosa pooblastil ali nadaljnjega prenosa pooblastil smiselno uporablja člen 44(1), (2) in (3).

Oddelek 3

Računovodja

Člen 50

Pooblastila in dolžnosti računovodje

1.   Upravni odbor imenuje računovodjo, za katerega veljajo kadrovski predpisi, ki je v celoti neodvisen pri opravljanju svojih nalog. Računovodja je v organu Unije odgovoren za:

| (a) | pravilno izvrševanje plačil, pobiranje prihodkov in izterjavo zneskov, ugotovljenih kot terjatve; |
| --- | --- |

(a)

pravilno izvrševanje plačil, pobiranje prihodkov in izterjavo zneskov, ugotovljenih kot terjatve;

| (b) | pripravo in predstavitev računovodskih izkazov v skladu z naslovom IX; |
| --- | --- |

(b)

pripravo in predstavitev računovodskih izkazov v skladu z naslovom IX;

| (c) | vodenje poslovnih knjig v skladu z naslovom IX; |
| --- | --- |

(c)

vodenje poslovnih knjig v skladu z naslovom IX;

| (d) | izvajanje, v skladu z naslovom IX, računovodskih pravil ter kontnega okvira v skladu z določbami, ki jih sprejme računovodja Komisije; |
| --- | --- |

(d)

izvajanje, v skladu z naslovom IX, računovodskih pravil ter kontnega okvira v skladu z določbami, ki jih sprejme računovodja Komisije;

| (e) | določitev in potrjevanje računovodskih sistemov in po potrebi potrjevanje sistemov, ki jih odredi odredbodajalec za pripravo ali utemeljevanje računovodskih informacij; v zvezi s tem ima računovodja pooblastilo, da lahko kadar koli preveri skladnost z merili za potrjevanje; |
| --- | --- |

(e)

določitev in potrjevanje računovodskih sistemov in po potrebi potrjevanje sistemov, ki jih odredi odredbodajalec za pripravo ali utemeljevanje računovodskih informacij; v zvezi s tem ima računovodja pooblastilo, da lahko kadar koli preveri skladnost z merili za potrjevanje;

| (f) | vodenje zakladništva. |
| --- | --- |

(f)

vodenje zakladništva.

2.   Dva ali več organa Unije lahko za računovodjo imenujeta isto osebo.

Organi Unije se lahko prav tako strinjajo s Komisijo, da računovodja Komisije deluje tudi kot računovodja organa Unije.

Organi Unije lahko tudi pooblastijo računovodjo Komisije za izvajanje dela nalog računovodje organa Unije ob upoštevanju analize stroškov in koristi iz člena 29.

V primeru iz tega pododstavka sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečevanje navzkrižja interesov.

3.   Računovodja od odredbodajalca pridobi vse potrebne informacije za pripravo zaključnega računa, ki dajejo resnično sliko finančnega stanja organa Unije in izvrševanja proračuna. Odredbodajalec jamči za zanesljivost teh informacij.

4.   Preden direktor sprejme zaključni račun, ga računovodja potrdi, s čimer potrdi tudi, da ima računovodja razumno zagotovilo, da zaključni račun predstavlja resničen in pošten odraz finančnega stanja organa Unije.

Za namene prvega pododstavka računovodja preveri, da je bil zaključni račun pripravljen v skladu z računovodskimi pravili iz člena 143 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ter da so v zaključnem računu upoštevani vsi prihodki in odhodki.

Odredbodajalec posreduje vse informacije, ki jih računovodja potrebuje, da lahko opravi svoje naloge.

Odredbodajalci ostajajo v celoti odgovorni za pravilno uporabo sredstev, ki jih upravljajo, zakonitost in pravilnost odhodkov pod njihovo kontrolo ter celovitost in točnost informacij, posredovanih računovodji.

5.   Računovodja je pooblaščen za preverjanje prejetih informacij in izvajanje kakršnih koli nadaljnjih preverjanj, ki so po njegovem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa.

Računovodja po potrebi izrazi pridržke ter natančno obrazloži naravo in obseg takšnih pridržkov.

6.   S pridržkom odstavka 7 tega člena in člena 51 je le računovodja pooblaščen za upravljanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov. Računovodja je odgovoren tudi za njihovo hrambo.

7.   Računovodja lahko, kadar je to nujno za izvajanje njegovih nalog, pri opravljanju le-teh nekatere prenese na podrejeno osebje, za katero veljajo kadrovski predpisi.

8.   Akt o prenosu pooblastil določa naloge, zaupane podrejenim, ter njihove pravice in obveznosti.

Oddelek 4

Skrbnik računa izločenih sredstev

Člen 51

Računi izločenih sredstev

Če se izkaže za nujno se lahko za plačila majhnih zneskov in za pobiranje drugih prihodkov iz člena 6 vzpostavijo računi izločenih sredstev. Sredstva na računu izločenih sredstev zagotavlja računovodja, zanje pa so odgovorni skrbniki računov izločenih sredstev, ki jih imenuje računovodja.

Najvišji znesek za vsako postavko odhodkov ali prihodkov, ki ga lahko plača skrbnik računa izločenih sredstev tretjim osebam, ne sme presegati 60 000 EUR, določiti pa ga mora vsak organ Unije za vsako postavko odhodkov ali prihodkov. Plačila z računa izločenih sredstev se lahko izvršujejo z bančnimi nakazili, vključno s sistemom trajnika iz člena 74(1), čeki ali drugimi plačilnimi sredstvi, v skladu z navodili, ki jih določi računovodja.

POGLAVJE 3

Odgovornost finančnih udeležencev

Oddelek 1

Splošna pravila

Člen 52

Preklic prenosa pooblastil in začasni preklic dolžnosti, prenesenih na finančne udeležence

1.   Odredbodajalcem na podlagi prenosa pooblastil ali nadaljnjega prenosa pooblastil lahko organ, ki jih je imenoval, kadar koli dokončno ali začasno prekliče prenos ali nadaljnji prenos pooblastil. Odredbodajalec lahko kadar koli umakne svoje soglasje za določen nadaljnji prenos pooblastil.

2.   Računovodjo ali skrbnika računov izločenih sredstev ali oba lahko kadar koli začasno ali dokončno odstavi upravni odbor. V takem primeru upravni odbor imenuje začasnega računovodjo.

3.   Odstavka 1 in 2 ne posegata v noben disciplinski ukrep zoper finančne udeležence iz navedenih odstavkov.

Člen 53

Odgovornost finančnih udeležencev za nezakonito ravnanje, goljufijo ali korupcijo

1.   Členi 52 do 56 ne posegajo v kazensko odgovornost, ki jo imajo lahko finančni udeleženci iz člena 52 v skladu z nacionalnim pravom, ki se uporablja, in veljavnih določbah glede zaščite finančnih interesov Unije ter glede boja proti korupciji, v kateri sodelujejo uradniki Unije ali uradniki držav članic.

2.   Brez poseganja v člene 54, 55 in 56 je vsak odredbodajalec, računovodja ali skrbnik računa izločenih sredstev disciplinsko in odškodninsko odgovoren v skladu s kadrovskimi predpisi. V primeru nezakonitega ravnanja, goljufije ali korupcije, ki lahko škoduje interesom Unije, se zadeva predloži organom in telesom, imenovanim na podlagi zakonodaje, ki se uporablja, zlasti Evropskemu uradu za boj proti goljufijam.

Oddelek 2

Pravila, ki se uporabljajo za odredbodajalce

Člen 54

Pravila, ki se uporabljajo za odredbodajalce

1.   Odredbodajalec je odškodninsko odgovoren v skladu s kadrovskimi predpisi.

2.   Obveznost plačila odškodnine se uporablja zlasti, če odredbodajalec bodisi namerno ali iz hude malomarnosti:

| (a) | pri določanju, katere upravičene zneske je treba izterjati, izdajanju nalogov za izterjavo, prevzemanju obveznosti za odhodke ali podpisovanju nalogov za plačilo ne ravna v skladu s to uredbo in, če je primerno, s pravili za izvajanje finančne uredbe organa Unije; |
| --- | --- |

(a)

pri določanju, katere upravičene zneske je treba izterjati, izdajanju nalogov za izterjavo, prevzemanju obveznosti za odhodke ali podpisovanju nalogov za plačilo ne ravna v skladu s to uredbo in, če je primerno, s pravili za izvajanje finančne uredbe organa Unije;

| (b) | ne pripravi dokumenta o ugotovitvi terjatve, ne izda naloga za izterjavo ali ga izda prepozno ali prepozno izda nalog za plačilo, zaradi česar lahko tretje osebe vložijo civilno tožbo zoper organ Unije. |
| --- | --- |

(b)

ne pripravi dokumenta o ugotovitvi terjatve, ne izda naloga za izterjavo ali ga izda prepozno ali prepozno izda nalog za plačilo, zaradi česar lahko tretje osebe vložijo civilno tožbo zoper organ Unije.

3.   Odredbodajalec na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa pooblastil, ki meni, da je odločitev, ki jo mora sprejeti na podlagi svojih pristojnosti, nepravilna ali v nasprotju z načeli dobrega finančnega poslovodenja, o tem pisno obvesti organ, ki je nanj prenesel pooblastila. Če organ, ki je nanj prenesel pooblastila, odredbodajalcu na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa pooblastil da utemeljeno pisno navodilo, da sprejme zadevno odločitev, odredbodajalec za odločitev ne odgovarja.

4.   V primeru prenosa pooblastil odredbodajalec ostane odgovoren za učinkovitost in uspešnost notranjih upravljavskih in kontrolnih sistemov ter za izbiro odredbodajalca na podlagi prenosa pooblastil.

5.   Posebna komisija za finančne nepravilnosti, ki jo ustanovi Komisija ali v kateri Komisija sodeluje v skladu s členom 73(6) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ima enaka pooblastila glede organa Unije kot v zvezi z oddelki Komisije, razen če se upravni odbor ali, če to dopušča akt o ustanovitvi, izvršilni odbor odloči, da ustanovi funkcionalno neodvisno komisijo ali da sodeluje v skupni komisiji, ki jo ustanovi več organov. Za zadeve, ki jih predložijo organi Unije, posebna komisija za finančne nepravilnosti, ki jo ustanovi Komisija ali v kateri sodeluje Komisija, vključuje enega člana osebja iz organa Unije.

Na podlagi mnenja komisije iz prvega pododstavka se direktor odloči, ali bo začel postopek, ki bo imel za posledico disciplinski ukrep ali plačilo odškodnine. Če komisija odkrije sistemske težave, pošlje poročilo s priporočili odredbodajalcu in notranjemu revizorju Komisije. Če mnenje zadeva direktorja, ga komisija pošlje upravnemu odboru in notranjemu revizorju Komisije. Direktor se v svojem letnem poročilu o dejavnostih v anonimni obliki sklicuje na mnenja komisije in navede ukrepe, sprejete na tej podlagi.

6.   Od vsakega člana osebja se lahko zahteva, da v celoti ali delno povrne vso škodo, ki jo je utrpel organ Unije zaradi resnega kršenja delovnih obveznosti med opravljanjem ali v zvezi z opravljanjem njegovih nalog. Ko so končane formalnosti, ki so za disciplinske zadeve določene v kadrovskih predpisih, pristojni organ za imenovanja sprejme utemeljeno odločitev.

Oddelek 3

Pravila, ki se uporabljajo za računovodje in skrbnike računov izločenih sredstev

Člen 55

Pravila, ki se uporabljajo za računovodje

Računovodja je disciplinsko in odškodninsko odgovoren, kakor je določeno v kadrovskih predpisih in v skladu s postopki, določenimi v njih. Računovodja je zlasti lahko odgovoren za katero koli od naslednjih oblik kršitev, ki jih stori:

| (a) | če izgubi ali poškoduje sredstva, premoženje ali dokumente, ki jih hrani, ali če se izgubijo ali poškodujejo zaradi njegove malomarnosti; |
| --- | --- |

(a)

če izgubi ali poškoduje sredstva, premoženje ali dokumente, ki jih hrani, ali če se izgubijo ali poškodujejo zaradi njegove malomarnosti;

| (b) | če neupravičeno spremeni bančni račun ali poštni žiro račun; |
| --- | --- |

(b)

če neupravičeno spremeni bančni račun ali poštni žiro račun;

| (c) | če izterja ali plača zneske, ki niso v skladu z ustreznim nalogom za izterjavo ali nalogom za plačilo; |
| --- | --- |

(c)

če izterja ali plača zneske, ki niso v skladu z ustreznim nalogom za izterjavo ali nalogom za plačilo;

| (d) | če ne pobere zapadlih prihodkov. |
| --- | --- |

(d)

če ne pobere zapadlih prihodkov.

Člen 56

Pravila, ki se uporabljajo za skrbnike računov izločenih sredstev

Skrbnik računa izločenih sredstev je disciplinsko in odškodninsko odgovoren, kakor je določeno v kadrovskih predpisih in v skladu s postopki, določenimi v njih. Skrbnik računa izločenih sredstev je zlasti lahko odgovoren za katero koli od naslednjih oblik kršitev, ki jih stori:

| (a) | če izgubi ali poškoduje sredstva, premoženje in dokumente, ki jih hrani, ali če se izgubijo ali poškodujejo zaradi njegove malomarnosti; |
| --- | --- |

(a)

če izgubi ali poškoduje sredstva, premoženje in dokumente, ki jih hrani, ali če se izgubijo ali poškodujejo zaradi njegove malomarnosti;

| (b) | če ne more predložiti ustreznih dokazil za plačila, ki jih je izvršil; |
| --- | --- |

(b)

če ne more predložiti ustreznih dokazil za plačila, ki jih je izvršil;

| (c) | če izvrši plačila drugim osebam, kot so upravičene do njih; |
| --- | --- |

(c)

če izvrši plačila drugim osebam, kot so upravičene do njih;

| (d) | če ne pobere zapadlih prihodkov. |
| --- | --- |

(d)

če ne pobere zapadlih prihodkov.

POGLAVJE 4

Prihodki

Člen 57

Zahtevek za plačilo

Organ Unije predloži Komisiji zahtevke za plačilo za celoten prispevek Unije ali njegov del v skladu s členom 19(6) pod pogoji in v časovnih presledkih, za katere se dogovori s Komisijo.

Člen 58

Obravnava obresti

Obresti, ki nastanejo na podlagi sredstev, ki jih Komisija v obliki prispevka plača organu Unije, ne pripadajo proračunu.

Člen 59

Ocena terjatev

1.   Ko odredbodajalec dobi zadostne in zanesljive informacije v zvezi z ukrepom ali stanjem, ki ima lahko za posledico znesek, ki se dolguje organu Unije, pripravi oceno terjatev.

2.   Odredbodajalec prilagodi oceno terjatev, takoj ko dobi informacije o dogodku, ki spreminja ukrep ali stanje, zaradi katerega je bila ocena terjatev pripravljena.

Kadar odredbodajalec za ukrep ali stanje, zaradi katerega je bila prej pripravljena ocena terjatev, izda nalog za izterjavo, to oceno terjatev ustrezno prilagodi.

Če je znesek v nalogu za izterjavo enak znesku prvotne ocene terjatev, se ocena terjatev zmanjša na nič.

Člen 60

Ugotovitev terjatev

1.   Ugotovitev terjatev je dejanje, s katerim odredbodajalec:

| (a) | preveri, da dolg obstaja; |
| --- | --- |

(a)

preveri, da dolg obstaja;

| (b) | določi ali preveri nedvoumnost in znesek dolga; |
| --- | --- |

(b)

določi ali preveri nedvoumnost in znesek dolga;

| (c) | preveri pogoje, pod katerimi dolg zapade v plačilo. |
| --- | --- |

(c)

preveri pogoje, pod katerimi dolg zapade v plačilo.

2.   Vsaka zapadla terjatev v fiksnem znesku, ki se potrdi kot nedvoumna, se ugotovi z nalogom za izterjavo računovodji, ki mu sledi opomin dolžniku, oba pa pripravi odredbodajalec.

3.   Nepravilno plačani zneski se izterjajo.

4.   Za vsak dolg, ki ni bil poplačan v roku, določenem v opominu dolžniku, se pripišejo obresti v skladu z Delegirano uredbo (EU) št. 1268/2012.

5.   V ustrezno utemeljenih primerih se lahko določene postavke običajnih prihodkov pripoznajo začasno. Začasno pripoznanje vključuje izterjavo več posameznih zneskov, ki jih zato ni treba pripoznati posamično. Pred koncem proračunskega leta odredbodajalec popravi začasno pripoznane zneske in tako zagotovi njihovo skladnost z dejansko pripoznanimi terjatvami.

Člen 61

Odobritev izterjave

Odobritev izterjave je dejanje, s katerim odredbodajalec z izdajo naloga za izterjavo da navodilo računovodji, da izterja terjatev, ki jo je ugotovil ta odredbodajalec.

Člen 62

Pravila o izterjavi

1.   Računovodja ukrepa na podlagi naloga za izterjavo terjatev, ki jih je pravilno ugotovil odredbodajalec. Odredbodajalec pri tem ravna s potrebno skrbnostjo za zagotovitev, da organ Unije prejme svoje prihodke in da so njegove pravice varovane.

2.   Če dejanska izterjava ne nastopi do roka plačila, določenega v opominu dolžniku, računovodja obvesti odredbodajalca in nemudoma začne postopek za izvršitev izterjave z vsemi pravnimi sredstvi, ki so mu na voljo, vključno s pobotom, kadar je to primerno, in če to ni mogoče, s prisilno izterjavo.

3.   Računovodja izterja zneske s pobotom z enakimi zahtevki, kot jih ima organ Unije do dolžnika, ki ima sam zahtevek do organa Unije. Takšni zahtevki so nedvoumni, v fiksnem znesku in zapadli.

4.   Kadar se namerava odredbodajalec odpovedati ali delno odpovedati izterjavi ugotovljene terjatve, zagotovi, da je odpoved pravilna ter v skladu z načeloma dobrega finančnega poslovodenja in sorazmernosti. Odločitev o odpovedi se utemelji. Odredbodajalec lahko to odločitev prenese le za terjatve, katerih znesek je nižji od 5 000 EUR.

V odločitvi o odpovedi se navede ukrepe za zagotovitev izterjave ter pravna in dejanska vprašanja, na katerih temelji.

5.   Odredbodajalec se v celoti ali delno odpove ugotovljeni terjatvi, kadar se na podlagi ugotovljene napake izkaže, da terjatev ni bila pravilno pripoznana. Takšna odpoved se izvede z odločitvijo odredbodajalca in je ustrezno utemeljena.

Člen 63

Formalnosti pri izterjavi

1.   Ob izterjavi računovodja terjatev zavede v računovodsko evidenco in o tem obvesti odredbodajalca.

2.   Za vsako gotovinsko plačilo se računovodji izda potrdilo o plačilu.

3.   Delno vračilo s strani dolžnika, ki zadeva več nalogov za izterjavo, se najprej knjiži na najstarejšo terjatev, razen če dolžnik ne določi drugače.

Pri vseh delnih plačilih se najprej pokrijejo obresti.

Člen 64

Podaljšanje plačilnega roka

1.   Računovodja lahko v sodelovanju z odredbodajalcem plačilni rok podaljša samo na pisno prošnjo dolžnika, ki je ustrezno utemeljena, in če sta izpolnjena naslednja pogoja:

| (a) | dolžnik se zaveže, da bo plačal obresti po obrestni meri iz člena 83 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012 za celotno obdobje podaljšanja, ki se začne po izteku roka iz člena 80(3)(b) Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012; |
| --- | --- |

(a)

dolžnik se zaveže, da bo plačal obresti po obrestni meri iz člena 83 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012 za celotno obdobje podaljšanja, ki se začne po izteku roka iz člena 80(3)(b) Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012;

| (b) | za zavarovanje pravic organa Unije dolžnik predloži finančno jamstvo, ki pokriva neporavnani dolg tako za znesek glavnice kot obresti in ki ga računovodja organa Unije sprejme. |
| --- | --- |

(b)

za zavarovanje pravic organa Unije dolžnik predloži finančno jamstvo, ki pokriva neporavnani dolg tako za znesek glavnice kot obresti in ki ga računovodja organa Unije sprejme.

Jamstvo iz točke (b) prvega pododstavka se lahko nadomesti s solidarnim jamstvom, ki ga da tretja oseba in ga računovodja organa Unije sprejme.

2.   V izjemnih okoliščinah lahko računovodja na prošnjo dolžnika odstopi od zahteve po predložitvi jamstva iz točke (b) prvega pododstavka odstavka 1, kadar je dolžnik po oceni računovodje pripravljen in zmožen izvršiti plačilo v dodatnem časovnem obdobju, vendar ne more predložiti takšnega jamstva in ima težave.

Člen 65

Seznam upravičenosti

1.   Računovodja pripravlja seznam dolgovanih zneskov, ki jih je treba izterjati. Upravičenosti organa Unije so na seznamu razvrščene po datumih izdaje nalogov za izterjavo. Računovodja navede tudi odločitve o odpovedi ali delni odpovedi izterjavi pripoznanih terjatev. Seznam se priloži poročilu organa Unije o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju.

2.   Kadar je dolžniku vračilo naloženo s pravnomočno sodno odločbo in kadar ni bilo nobenega ali nobenega večjega vračila v enem letu od njenega izreka, organ Unije pripravi seznam upravičenosti organa Unije z navedbo imen dolžnikov in zneska dolga. Seznam se objavi ob upoštevanju varstva osebnih podatkov v skladu z zahtevami Uredbe (ES) št. 45/2001.

V zvezi z osebnimi podatki fizičnih oseb se objavljene informacije odstranijo po tem, ko je bil znesek dolga v celoti povrnjen. To velja tudi za osebne podatke za pravne osebe, pri katerih je v uradnem nazivu navedenih ena ali več fizičnih oseb.

Sklep o vključitvi dolžnika na seznam upravičenosti organa Unije se sprejme ob upoštevanju načela sorazmernosti, predvsem pa se pri tem upošteva višina zneska.

Člen 66

Zastaralni rok

Upravičenosti organa Unije do tretjih oseb in upravičenosti tretjih oseb do organa Unije so omejene z zastaralnim rokom petih let.

Člen 67

Posebne določbe, ki se uporabljajo za pristojbine in stroške

Če organ Unije pobira pristojbine in stroške iz člena 6(1)(a), na začetku vsakega proračunskega leta pripravi skupno začasno oceno takih pristojbin in stroškov.

Če pristojbine in stroške v celoti določajo zakonodaja ali odločitve upravnega odbora, se lahko odredbodajalec vzdrži izdaje nalogov za izterjavo ter neposredno izda opomin, potem ko je ugotovil znesek terjatev. V tem primeru se evidentirajo vse podrobnosti upravičenosti organa Unije. Računovodja vodi seznam vseh opominov in navede število opominov ter skupni znesek v poročilu organa Unije o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju.

Če organ Unije uporablja ločen sistem fakturiranja, računovodja redno in vsaj mesečno vnese skupno vsoto prejetih pristojbin in stroškov v račune.

Organ Unije opravi storitve na podlagi nalog, ki so mu zaupane, šele, ko je ustrezna pristojbina ali strošek plačana v celoti. Toda v izjemnih okoliščinah se lahko storitev opravi brez predhodnega plačila ustrezne pristojbine ali stroškov. V primerih, kadar je bila storitev opravljena brez predhodnega plačila ustrezne pristojbine ali stroškov, se uporabljajo členi 60 do 66.

POGLAVJE 5

Odhodki

Člen 68

Sklepi o financiranju

1.   Vse odhodkovne postavke se prevzamejo kot obveznost, potrdijo, odobrijo in plačajo.

2.   Vsak prevzem obveznosti za odhodke sledi sklepu o financiranju.

3.   Letni delovni program organa Unije je enakovreden sklepu o financiranju za dejavnosti, ki jih pokriva, če so elementi iz člena 32(3) jasno opredeljeni.

4.   Odobritve za upravo se lahko porabijo brez predhodnega sklepa o financiranju.

Člen 69

Vrste obveznosti

1.   Prevzem proračunske obveznosti je postopek, s katerim se rezervirajo odobritve za pokritje poznejših plačil, ki so potrebne za izpolnitev pravnih obveznosti.

2.   Prevzem pravne obveznosti je dejanje, s katerim odredbodajalec prevzame ali določi obveznost, ki ima finančne posledice.

3.   Proračunske obveznosti spadajo v eno od naslednjih treh kategorij:

| (a) | posamezna: proračunska obveznost je posamezna, kadar sta prejemnik in višina odhodka znana; |
| --- | --- |

(a)

posamezna: proračunska obveznost je posamezna, kadar sta prejemnik in višina odhodka znana;

| (b) | celotna: proračunska obveznost je celotna, kadar vsaj eden od elementov, potrebnih za ugotovitev posamezne obveznosti, še ni znan; |
| --- | --- |

(b)

celotna: proračunska obveznost je celotna, kadar vsaj eden od elementov, potrebnih za ugotovitev posamezne obveznosti, še ni znan;

| (c) | začasna: proračunska obveznost je začasna, kadar je namenjena za pokrivanje rutinskih upravnih odhodkov in bodisi znesek bodisi končni prejemniki še niso dokončno znani. |
| --- | --- |

(c)

začasna: proračunska obveznost je začasna, kadar je namenjena za pokrivanje rutinskih upravnih odhodkov in bodisi znesek bodisi končni prejemniki še niso dokončno znani.

Začasna proračunska obveznost se izvršuje bodisi s prevzemom ene ali več posameznih pravnih obveznosti, na podlagi katerih nastane upravičenost do poznejših plačil, ali v izjemnih primerih, povezanih z izdatki za kadrovske zadeve, neposredno s plačili.

4.   Proračunske obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kakor eno proračunsko leto, se lahko razporedijo na več let v letne obroke samo, kadar tako določa akt o ustanovitvi ali temeljni akt, ali se nanašajo na upravne odhodke.

Člen 70

Pravila, ki se uporabljajo za prevzem obveznosti

1.   Za vsak ukrep, ki lahko povzroči odhodek v breme proračuna organa Unije, odredbodajalec prevzame proračunsko obveznost, preden prevzame pravno obveznost do tretjih oseb.

2.   Obveznost, da se proračunska obveznost prevzame pred pravno obveznostjo, kot je določeno v odstavku 1, se ne uporablja za pravne obveznosti, sprejete po razglasitvi kriznih razmer v okviru načrta neprekinjenega poslovanja, v skladu s postopki, ki jih sprejme organ Unije.

3.   Celotne proračunske obveznosti zajemajo skupne stroške ustreznih posameznih pravnih obveznosti, prevzetih do 31. decembra leta N + 1.

Ob upoštevanju členov 69(4) in 87(2) se posamezna pravna obveznost, ki se nanaša na posamezno ali začasno proračunsko obveznost, prevzame do 31. decembra leta N.

Na koncu obdobij iz prvega in drugega pododstavka odredbodajalec sprosti neporabljene proračunske obveznosti.

Znesek vsake posamezne pravne obveznosti, prevzete na podlagi celotnih proračunskih obveznosti, odredbodajalec pred podpisom evidentira v proračunskem računovodstvu in knjiži na celotne proračunske obveznosti.

4.   Za evidentirane proračunske in pravne obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kakor eno proračunsko leto, se končni datum za izvršitev določi v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja, razen v primeru odhodkov za zaposlene.

Kateri koli deli takih obveznosti, ki niso bili izvršeni v šestih mesecih po datumu iz prvega pododstavka tega odstavka, se sprostijo v skladu s členom 16.

Znesek proračunske obveznosti, ki ustreza pravni obveznosti, za katero v obdobju dveh let od podpisa pravne obveznosti ni bilo izvršeno nobeno plačilo v smislu člena 75, se sprosti, razen kadar se ta znesek nanaša na sporne zadeve, ki jih obravnavajo sodišča ali arbitražni organi, ali kadar obstajajo posebne določbe v temeljnih aktih.

Člen 71

Preverjanje, ki se uporablja za prevzem obveznosti

1.   Pri prevzemanju proračunske obveznosti odredbodajalec zagotovi, da:

| (a) | odhodek bremeni ustrezno proračunsko postavko organa Unije; |
| --- | --- |

(a)

odhodek bremeni ustrezno proračunsko postavko organa Unije;

| (b) | so odobritve na voljo; |
| --- | --- |

(b)

so odobritve na voljo;

| (c) | so odhodki v skladu z veljavnimi določbami, zlasti določbami akta o ustanovitvi, finančnih pravil posameznega organa Unije in vseh aktov, sprejetih na njihovi podlagi; |
| --- | --- |

(c)

so odhodki v skladu z veljavnimi določbami, zlasti določbami akta o ustanovitvi, finančnih pravil posameznega organa Unije in vseh aktov, sprejetih na njihovi podlagi;

| (d) | se upošteva načelo dobrega finančnega poslovodenja. |
| --- | --- |

(d)

se upošteva načelo dobrega finančnega poslovodenja.

2.   Pri evidentiranju pravnih obveznosti s fizičnim ali elektronskim podpisom odgovorni odredbodajalec zagotovi, da:

| (a) | je obveznost pokrita z ustrezno proračunsko obveznostjo; |
| --- | --- |

(a)

je obveznost pokrita z ustrezno proračunsko obveznostjo;

| (b) | so odhodki zakoniti in pravilni ter v skladu z veljavnimi določbami, zlasti določbami akta o ustanovitvi, finančnih pravil posameznega organa Unije in vseh aktov, sprejetih na njihovi podlagi; |
| --- | --- |

(b)

so odhodki zakoniti in pravilni ter v skladu z veljavnimi določbami, zlasti določbami akta o ustanovitvi, finančnih pravil posameznega organa Unije in vseh aktov, sprejetih na njihovi podlagi;

| (c) | se upošteva načelo dobrega finančnega poslovodenja. |
| --- | --- |

(c)

se upošteva načelo dobrega finančnega poslovodenja.

Člen 72

Potrditev odhodkov

Potrditev odhodkov je dejanje, s katerim odredbodajalec:

| (a) | preveri, da je upnik upravičen do zneska; |
| --- | --- |

(a)

preveri, da je upnik upravičen do zneska;

| (b) | določi ali preveri nedvoumnost in znesek zahtevka; |
| --- | --- |

(b)

določi ali preveri nedvoumnost in znesek zahtevka;

| (c) | preveri pogoje, v skladu s katerimi plačilo zapade. |
| --- | --- |

(c)

preveri pogoje, v skladu s katerimi plačilo zapade.

Člen 73

Potrditev in materialna oblika zaznamka „odobreno za plačilo“

1.   Potrditev odhodkov temelji na dokazilih, ki potrjujejo upravičenost upnika na podlagi izjave o dejansko opravljenih storitvah, dejansko dobavljenem blagu ali dejansko izvedeni gradnji ali na podlagi drugih dokumentov, ki utemeljujejo plačilo, vključno s ponavljajočimi se plačili naročnin ali tečajev usposabljanja.

2.   Odredbodajalec pred sprejetjem odločitve o potrditvi odhodkov osebno preveri dokazila ali na svojo odgovornost potrdi, da so bila dokazila preverjena.

3.   Sklep o potrditvi se izrazi tako, da odredbodajalec podpiše zaznamek „odobreno za plačilo“.

4.   Če sistem ni računalniško podprt, ima zaznamek „odobreno za plačilo“ obliko žiga, prek katerega se podpiše odredbodajalec.

V računalniško podprtem sistemu ima zaznamek „odobreno za plačilo“ obliko potrditve s pomočjo osebnega gesla odredbodajalca.

Člen 74

Odobritev odhodkov

1.   Odobritev odhodkov je dejanje, s katerim odredbodajalec, ki je preveril, da so odobritve na voljo, z izdajo naloga za plačilo da navodilo računovodji, da plača znesek odhodka, ki ga je odredbodajalec potrdil.

Kadar se za opravljene storitve, vključno s storitvami najemanja, ali dostavljeno blago izvršujejo periodična plačila, lahko odredbodajalec ob upoštevanju analize tveganja odredi uporabo sistema trajnika.

2.   Nalog za izplačilo odredbodajalec opremi z datumom in podpiše ter pošlje računovodji. Odredbodajalec hrani dokazila v skladu s členom 44(5).

3.   Po potrebi se odredbi za plačilo, poslani računovodji, priloži dokument, ki potrjuje, da je blago evidentirano v evidenci iz člena 106(1).

Člen 75

Vrste plačil

1.   Plačilo se izvrši na podlagi predložitve potrdila, da je bil ustrezni ukrep izveden v skladu z določbami temeljnega akta ali pogodbe ali sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev, in zajema enega ali več naslednjih dejanj:

| (a) | plačilo celotnega zapadlega zneska; |
| --- | --- |

(a)

plačilo celotnega zapadlega zneska;

| (b) | plačilo zapadlega zneska, na katerega koli od naslednjih načinov:






  1. | v obliki predhodnega financiranja, ki se lahko razdeli v več plačil, po podpisu pogodbe ali sporazuma o nepovratnih sredstvih oziroma po prejemu uradnega obvestila o sklepu o nepovratnih sredstvih; |
| --- | --- | --- |

(b)

plačilo zapadlega zneska, na katerega koli od naslednjih načinov:

1.

v obliki predhodnega financiranja, ki se lahko razdeli v več plačil, po podpisu pogodbe ali sporazuma o nepovratnih sredstvih oziroma po prejemu uradnega obvestila o sklepu o nepovratnih sredstvih;

| 2. | v obliki enega ali več vmesnih plačil, ko je ukrep delno izveden; |
| --- | --- |

2.

v obliki enega ali več vmesnih plačil, ko je ukrep delno izveden;

| 3. | v obliki plačila razlike, ki se dolguje, ko je ukrep v celoti izveden. |
| --- | --- |

3.

v obliki plačila razlike, ki se dolguje, ko je ukrep v celoti izveden.

Predhodno financiranje zagotavlja likvidnostna sredstva. Lahko se razdeli na več plačil v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja.

Vmesno plačilo, ki se lahko ponovi, je lahko namenjeno za kritje odhodkov zaradi izvajanja sporazuma ali sklepa ali za plačilo storitev, blaga ali gradenj, končanih in/ali dostavljenih v vmesnih fazah izvajanja naročila. Z vmesnimi plačili se lahko v celoti ali deloma obračuna predhodno financiranje, brez poseganja v določbe temeljnega akta.

Zaključevanje odhodkov ima obliko plačila razlike, ki ga ni mogoče ponoviti in s katerim se obračunajo vsa predhodna plačila, ali obliko naloga za izterjavo.

2.   V proračunskem računovodstvu se pri vsakem plačilu razlikuje med različnimi vrstami plačil iz odstavka 1.

Člen 76

Omejitev plačila na razpoložljiva sredstva

Plačilo odhodkov izvrši računovodja v okviru razpoložljivih sredstev.

Člen 77

Roki

Plačilo odhodkov se izvrši v rokih, določenih v Uredbi (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirani uredbi (EU) št. 1268/2012 ter v skladu z njima.

POGLAVJE 6

Informacijski sistemi

Člen 78

Elektronsko vodenje prihodkov in odhodkov

Kadar se prihodki in odhodki vodijo z računalniškimi sistemi, se dokumenti lahko podpisujejo z računalniškim ali elektronskim postopkom.

Člen 79

e-Uprava

Organ Unije določi in uporabi enotne standarde za elektronsko izmenjavo podatkov s tretjimi osebami, ki sodelujejo v postopkih za oddajo naročil in dodelitev nepovratnih sredstev. V največji možni meri zlasti oblikujejo in izvajajo rešitve za predložitev, hranjenje in obdelavo predloženih podatkov v postopkih za dodelitev nepovratnih sredstev in postopkih javnih naročil ter v ta namen vzpostavijo enotno območje izmenjave elektronskih podatkov za vložnike, kandidate in ponudnike.

Člen 80

Dobro upravljanje

1.   Odredbodajalec nemudoma naznani potrebo po tem, da se predložijo dokazila in/ali dokumentacija, njihovo obliko in predpisano vsebino, kakor tudi okvirni urnik za izvedbo postopkov oddaje javnih naročil, kadar je to ustrezno.

2.   Kadar zaradi očitne administrativne napake vložnika ali ponudnika, le-ti niso predložili dokaze ali podali izjav, izbirna komisija ali, kadar je ustrezno, odredbodajalec vložnika ali ponudnika, razen v ustrezno utemeljenih primerih, pozove, naj posreduje manjkajoče informacije ali pojasni dokazila. Take informacije ali pojasnila bistveno ne spreminjajo predloga ali pogojev ponudbe.

Člen 81

Navedba pravnih sredstev

Kadar so zaradi postopkovnega akta odredbodajalca okrnjene pravice vložnika ali ponudnika, upravičenca ali izvajalca, ta akt vsebuje navedbo razpoložljivih sredstev za varstvo v upravnih in/ali sodnih zadevah, s katerimi se lahko navedeni akt izpodbija.

Navedena je zlasti vrsta pravnega sredstva, organ ali organi, pri katerih ga je mogoče vložiti, ter roki za vložitev.

POGLAVJE 7

Notranji revizor

Člen 82

Imenovanje ter pooblastila in naloge notranjega revizorja

1.   Vsak organ Unije vzpostavi funkcijo notranjega revizorja, ki se izvaja v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi.

2.   Notranjo revizijo izvaja notranji revizor Komisije. Notranji revizor ne sme biti niti odredbodajalec organa Unije ali Komisije niti njun računovodja.

3.   Notranji revizor svetuje organu Unije glede obvladovanja tveganj z neodvisnimi mnenji o kakovosti upravljavskih in kontrolnih sistemov ter s priporočili za izboljšanje pogojev izvajanja postopkov in spodbujanje dobrega finančnega poslovodenja.

Notranji revizor je odgovoren zlasti za:

| (a) | ocenjevanje ustreznosti in učinkovitosti notranjih sistemov za poslovodenje ter dela služb pri izvajanju programov in ukrepov glede na tveganja, povezana z njimi; |
| --- | --- |

(a)

ocenjevanje ustreznosti in učinkovitosti notranjih sistemov za poslovodenje ter dela služb pri izvajanju programov in ukrepov glede na tveganja, povezana z njimi;

| (b) | ocenjevanje učinkovitosti in uspešnosti sistemov notranje kontrole in revizije, ki se uporabljajo za vsako dejavnost izvrševanja proračuna organa Unije. |
| --- | --- |

(b)

ocenjevanje učinkovitosti in uspešnosti sistemov notranje kontrole in revizije, ki se uporabljajo za vsako dejavnost izvrševanja proračuna organa Unije.

4.   Notranji revizor opravlja te naloge v zvezi z vsemi dejavnostmi in službami organa Unije. Notranji revizor ima popoln in neomejen dostop do vseh informacij, ki jih potrebuje za opravljanje svojih nalog.

5.   Notranji revizor se seznani s konsolidiranim letnim poročilom o dejavnostih odredbodajalca in vsemi drugimi ugotovljenimi informacijami.

6.   Notranji revizor o svojih ugotovitvah in priporočilih poroča upravnemu odboru in direktorju.

Notranji revizor poroča tudi v katerem koli od naslednjih primerov:

| — | kritična tveganja in priporočila niso bila upoštevana, |
| --- | --- |

—

kritična tveganja in priporočila niso bila upoštevana,

| — | prišlo je do velikih zamud pri izvajanju priporočil iz prejšnjih let. |
| --- | --- |

—

prišlo je do velikih zamud pri izvajanju priporočil iz prejšnjih let.

Upravni odbor ali, če to dopušča akt o ustanovitvi, izvršilni odbor in direktor zagotovita redno spremljanje izvajanja revizijskih priporočil. Upravni odbor ali, če to dopušča akt o ustanovitvi, izvršilni odbor prouči informacije iz člena 47(1)(a) in, ali so bila priporočila v celoti in pravočasno izvedena.

7.   Organ unije da kontaktne podatke notranjega revizorja na razpolago vsaki fizični ali pravni osebi, ki sodeluje pri odhodkih, da lahko na zaupen način stopi v stik z notranjim revizorjem.

8.   Poročila in ugotovitve notranjega revizorja postanejo dostopni javnosti šele po tem, ko notranji revizor potrdi ukrep, uveden za njihovo izvajanje.

Člen 83

Neodvisnost notranjega revizorja

Neodvisnost notranjega revizorja, njegova odgovornost za ukrepe, sprejete pri opravljanju njegovih dolžnosti, ter pravica notranjega revizorja do začetka postopka pred Sodiščem Evropske unije, se določi v skladu s členom 100 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

Člen 84

Ustanovitev oddelka za notranjo revizijo

1.   Upravni odbor ali, če to dopušča akt o ustanovitvi, izvršilni odbor lahko ob upoštevanju stroškovne učinkovitosti in dodane vrednosti ustanovi oddelek za notranjo revizijo, ki opravlja svoje dolžnosti v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi.

Namen, pooblastila in pristojnosti oddelka za notranjo revizijo je treba določiti v listini o notranji reviziji, ki jo mora odobriti upravni odbor ali, če to dopušča akt o ustanovitvi, izvršilni odbor.

Letni revizijski načrt oddelka za notranjo revizijo pripravi vodja oddelka za notranjo revizijo in pri tem med drugim upošteva oceno tveganja v organu Unije, ki jo pripravi direktor.

Načrt pregleda in odobri upravni odbor ali, če to dopušča akt o ustanovitvi, izvršilni odbor.

Oddelek za notranjo revizijo o svojih ugotovitvah in priporočilih poroča upravnemu odboru in direktorju.

2.   Če oddelek za notranjo revizijo enega organa Unije ni stroškovno učinkovit ali ne more izpolnjevati mednarodnih standardov, se lahko organ Unije odloči, da oddelek za notranjo revizijo deli z drugimi organi Unije, ki delujejo na istem področju.

V takih primerih se upravni odbori ali, če to dopušča akt o ustanovitvi, izvršilni odbori zadevnih organov Unije dogovorijo o praktičnih podrobnostih skupnega oddelka za notranjo revizijo.

3.   Akterji notranje revizije učinkovito sodelujejo z izmenjavo informacij in revizijskih poročil in, kadar je to primerno, s pripravo skupnih ocen tveganja ter opravljanjem skupnih revizij.

Upravni odbor ali, če to dopušča akt o ustanovitvi, izvršilni odbor in direktor zagotovita redno spremljanje izvajanja priporočil oddelka za notranjo revizijo.

NASLOV V

JAVNA NAROČILA

Člen 85

Splošne določbe

1.   Kar zadeva javna naročila, se ob upoštevanju člena 86 uporablja naslov V Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012.

2.   Organ Unije lahko zahteva svojo vključitev kot naročnik pri oddaji naročil Komisije ali medinstitucionalnih naročil ter pri oddaji naročil drugih organov Unije.

3.   Organ Unije sodeluje v centralni bazi podatkov o izključitvah, ki jo je vzpostavila in jo vodi Komisija v skladu s členom 108 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

Člen 86

Postopki za oddajo javnih naročil

1.   Organ Unije lahko brez javnega postopka za oddajo naročil s Komisijo, medinstitucionalnimi uradi in Prevajalskim centrom za organe Evropske unije, ustanovljenim z Uredbo Sveta (ES) št. 2965/94 (8), sklene pogodbo za oddajo naročila za dobavo blaga, opravljanje storitev ali del, ki jih zagotavljajo navedeni organi.

2.   Organ Unije lahko za kritje upravnih potreb uporablja skupne postopke za oddajo naročil z naročniki držav članic gostiteljic. V tem primeru se smiselno uporablja člen 133 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012.

NASLOV VI

POSEBNE DOLOČBE ZA ODOBRITVE ZA UPRAVO

Člen 87

Odobritve za upravo

1.   Odobritve za upravo so nediferencirana sredstva.

2.   Upravni odhodki na podlagi pogodb, ki zajemajo daljše obdobje od proračunskega leta, bodisi v skladu z lokalno prakso bodisi se nanašajo na dobavo opreme, se plačajo v breme proračuna organa Unije za proračunsko leto, v katerem nastanejo.

3.   Organ Unije do 1. junija vsakega leta Evropskemu parlamentu in Svetu posreduje delovni dokument o nepremičninski politiki, ki vsebuje naslednje informacije:

| (a) | za vsako zgradbo odhodke in površino, ki jih zajemajo odobritve v ustreznih proračunskih vrsticah organa Unije; |
| --- | --- |

(a)

za vsako zgradbo odhodke in površino, ki jih zajemajo odobritve v ustreznih proračunskih vrsticah organa Unije;

| (b) | predviden razvoj globalnega načrtovanja površine in lokacije v naslednjih letih, z opisom projektov gradnje v načrtovalni fazi, ki so že opredeljeni; |
| --- | --- |

(b)

predviden razvoj globalnega načrtovanja površine in lokacije v naslednjih letih, z opisom projektov gradnje v načrtovalni fazi, ki so že opredeljeni;

| (c) | končne pogoje in stroške ter zadevne podatke o izvajanju novih projektov gradnje, ki so že bili predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu po postopku iz člena 88 ter niso bili vključeni v delovne dokumente iz predhodnih let. |
| --- | --- |

(c)

končne pogoje in stroške ter zadevne podatke o izvajanju novih projektov gradnje, ki so že bili predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu po postopku iz člena 88 ter niso bili vključeni v delovne dokumente iz predhodnih let.

Člen 88

Projekti gradnje

1.   Organ Unije za vsak projekt gradnje, ki bi lahko imel znatne finančne posledice za proračun organa Unije, čim prej obvesti Evropski parlament in Svet o potrebni površini za gradnjo in začasnih načrtih, in sicer pred sondiranjem lokalnega trga v primeru pogodb o nepremičninah ali preden se javni razpisi objavijo v primeru naročil gradenj.

2.   Organ Unije za vsak projekt gradnje, ki bi lahko imel znatne finančne posledice za proračun organa Unije, predloži projekt gradnje, vključno s podrobno oceno stroškov in financiranjem, pa tudi seznam osnutkov pogodb, ki jih želi uporabiti, ter pred sklenitvijo pogodb zaprosi za odobritev Evropskega parlamenta in Sveta. Na zahtevo organa Unije se predloženi dokumenti, povezani s projektom gradnje, obravnavajo zaupno.

Evropski parlament in Svet o projektu gradnje odločita v štirih tednih od takrat, ko obe instituciji prejmeta ta projekt gradnje, razen v primeru višje sile.

Šteje se, da je projekt gradnje po izteku tega štiritedenskega obdobja odobren, razen če Evropski parlament ali Svet v tem roku predlog zavrneta.

Če Evropski parlament in/ali Svet v tem štiritedenskem roku izrazita ustrezno utemeljene pomisleke, se rok enkrat podaljša za dva tedna.

Če Evropski parlament ali Svet projekt gradnje zavrne, organ Unije svoj predlog umakne, lahko pa predloži tudi novega.

3.   V primeru višje sile se lahko informacije iz odstavka 4 posredujejo skupaj s projektom gradnje. Evropski parlament in Svet o projektu gradnje odločita v dveh tednih od takrat, ko obe instituciji prejmeta ta projekt gradnje. Šteje se, da je projekt gradnje po izteku tega dvotedenskega roka odobren, razen če Evropski parlament in/ali Svet v tem roku predlog zavrneta.

4.   Kot projekt gradnje, ki bi lahko imel znatne finančne posledice za proračun organa Unije, se šteje naslednje:

| (a) | vsak nakup zemljišča; |
| --- | --- |

(a)

vsak nakup zemljišča;

| (b) | nakup, prodaja, strukturna prenova, gradnja zgradb ali projekt, ki združuje te elemente in naj bi se izvedel v istem časovnem obdobju, ki presegajo 3 000 000 EUR; |
| --- | --- |

(b)

nakup, prodaja, strukturna prenova, gradnja zgradb ali projekt, ki združuje te elemente in naj bi se izvedel v istem časovnem obdobju, ki presegajo 3 000 000 EUR;

| (c) | vsaka nova pogodba o nepremičninah (vključno z užitkom, dolgoročnim zakupom in podaljševanjem obstoječih pogodb o gradnji pod manj ugodnimi pogoji), ki ni zajeta v točki (b) z letnim stroškom vsaj 750 000 EUR; |
| --- | --- |

(c)

vsaka nova pogodba o nepremičninah (vključno z užitkom, dolgoročnim zakupom in podaljševanjem obstoječih pogodb o gradnji pod manj ugodnimi pogoji), ki ni zajeta v točki (b) z letnim stroškom vsaj 750 000 EUR;

| (d) | razširitev ali podaljšanje obstoječih pogodb o nepremičninah (vključno z užitkom in dolgoročnimi zakupi) pod istimi ali ugodnejšimi pogoji z letnim stroškom vsaj 3 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(d)

razširitev ali podaljšanje obstoječih pogodb o nepremičninah (vključno z užitkom in dolgoročnimi zakupi) pod istimi ali ugodnejšimi pogoji z letnim stroškom vsaj 3 000 000 EUR.

5.   Brez poseganja v člen 19(4) se lahko projekt nakupa zgradbe financira s posojilom, ki ga predhodno odobrita Evropski parlament in Svet.

Posojila se sklenejo in poplačajo v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in ob upoštevanju največjih finančnih koristi Unije.

Kadar organ Unije predlaga financiranje nakupa s posojilom, se v načrtu financiranja, ki se predloži skupaj z zahtevo organa Unije za predhodno odobritev, opredeli zlasti najvišja raven financiranja, obdobje financiranja, vrsta financiranja, pogoji financiranja in prihranek v primerjavi z drugimi vrstami pogodbenih ureditev.

Evropski parlament in Svet o zahtevi za predhodno odobritev odločita v štirih tednih, z možnostjo enkratnega podaljšanja za dva tedna, od takrat, ko sta obe instituciji prejeli to zahtevo. Šteje se, da je nakup s posojilom zavrnjen, če ga Evropski parlament in Svet v tem roku izrecno ne odobrita.

NASLOV VII

STROKOVNJAKI

Člen 89

Plačani zunanji strokovnjaki

Člen 287 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012 se smiselno uporablja za izbor strokovnjakov. Taki strokovnjaki so plačani na podlagi fiksnega, vnaprej napovedanega zneska in se izberejo na podlagi njihove strokovne usposobljenosti. Izberejo se na podlagi meril za izbor, ki spoštujejo načela nediskriminacije, enakega obravnavanja in odsotnosti navzkrižja interesov.

NASLOV VIII

NEPOVRATNA SREDSTVA IN NAGRADE, KI JIH DODELI ORGAN UNIJE

Člen 90

Nepovratna sredstva

Če lahko organ Unije dodeli nepovratna sredstva v skladu z aktom o ustanovitvi ali na podlagi prenosa pooblastila s strani Komisije v skladu s členom 58(1)(c)(iv) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, se uporabljajo ustrezne določbe navedene uredbe in Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012.

Člen 91

Nagrade

Če lahko organ Unije dodeli nepovratna sredstva v skladu z aktom o ustanovitvi ali na podlagi prenosa pooblastila s strani Komisije v skladu s členom 58(1)(c)(iv) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, se uporabljajo ustrezne določbe navedene uredbe in Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012.

NASLOV IX

PRIPRAVA ZAKLJUČNEGA RAČUNA IN RAČUNOVODSTVO

POGLAVJE 1

Priprava zaključnega računa

Člen 92

Struktura zaključnega računa

Zaključni račun organa Unije sestavljajo:

| (a) | računovodski izkazi organa Unije; |
| --- | --- |

(a)

računovodski izkazi organa Unije;

| (b) | poročila o izvrševanju proračuna organa Unije. |
| --- | --- |

(b)

poročila o izvrševanju proračuna organa Unije.

Člen 93

Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju

1.   Vsak organ Unije pripravi poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za zadevno proračunsko leto.

2.   Direktor pošlje poročilo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču do 31. marca naslednjega proračunskega leta.

3.   Poročilo iz odstavka 2 poroča, tako v obliki absolutne vrednosti kot v obliki odstotkov, vsaj o obsegu izvrševanja odobritev in vsebuje povzetek o prerazporeditvi odobritev med različnimi proračunskimi postavkami.

Člen 94

Pravila za zaključni račun

1.   Računovodja organa Unije uporablja pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, ki temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor.

2.   Zaključni račun organa Unije iz člena 92 upošteva proračunska načela iz členov 5 do 31. Predstavlja resnično in pošteno sliko proračunskih prihodkov in odhodkov.

Člen 95

Računovodska načela

Računovodski izkazi iz člena 92 predstavljajo informacije, tudi informacije glede računovodske usmeritve, na način, ki zagotavlja, da so ustrezne, zanesljive, primerljive in razumljive. Pripravijo se v skladu s splošno sprejetimi računovodskimi načeli, kakor so opisana v računovodskih pravilih iz člena 143 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

Člen 96

Računovodski izkazi

1.   Računovodski izkazi se pripravijo v eurih in zajemajo:

| (a) | bilanco stanja in izkaz finančnega uspeha, ki predstavljata vsa sredstva in obveznosti ter finančni položaj in poslovni izid na dan 31. decembra predhodnega leta; predstavljena sta v skladu z računovodskimi pravili iz člena 143 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012; |
| --- | --- |

(a)

bilanco stanja in izkaz finančnega uspeha, ki predstavljata vsa sredstva in obveznosti ter finančni položaj in poslovni izid na dan 31. decembra predhodnega leta; predstavljena sta v skladu z računovodskimi pravili iz člena 143 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012;

| (b) | izkaz finančnega izida, ki prikazuje zneske, pobrane in plačane med letom, ter končno stanje denarja zakladnice; |
| --- | --- |

(b)

izkaz finančnega izida, ki prikazuje zneske, pobrane in plačane med letom, ter končno stanje denarja zakladnice;

| (c) | izkaz sprememb čistih sredstev, ki prikazuje pregled gibanj rezerv med letom in končni izid. |
| --- | --- |

(c)

izkaz sprememb čistih sredstev, ki prikazuje pregled gibanj rezerv med letom in končni izid.

2.   Pojasnila k računovodskim izkazom dopolnjujejo in pojasnjujejo informacije, predstavljene v izkazih iz odstavka 1, ter dajejo vse dodatne informacije, predpisane z mednarodno sprejeto računovodsko prakso, kadar so take informacije pomembne za dejavnosti organa Unije.

Člen 97

Poročila o izvrševanju proračuna

1.   Poročila o izvrševanju proračuna se pripravijo v eurih. Zajemajo:

| (a) | poročila, ki združujejo vse proračunske operacije za zadevno leto glede prihodkov in odhodkov; |
| --- | --- |

(a)

poročila, ki združujejo vse proračunske operacije za zadevno leto glede prihodkov in odhodkov;

| (b) | pojasnila, ki dopolnjujejo in pojasnjujejo informacije v poročilih. |
| --- | --- |

(b)

pojasnila, ki dopolnjujejo in pojasnjujejo informacije v poročilih.

2.   Proračunski rezultat je sestavljen iz razlike med:

| — | vsemi prihodki v tem proračunskem letu, |
| --- | --- |

—

vsemi prihodki v tem proračunskem letu,

| — | zneskom izvršenih plačil glede na odobritve za to proračunsko leto, čemur se prišteje znesek prenesenih odobritev za isto finančno leto. |
| --- | --- |

—

zneskom izvršenih plačil glede na odobritve za to proračunsko leto, čemur se prišteje znesek prenesenih odobritev za isto finančno leto.

Razlika iz prvega pododstavka se po eni strani poveča ali zmanjša za neto znesek odobritev, prenesenih iz prejšnjih proračunskih let, ki so zapadle, in po drugi strani za:

| — | izvršena plačila, ki presegajo nediferencirana sredstva, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta, zaradi spremembe tečaja eura, |
| --- | --- |

—

izvršena plačila, ki presegajo nediferencirana sredstva, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta, zaradi spremembe tečaja eura,

| — | razliko med deviznimi dobički ali izgubami v proračunskem letu, tako realiziranimi kot tudi nerealiziranimi. |
| --- | --- |

—

razliko med deviznimi dobički ali izgubami v proračunskem letu, tako realiziranimi kot tudi nerealiziranimi.

3.   Struktura predstavitve poročil o izvrševanju proračuna je enaka kot tista, uporabljena za sam organ Unije.

Člen 98

Začasni zaključni računi

1.   Računovodja organa Unije računovodji Komisije in Računskemu sodišču do 1. marca naslednjega leta pošljejo svoje začasne zaključne račune.

2.   Računovodja organa Unije računovodji Komisije do 1. marca naslednjega leta pošlje tudi sveženj poročil v standardizirani obliki, ki jo za konsolidacijo določi računovodja Komisije.

Člen 99

Potrditev končnega zaključnega računa

1.   V skladu s členom 148(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Računsko sodišče najpozneje do 1. junija naslednjega leta da svoje pripombe o začasnem zaključnem računu organa Unije.

2.   Po prejemu opažanj Računskega sodišča o začasnem zaključnem računu organa Unije, računovodja pripravi končni zaključni račun organa Unije v skladu s členom 50. Direktor zaključni račun pošlje upravnemu odboru, ki nato o njem poda svoje mnenje.

3.   Računovodja pošlje končni zaključni račun, skupaj z mnenjem upravnega odbora, računovodji Komisije ter Računskemu sodišču, Evropskemu parlamentu in Svetu do 1. julija naslednjega proračunskega leta.

Računovodja organa Unije računovodji Komisije do 1. julija pošlje tudi sveženj poročil v standardizirani obliki, ki jo za konsolidacijo določi računovodja Komisije.

4.   Računovodja organa Unije pošlje Računskemu sodišču in v vednost računovodji Komisije na isti dan, ko pošlje svoj končni zaključni račun, tudi spremni dopis z dodatnimi obrazložitvami k temu končnemu zaključnemu računu.

Končnemu zaključnemu računu se priloži izjava računovodje, s katero slednji potrjuje, da je bil ta zaključni račun pripravljen v skladu s tem naslovom ter ustreznimi računovodskimi načeli, pravili in postopki.

Končni zaključni račun organa Unije se objavi v Uradnem listu Evropske unije do 15. novembra naslednjega leta.

5.   Direktor pošlje Računskemu sodišču odgovor na opažanja iz letnega poročila najpozneje do 30. septembra naslednjega leta. Odgovori organa Unije so istočasno poslani tudi Komisiji.

POGLAVJE 2

Knjigovodska evidenca in evidenca premoženja

Oddelek 1

Skupne določbe

Člen 100

Računovodski sistem

1.   Računovodski sistem organa Unije omogoča tako organizacijo proračunskih in finančnih informacij, da se lahko zneski knjižijo, arhivirajo in evidentirajo.

2.   Računovodski sistem se deli na splošno računovodstvo in proračunsko računovodstvo. Računovodske evidence se vodijo v eurih na osnovi koledarskega leta.

3.   Odredbodajalec lahko vodi tudi analitične konte.

Člen 101

Skupne zahteve za računovodski sistem institucij

Računovodska pravila in usklajeni kontni okvir, ki ga uporablja organ Unije, sprejme računovodja Komisije v skladu s členom 152 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

Oddelek 2

Splošno in proračunsko računovodstvo

Člen 102

Splošno računovodstvo

Splošno računovodstvo v kronološkem vrstnem redu in na podlagi dvostavnega knjigovodstva evidentira vse dogodke in dejavnosti, ki vplivajo na gospodarski in finančni položaj ter na sredstva in obveznosti organa Unije.

Člen 103

Knjiženje v splošnem računovodstvu

1.   Stanja in promet v splošnem računovodstvu se knjižijo v poslovne knjige.

2.   Vse vknjižbe, vključno s popravki na kontih, temeljijo na listinah, na katere se vknjižbe sklicujejo.

3.   Računovodski sistem je takšen, da zagotavlja jasno revizijsko sledenje vseh vknjižb.

Člen 104

Računovodski popravki

Računovodja organa Unije po izteku proračunskega leta in do datuma priprave zaključnega računa sprejme kakršne koli popravke, ki ne vsebujejo izdatkov ali prihodkov za navedeno leto in so potrebni za pravilno in pošteno pripravo tega računa. Taki popravki so skladni z računovodskimi pravili iz člena 101.

Člen 105

Proračunsko računovodstvo

1.   Proračunsko računovodstvo zagotavlja natančen zapis izvrševanja proračuna organa Unije.

2.   Za namene odstavka 1 proračunsko računovodstvo evidentira vse proračunske prihodke in odhodke iz naslova IV.

Člen 106

Vodenje evidence premoženja

1.   Organ Unije vodi evidenco premoženja, ki prikazuje količino in vrednost vseh opredmetenih, neopredmetenih in finančnih sredstev, ki sestavljajo premoženje Unije, v skladu z vzorcem, ki ga pripravi računovodja Komisije.

Organ Unije preveri, ali knjižbe v evidenco ustrezajo dejanskemu stanju.

2.   Prodaja opredmetenih sredstev organa Unije se ustrezno objavi.

NASLOV X

ZUNANJA REVIZIJA, RAZREŠNICA IN BOJ PROTI GOLJUFIJAM

Člen 107

Zunanja revizija

1.   Neodvisni zunanji revizor preveri, da letni zaključni računi organa Unije ustrezno prikazujejo njegove prihodke, odhodke in finančno stanje organa Unije pred konsolidacijo v končnem zaključnem računu organa Unije.

Če ni v aktu o ustanovitvi drugače določeno, Računsko sodišče pripravi posebno letno poročilo za organ Unije v skladu z zahtevami iz člena 287(1) PDEU.

Pri pripravi poročila iz drugega pododstavka Računsko sodišče upošteva revizijsko delo, ki ga je opravil neodvisni zunanji revizor iz prvega pododstavka, in ukrepe, sprejete na podlagi njegovih ugotovitev.

2.   Organ Unije pošlje Računskemu sodišču proračun organa Unije, kakor je bil dokončno sprejet. Čim prej obvesti Računsko sodišče o vseh odločitvah in aktih, sprejetih na podlagi členov 10, 14, 19 in 23.

3.   Nadzor, ki ga opravlja Računsko sodišče, urejajo členi 158 do 163 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

Člen 108

Roki za postopek razrešnice

1.   Na priporočilo Sveta da Evropski parlament pred 15. majem leta N + 2, razen kadar je določeno drugače v aktu o ustanovitvi, direktorju razrešnico v zvezi z izvrševanjem proračuna za leto N. Direktor upravni odbor obvesti o ugotovitvah Evropskega parlamenta iz resolucije, ki se pripravi v okviru odločitve o razrešnici.

2.   Če datuma iz odstavka 1 ni mogoče spoštovati, Evropski parlament ali Svet obvesti direktorja o razlogih za odložitev.

3.   Če Evropski parlament odloži sprejetje sklepa o razrešnici, direktor v sodelovanju z upravnim odborom stori vse potrebno, da čim prej sprejme ukrepe za odpravo ali za lažjo odpravo ovir za sprejetje tega sklepa.

Člen 109

Postopek razrešnice

1.   Sklep o razrešnici zajema zaključni račun vseh prihodkov in odhodkov organa Unije, proračunski rezultat ter sredstva in obveznosti organa Unije, prikazane v računovodskih izkazih.

2.   Za podelitev razrešnice Evropski parlament, potem ko je to storil tudi Svet, pregleda zaključni račun in računovodske izkaze organa Unije. Pregleda tudi letno poročilo Računskega sodišča skupaj z odgovori direktorja organa Unije, ustrezna posebna poročila Računskega sodišča za zadevno proračunsko leto ter izjavo Računskega sodišča o zanesljivosti računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij.

3.   Direktor Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo na enak način, kot je določen v členu 165(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, predloži vse potrebne informacije za nemoteno uporabo postopka razrešnice za zadevno proračunsko leto.

Člen 110

Nadaljnji ukrepi

1.   Direktor sprejme vse ustrezne ukrepe na podlagi ugotovitev, izraženih v sklepu Evropskega parlamenta o razrešnici, ter pripomb, priloženih priporočilom Sveta, ki se nanašajo na razrešnico.

2.   Na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta direktor poroča o ukrepih, sprejetih na podlagi navedenih ugotovitev in pripomb. Direktor pošlje kopijo poročila Komisiji in Računskemu sodišču.

Člen 111

Pregledi na kraju samem, ki jih opravijo Komisija, Računsko sodišče in Evropski urad za boj proti goljufijam

1.   Organ EU osebju Komisije in drugim osebam, ki jih je pooblastila Komisija, ter Računskemu sodišču omogoči dostop, potreben za opravljanje revizije, do objektov in prostorov ter do vseh informacij, vključno z informacijami v elektronski obliki.

2.   Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko opravi preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9) ter Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (10), da se ugotovi, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, v zvezi z nepovratnimi sredstvi ali naročilom, oddanim v okviru te uredbe.

3.   Brez poseganja v odstavka 1 in 2 sporazumi s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, pogodbe, nepovratna sredstva in javna naročila organa Unije vsebujejo določbe, ki izrecno pooblaščajo Evropsko računsko sodišče in OLAF za izvajanje takšnih revizij in preiskav, in sicer v skladu z njihovimi pristojnostmi.

NASLOV XI

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 112

Zahteve Evropskega parlamenta in Sveta za informacije

Evropski parlament, Svet in Komisija so upravičeni, da lahko od organa Unije zahtevajo vse potrebne informacije ali pojasnila glede proračunskih zadev v svoji pristojnosti.

Člen 113

Sprejetje nove finančne uredbe organa Unije

Vsak organ iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 sprejme novo finančno uredbo z začetkom veljavnosti s 1. januarjem 2014 ali v vsakem primeru v šestih mesecih od datuma, ko se organ uvrsti na področje uporabe člena 208 navedene uredbe, po dodelitvi prispevka iz proračuna.

Člen 114

Pravila za izvajanje finančne uredbe organa Unije

Upravni odbor po potrebi in s predhodnim soglasjem Komisije na predlog direktorja organa Unije sprejme podrobna pravila za izvajanje finančne uredbe organa Unije.

Člen 115

Razveljavitev

Uredba (ES, Euratom) št. 2343/2002 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2014. Vendar se člen 40 še naprej uporablja do 31. decembra 2014, odstavka 4 in 7 člena 27 pa do 31. decembra 2015.

Člen 116

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2014. Vendar se člen 47 in člen 82(5) uporabljata od 1. januarja 2015, člen 32 in člen 33(5) in (8) pa se uporabljata od 1. januarja 2016.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. septembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 357, 31.12.2002, str. 72).

2

(3)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 248, 16.9.2002, str. 1).

3

(4)  Uredba Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 z dne 3. junija 1971 o določitvi pravil glede rokov, datumov in iztekov rokov (UL L 124, 8.6.1971, str. 1).

4

(5)  Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

5

(6)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

6

(7)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

7

(8)  Uredba Sveta (ES) št. 2965/94 z dne 28. novembra 1994 o ustanovitvi Prevajalskega centra za organe Evropske unije (UL L 314, 7.12.1994, str. 1).

8

(9)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

9

(10)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

10

---

| 7.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 328/69 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 328/69

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1272/2013

z dne 6. decembra 2013

o spremembi Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) glede policikličnih aromatskih ogljikovodikov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije ter spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (1) ter zlasti člena 68(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Benzo(a)piren, benzo(e)piren, benzo(a)antracen, krizen, benzo(b)fluoranten, benzo(j)fluoranten, benzo(k)fluoranten in dibenzo(a,h)antracen (v nadaljnjem besedilu: policiklični aromatski ogljikovodiki oz. PAO) so razvrščeni kot rakotvorne snovi kategorije 1B v skladu s Prilogo VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (2). |
| --- | --- |

(1)

Benzo(a)piren, benzo(e)piren, benzo(a)antracen, krizen, benzo(b)fluoranten, benzo(j)fluoranten, benzo(k)fluoranten in dibenzo(a,h)antracen (v nadaljnjem besedilu: policiklični aromatski ogljikovodiki oz. PAO) so razvrščeni kot rakotvorne snovi kategorije 1B v skladu s Prilogo VI k Uredbi (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (2).

| (2) | Te PAO najdemo v plastičnih in gumijastih delih številnih potrošniških izdelkov. Pojavljajo se kot nečistote v nekaterih surovinah, ki se uporabljajo za proizvodnjo takih izdelkov, zlasti v razteznih oljih in sajah. Izdelkom niso dodani namenoma in kot sestavni deli plastičnih ali gumijastih delov nimajo posebne vloge. |
| --- | --- |

(2)

Te PAO najdemo v plastičnih in gumijastih delih številnih potrošniških izdelkov. Pojavljajo se kot nečistote v nekaterih surovinah, ki se uporabljajo za proizvodnjo takih izdelkov, zlasti v razteznih oljih in sajah. Izdelkom niso dodani namenoma in kot sestavni deli plastičnih ali gumijastih delov nimajo posebne vloge.

| (3) | Za te PAO v skladu z vnosom 28 v Prilogi XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 velja, da jih je prepovedano prodajati širši javnosti kot take ali v pripravkih. Poleg tega vnos 50 v Prilogi XVII k navedeni uredbi omejuje prisotnost PAO v razteznih oljih, ki se uporabljajo za proizvodnjo pnevmatik. |
| --- | --- |

(3)

Za te PAO v skladu z vnosom 28 v Prilogi XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 velja, da jih je prepovedano prodajati širši javnosti kot take ali v pripravkih. Poleg tega vnos 50 v Prilogi XVII k navedeni uredbi omejuje prisotnost PAO v razteznih oljih, ki se uporabljajo za proizvodnjo pnevmatik.

| (4) | Informacije, ki jih je Nemčija predložila Komisiji, kažejo, da izdelki, ki vsebujejo PAO, lahko ogrozijo zdravje potrošnikov prek zaužitja, dermalne absorpcije in v nekaterih primerih vdihavanja. |
| --- | --- |

(4)

Informacije, ki jih je Nemčija predložila Komisiji, kažejo, da izdelki, ki vsebujejo PAO, lahko ogrozijo zdravje potrošnikov prek zaužitja, dermalne absorpcije in v nekaterih primerih vdihavanja.

| (5) | Sklepi glede tveganj za potrošnike temeljijo na ocenjeni dermalni izpostavljenosti PAO pri uporabi nekaterih potrošniških izdelkov v realnih najbolj neugodnih pogojih uporabe. Ugotovljeno je bilo, da ta izpostavljenost presega izpeljane ravni z minimalnim učinkom (DMEL) (3), določene za benzo(a)piren, ki je bil uporabljen kot reprezentativen za toksičnost drugih PAO. |
| --- | --- |

(5)

Sklepi glede tveganj za potrošnike temeljijo na ocenjeni dermalni izpostavljenosti PAO pri uporabi nekaterih potrošniških izdelkov v realnih najbolj neugodnih pogojih uporabe. Ugotovljeno je bilo, da ta izpostavljenost presega izpeljane ravni z minimalnim učinkom (DMEL) (3), določene za benzo(a)piren, ki je bil uporabljen kot reprezentativen za toksičnost drugih PAO.

| (6) | Komisija je ocenila informacije, ki jih je predložila Nemčija, ter sklenila, da izdelki, ki vsebujejo PAO, pomenijo tveganje za potrošnike in da bi se to tveganje z omejitvijo zmanjšalo. Komisija se je o učinku omejevanja prisotnosti PAO v izdelkih, ki bi jih lahko uporabili potrošniki, posvetovala tudi z industrijo in drugimi zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je ocenila informacije, ki jih je predložila Nemčija, ter sklenila, da izdelki, ki vsebujejo PAO, pomenijo tveganje za potrošnike in da bi se to tveganje z omejitvijo zmanjšalo. Komisija se je o učinku omejevanja prisotnosti PAO v izdelkih, ki bi jih lahko uporabili potrošniki, posvetovala tudi z industrijo in drugimi zainteresiranimi stranmi.

| (7) | Za zaščito zdravja potrošnikov pred tveganji, ki jih povzroča izpostavljenost PAO v izdelkih, bi bilo treba določiti omejitve glede vsebnosti PAO v izpostavljenih plastičnih ali gumijastih delih izdelkov ter prepovedati dajanje v promet izdelkov, ki v teh delih vsebujejo kateri koli PAO v koncentraciji nad 1 mg/kg. |
| --- | --- |

(7)

Za zaščito zdravja potrošnikov pred tveganji, ki jih povzroča izpostavljenost PAO v izdelkih, bi bilo treba določiti omejitve glede vsebnosti PAO v izpostavljenih plastičnih ali gumijastih delih izdelkov ter prepovedati dajanje v promet izdelkov, ki v teh delih vsebujejo kateri koli PAO v koncentraciji nad 1 mg/kg.

| (8) | Ob upoštevanju ranljivosti otrok bi bilo treba določiti nižjo mejno vrednost. Zato bi bilo treba prepovedati dajanje v promet igrač in predmetov za nego otrok, ki v izpostavljenih plastičnih ali gumijastih delih vsebujejo kateri koli PAO v koncentraciji nad 0,5 mg/kg. |
| --- | --- |

(8)

Ob upoštevanju ranljivosti otrok bi bilo treba določiti nižjo mejno vrednost. Zato bi bilo treba prepovedati dajanje v promet igrač in predmetov za nego otrok, ki v izpostavljenih plastičnih ali gumijastih delih vsebujejo kateri koli PAO v koncentraciji nad 0,5 mg/kg.

| (9) | Ta omejitev bi se morala uporabljati samo za tiste dele izdelkov, ki pridejo v neposreden ter podaljšan ali kratkotrajen ponavljajoč stik s človeško kožo ali ustno votlino v normalnih ali razumno predvidljivih pogojih uporabe. Izdelkov ali delov izdelkov, ki pridejo v samo kratek in nereden stik s kožo ali ustno votlino, ne bi smeli vključiti v področje uporabe omejitve, saj je izpostavljenost PAO v takih primerih zanemarljiva. V zvezi s tem bi bilo treba pripraviti dodatne smernice. |
| --- | --- |

(9)

Ta omejitev bi se morala uporabljati samo za tiste dele izdelkov, ki pridejo v neposreden ter podaljšan ali kratkotrajen ponavljajoč stik s človeško kožo ali ustno votlino v normalnih ali razumno predvidljivih pogojih uporabe. Izdelkov ali delov izdelkov, ki pridejo v samo kratek in nereden stik s kožo ali ustno votlino, ne bi smeli vključiti v področje uporabe omejitve, saj je izpostavljenost PAO v takih primerih zanemarljiva. V zvezi s tem bi bilo treba pripraviti dodatne smernice.

| (10) | Na trgu Unije so bile opredeljene alternativne surovine z nizko vsebnostjo PAO. Te surovine vsebujejo saje in olja, ki izpolnjujejo zahteve Uredbe Komisije (EU) št. 10/2011 z dne 14. januarja 2011 o polimernih materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili (4). |
| --- | --- |

(10)

Na trgu Unije so bile opredeljene alternativne surovine z nizko vsebnostjo PAO. Te surovine vsebujejo saje in olja, ki izpolnjujejo zahteve Uredbe Komisije (EU) št. 10/2011 z dne 14. januarja 2011 o polimernih materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili (4).

| (11) | Komisija bi morala preučiti obstoječe mejne vrednosti v okviru te omejitve, zlasti v luči novih znanstvenih spoznanj, med drugim o migraciji PAO s plastičnih in gumijastih materialov zajetih izdelkov ter o alternativnih surovinah. Pri tem pregledu novih znanstvenih spoznanj bi morala preučiti tudi razpoložljivost in zanesljivost metod testiranja. |
| --- | --- |

(11)

Komisija bi morala preučiti obstoječe mejne vrednosti v okviru te omejitve, zlasti v luči novih znanstvenih spoznanj, med drugim o migraciji PAO s plastičnih in gumijastih materialov zajetih izdelkov ter o alternativnih surovinah. Pri tem pregledu novih znanstvenih spoznanj bi morala preučiti tudi razpoložljivost in zanesljivost metod testiranja.

| (12) | Uredbo (ES) št. 1907/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(12)

Uredbo (ES) št. 1907/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (13) | Primerno je določiti razumen rok, da lahko zadevne zainteresirane strani sprejmejo ukrepe, ki so morda potrebni za uskladitev z ukrepi iz te uredbe. |
| --- | --- |

(13)

Primerno je določiti razumen rok, da lahko zadevne zainteresirane strani sprejmejo ukrepe, ki so morda potrebni za uskladitev z ukrepi iz te uredbe.

| (14) | Omejitev dajanja v promet rabljenih izdelkov in izdelkov, ki so na dan začetka uporabe te uredbe v dobavni verigi, bi lahko povzročila težave pri izvrševanju. Zato se omejitev ne bi smela uporabljati za izdelke, ki se dajo v promet prvič pred navedenim datumom. |
| --- | --- |

(14)

Omejitev dajanja v promet rabljenih izdelkov in izdelkov, ki so na dan začetka uporabe te uredbe v dobavni verigi, bi lahko povzročila težave pri izvrševanju. Zato se omejitev ne bi smela uporabljati za izdelke, ki se dajo v promet prvič pred navedenim datumom.

| (15) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 133 Uredbe (ES) št. 1907/2006 – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 133 Uredbe (ES) št. 1907/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 27. decembra 2015.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. decembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 353, 31.12.2008, str. 1.

2

(3)  http://www.echa.europa.eu/documents/10162/13643/information_requirements_part_b_sl.pdf

3

(4)  UL L 12, 15.1.2011, str. 1.

4

---

PRILOGA

V Prilogi XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 se v stolpec 2 vnosa 50 dodajo naslednji odstavki 5, 6, 7 in 8:

| | „5. | Izdelki se ne dajejo v promet za prodajo širši javnosti, če kateri koli gumijast ali plastičen del izdelkov, ki pride v neposreden ter podaljšan ali kratkotrajen ponavljajoč stik s človeško kožo ali ustno votlino v normalnih ali razumno predvidljivih pogojih uporabe, vsebuje več kot 1 mg/kg (0,0001 mas. % te sestavine) katerega koli od naštetih PAO.
  Med take izdelke med drugim spadajo:






  — | športna oprema, kot so kolesa, palice za golf, loparji, |
| --- | --- | --- | --- |

„5.

Izdelki se ne dajejo v promet za prodajo širši javnosti, če kateri koli gumijast ali plastičen del izdelkov, ki pride v neposreden ter podaljšan ali kratkotrajen ponavljajoč stik s človeško kožo ali ustno votlino v normalnih ali razumno predvidljivih pogojih uporabe, vsebuje več kot 1 mg/kg (0,0001 mas. % te sestavine) katerega koli od naštetih PAO.

Med take izdelke med drugim spadajo:

—

športna oprema, kot so kolesa, palice za golf, loparji,

| — | gospodinjski pripomočki, vozički, hodulje, |
| --- | --- |

—

gospodinjski pripomočki, vozički, hodulje,

| — | orodje za domačo uporabo, |
| --- | --- |

—

orodje za domačo uporabo,

| — | obleke, obutev, rokavice in športna oblačila, |
| --- | --- |

—

obleke, obutev, rokavice in športna oblačila,

| — | pasovi za ure, zapestni trakovi, maske, naglavni trakovi. |
| --- | --- |

—

pasovi za ure, zapestni trakovi, maske, naglavni trakovi.

| 6. | Igrače, vključno z igračami za aktivnosti, in predmeti za nego otrok se ne dajejo v promet, če kateri koli gumijast ali plastičen del izdelkov, ki pride v neposreden ter podaljšan ali kratkotrajen ponavljajoč stik s človeško kožo ali ustno votlino v normalnih ali razumno predvidljivih pogojih uporabe, vsebuje več kot 0,5 mg/kg (0,00005 mas. % te sestavine) katerega koli od naštetih PAO. |
| --- | --- |

6.

Igrače, vključno z igračami za aktivnosti, in predmeti za nego otrok se ne dajejo v promet, če kateri koli gumijast ali plastičen del izdelkov, ki pride v neposreden ter podaljšan ali kratkotrajen ponavljajoč stik s človeško kožo ali ustno votlino v normalnih ali razumno predvidljivih pogojih uporabe, vsebuje več kot 0,5 mg/kg (0,00005 mas. % te sestavine) katerega koli od naštetih PAO.

| 7. | Z odstopanjem od odstavkov 5 in 6 se ti odstavki ne uporabljajo za izdelke, ki se dajo v promet prvič pred 27. decembra 2015. |
| --- | --- |

7.

Z odstopanjem od odstavkov 5 in 6 se ti odstavki ne uporabljajo za izdelke, ki se dajo v promet prvič pred 27. decembra 2015.

| 8. | Komisija bo do 27. decembra 2017 preučila mejni vrednosti iz odstavkov 5 in 6 v luči novih znanstvenih spoznanj, med drugim o migraciji PAO z izdelkov iz navedenega odstavka in o alternativnih surovinah, ter po potrebi navedena odstavka ustrezno spremenila.“ |
| --- | --- |

8.

Komisija bo do 27. decembra 2017 preučila mejni vrednosti iz odstavkov 5 in 6 v luči novih znanstvenih spoznanj, med drugim o migraciji PAO z izdelkov iz navedenega odstavka in o alternativnih surovinah, ter po potrebi navedena odstavka ustrezno spremenila.“

---

| 7.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 328/72 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 328/72

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1273/2013

z dne 6. decembra 2013

o spremembi Uredbe (EU) št. 454/2011 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „telematske aplikacije za potniški promet“ vseevropskega železniškega sistema

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (1) in zlasti člena 6(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 7 Uredbe Komisije (EU) št. 454/2011 z dne 5. maja 2011 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „telematske aplikacije za potniški promet“ vseevropskega železniškega sistema (2) (v nadaljnjem besedilu: TAP-TSI) določa, da se Uredba spremeni ob upoštevanju rezultatov faze ena, kakor je opisana v oddelku 7.2 Priloge I k TAP-TSI. |
| --- | --- |

(1)

Člen 7 Uredbe Komisije (EU) št. 454/2011 z dne 5. maja 2011 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „telematske aplikacije za potniški promet“ vseevropskega železniškega sistema (2) (v nadaljnjem besedilu: TAP-TSI) določa, da se Uredba spremeni ob upoštevanju rezultatov faze ena, kakor je opisana v oddelku 7.2 Priloge I k TAP-TSI.

| (2) | Oddelek 7.2.2.2 Priloge I k TAP-TSI določa, da mora Evropska agencija za železniški promet (v nadaljnjem besedilu: ERA) oceniti končne izsledke zainteresiranih strani v zvezi s specifikacijami IT, načrtom upravljanja in glavnim načrtom, da ugotovi, ali so postavljeni cilji iz faze ena doseženi. |
| --- | --- |

(2)

Oddelek 7.2.2.2 Priloge I k TAP-TSI določa, da mora Evropska agencija za železniški promet (v nadaljnjem besedilu: ERA) oceniti končne izsledke zainteresiranih strani v zvezi s specifikacijami IT, načrtom upravljanja in glavnim načrtom, da ugotovi, ali so postavljeni cilji iz faze ena doseženi.

| (3) | Komisija je od Evropske agencije za železniški promet prejela priporočilo ERA/REC/09-2012/INT z dne 31. oktobra 2012, ki vključuje več osnutkov sprememb TAP-TSI. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je od Evropske agencije za železniški promet prejela priporočilo ERA/REC/09-2012/INT z dne 31. oktobra 2012, ki vključuje več osnutkov sprememb TAP-TSI.

| (4) | Usmerjevalni odbor, ustanovljen v skladu z oddelkom 7.2.1 TAP-TSI, je obravnaval priporočilo ERA in zlasti pravni status končnih izsledkov faze ena. Odločil se je spremeniti status nekaterih specifikacij IT v navodila za uporabo. |
| --- | --- |

(4)

Usmerjevalni odbor, ustanovljen v skladu z oddelkom 7.2.1 TAP-TSI, je obravnaval priporočilo ERA in zlasti pravni status končnih izsledkov faze ena. Odločil se je spremeniti status nekaterih specifikacij IT v navodila za uporabo.

| (5) | Uredbo (EU) št. 454/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (EU) št. 454/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 29(1) Direktive 2008/57/ES – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 29(1) Direktive 2008/57/ES –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) št. 454/2011 se spremeni:

| (a) | člen 4 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 4
  Prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture, upravljavci postaj, prodajalci vozovnic in Agencija podprejo dela v fazi dve, kakor je določeno v oddelku 7.3 Priloge I, z nudenjem funkcionalnih in tehničnih informacij ter strokovnega znanja.“; |
| --- | --- |

(a)

člen 4 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture, upravljavci postaj, prodajalci vozovnic in Agencija podprejo dela v fazi dve, kakor je določeno v oddelku 7.3 Priloge I, z nudenjem funkcionalnih in tehničnih informacij ter strokovnega znanja.“;

| (b) | člen 5 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 5
  Predstavniška telesa iz železniškega sektorja, ki delujejo na evropski ravni, kakor je določeno v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 881/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (3), skupaj s predstavnikom prodajalcev vozovnic in predstavnikom evropskih potnikov nadalje razvijejo podsistem telematskih aplikacij za potniški promet, kakor je določeno v oddelku 7.3 Priloge I. Končne izsledke faze ena (navodila za uporabo, arhitektura, načrt upravljanja in glavni načrt) Evropska agencija za železniški promet objavi na svojem spletišču.

  (3)  UL L 164, 30.4.2004, str. 1.“;" |
| --- | --- |

(b)

člen 5 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 5

Predstavniška telesa iz železniškega sektorja, ki delujejo na evropski ravni, kakor je določeno v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 881/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (3), skupaj s predstavnikom prodajalcev vozovnic in predstavnikom evropskih potnikov nadalje razvijejo podsistem telematskih aplikacij za potniški promet, kakor je določeno v oddelku 7.3 Priloge I. Končne izsledke faze ena (navodila za uporabo, arhitektura, načrt upravljanja in glavni načrt) Evropska agencija za železniški promet objavi na svojem spletišču.

(3)  UL L 164, 30.4.2004, str. 1.“;"

| (c) | člen 6 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 6
  Države članice poskrbijo za obveščanje prevoznikov v železniškem prometu, upravljavcev infrastrukture, upravljavcev postaj in prodajalcev vozovnic o tej uredbi ter določijo nacionalne kontaktne točke za spremljanje njenega izvajanja. Vloga nacionalnih kontaktnih točk je opisana v Prilogi VI.“; |
| --- | --- |

(c)

člen 6 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 6

Države članice poskrbijo za obveščanje prevoznikov v železniškem prometu, upravljavcev infrastrukture, upravljavcev postaj in prodajalcev vozovnic o tej uredbi ter določijo nacionalne kontaktne točke za spremljanje njenega izvajanja. Vloga nacionalnih kontaktnih točk je opisana v Prilogi VI.“;

| (d) | člen 7 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 7
  1.   Ta uredba se spremeni ob upoštevanju rezultatov faze dve, kakor je opisana v oddelku 7.3 Priloge I.
  2.   Evropska agencija za železniški promet ob upoštevanju rezultatov faze ena in s postopkom iz člena 3 spremeni tehnični dokument B.60 (Arhitektura).“ |
| --- | --- |

(d)

člen 7 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 7

1.   Ta uredba se spremeni ob upoštevanju rezultatov faze dve, kakor je opisana v oddelku 7.3 Priloge I.

2.   Evropska agencija za železniški promet ob upoštevanju rezultatov faze ena in s postopkom iz člena 3 spremeni tehnični dokument B.60 (Arhitektura).“

Člen 2

Priloge k Uredbi (EU) št. 454/2011 se spremenijo, kot je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Bruslju, 6. decembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 191, 18.7.2008, str. 1.

1

(2)  UL L 123, 12.5.2011, str. 11.

2

---

PRILOGA

Priloge k Uredbi (EU) št. 454/2011 se spremenijo kot sledi:

| 1. | Priloga I se spremeni kot sledi:






  (a) | Oddelek 4.2.1 bi bilo treba nadomestiti z naslednjim besedilom:
  „4.2.1   Izmenjava podatkov o voznih redih

  Ta osnovni parameter določa, kako prevozniki v železniškem prometu izvajajo izmenjavo podatkov o voznih redih.
  Ta osnovni parameter zagotavlja dostopnost voznih redov s podatkovnimi elementi, opredeljenimi v nadaljevanju.
  Ta osnovni parameter zagotavlja tudi, da vsak prevoznik v železniškem prometu poskrbi za točne in posodobljene podatke o voznem redu.
  Določbe tega osnovnega parametra veljajo za potniški promet prevoznika v železniškem prometu.
  Ta osnovni parameter vključuje naslednji postopek:“; |
| --- | --- | --- |

1.

Priloga I se spremeni kot sledi:

(a)

Oddelek 4.2.1 bi bilo treba nadomestiti z naslednjim besedilom:

„4.2.1   Izmenjava podatkov o voznih redih

Ta osnovni parameter določa, kako prevozniki v železniškem prometu izvajajo izmenjavo podatkov o voznih redih.

Ta osnovni parameter zagotavlja dostopnost voznih redov s podatkovnimi elementi, opredeljenimi v nadaljevanju.

Ta osnovni parameter zagotavlja tudi, da vsak prevoznik v železniškem prometu poskrbi za točne in posodobljene podatke o voznem redu.

Določbe tega osnovnega parametra veljajo za potniški promet prevoznika v železniškem prometu.

Ta osnovni parameter vključuje naslednji postopek:“;

| (b) | oddelek 4.2.2 bi bilo treba nadomestiti z naslednjim besedilom:
  „4.2.2   Izmenjava podatkov o tarifah

  Ta osnovni parameter določa, kako prevoznik v železniškem prometu izvaja izmenjavo podatkov o tarifah.
  Ta osnovni parameter zagotavlja dostopnost podatkov o tarifah v obliki, opredeljeni v nadaljevanju.
  Določbe tega osnovnega parametra veljajo za vse tarife za potniški promet prevoznika v železniškem prometu za domačo in mednarodno prodajo ter prodajo v tujini.
  Ta osnovni parameter vključuje naslednji postopek:“; |
| --- | --- |

(b)

oddelek 4.2.2 bi bilo treba nadomestiti z naslednjim besedilom:

„4.2.2   Izmenjava podatkov o tarifah

Ta osnovni parameter določa, kako prevoznik v železniškem prometu izvaja izmenjavo podatkov o tarifah.

Ta osnovni parameter zagotavlja dostopnost podatkov o tarifah v obliki, opredeljeni v nadaljevanju.

Določbe tega osnovnega parametra veljajo za vse tarife za potniški promet prevoznika v železniškem prometu za domačo in mednarodno prodajo ter prodajo v tujini.

Ta osnovni parameter vključuje naslednji postopek:“;

| (c) | oddelek 4.2.2.1 bi bilo treba nadomestiti z naslednjim besedilom:
  „4.2.2.1   Prevoznik v železniškem prometu zagotovi svoje tarife drugim prevoznikom v železniškem prometu, pooblaščenim javnim organom in tretjim osebam

  Brez poseganja v pravice potnikov in v skladu s sporazumi o distribuciji vsak prevoznik v železniškem prometu zagotovi svoje tarife (vključno s preglednicami prevoznin) tako, da prevoznikom v železniškem prometu in tretjim osebam, ki jih pooblasti za prodajo, ter pooblaščenim javnim organom zagotovi dostop do teh tarif. Prevoznik v železniškem prometu poskrbi za točnost in posodobljenost podatkov o tarifah. Kadar prevoznik v železniškem prometu opravlja prevozno storitev kot eden od skupnih prevoznikov, mora skupaj z vsemi ostalimi skupnimi prevozniki poskrbeti za točnost in posodobljenost podatkov o tarifah.
  Bistvena vsebina podatkov o tarifah, namenjenih za mednarodno prodajo ali prodajo v tujini, mora ustrezati opredelitvi v Prilogi IV.
  Podatki o tarifah, namenjeni za mednarodno prodajo ali prodajo v tujini, morajo biti na voljo vsaj toliko prej, kolikor je predvideno v Prilogi IV.
  Omenjeni postopek in zanj uporabljene informacije morajo biti usklajene za podatke o tarifah, namenjene za mednarodno prodajo ali prodajo v tujini, s tehničnim(-i) dokumentom(-ti):






  — | B.1 (glej Prilogo III), |
| --- | --- | --- |

(c)

oddelek 4.2.2.1 bi bilo treba nadomestiti z naslednjim besedilom:

„4.2.2.1   Prevoznik v železniškem prometu zagotovi svoje tarife drugim prevoznikom v železniškem prometu, pooblaščenim javnim organom in tretjim osebam

Brez poseganja v pravice potnikov in v skladu s sporazumi o distribuciji vsak prevoznik v železniškem prometu zagotovi svoje tarife (vključno s preglednicami prevoznin) tako, da prevoznikom v železniškem prometu in tretjim osebam, ki jih pooblasti za prodajo, ter pooblaščenim javnim organom zagotovi dostop do teh tarif. Prevoznik v železniškem prometu poskrbi za točnost in posodobljenost podatkov o tarifah. Kadar prevoznik v železniškem prometu opravlja prevozno storitev kot eden od skupnih prevoznikov, mora skupaj z vsemi ostalimi skupnimi prevozniki poskrbeti za točnost in posodobljenost podatkov o tarifah.

Bistvena vsebina podatkov o tarifah, namenjenih za mednarodno prodajo ali prodajo v tujini, mora ustrezati opredelitvi v Prilogi IV.

Podatki o tarifah, namenjeni za mednarodno prodajo ali prodajo v tujini, morajo biti na voljo vsaj toliko prej, kolikor je predvideno v Prilogi IV.

Omenjeni postopek in zanj uporabljene informacije morajo biti usklajene za podatke o tarifah, namenjene za mednarodno prodajo ali prodajo v tujini, s tehničnim(-i) dokumentom(-ti):

—

B.1 (glej Prilogo III),

| — | B.2 (glej Prilogo III), |
| --- | --- |

—

B.2 (glej Prilogo III),

| — | B.3 (glej Prilogo III). |
| --- | --- |

—

B.3 (glej Prilogo III).

Omenjeni postopek in zanj uporabljene informacije glede podatkov o tarifah za domačo prodajo morajo biti usklajene s tehničnimi dokumenti, ki jih bo pripravila Agencija (glej Prilogo II).“;

| (d) | v uvodu k oddelku 4.2.6 se izbriše naslednji stavek:
  „Določbe tega osnovnega parametra v zvezi z elektronsko prošnjo/potrdilom se uporabljajo, če obstaja sporazum med stranko, ki zahteva storitev, in stranko, na katero je zahteva naslovljena.“; |
| --- | --- |

(d)

v uvodu k oddelku 4.2.6 se izbriše naslednji stavek:

„Določbe tega osnovnega parametra v zvezi z elektronsko prošnjo/potrdilom se uporabljajo, če obstaja sporazum med stranko, ki zahteva storitev, in stranko, na katero je zahteva naslovljena.“;

| (e) | v oddelku 4.2.6.1 se stavek:
  „Ta spletna stran mora spoštovati smernice za dostopnost spletnih vsebin, ki upoštevajo potrebe slabovidnih in/ali slušno prizadetih ljudi.“
  nadomesti z naslednjim:
  „Ta spletna stran mora biti dostopna invalidom.“; |
| --- | --- |

(e)

v oddelku 4.2.6.1 se stavek:

„Ta spletna stran mora spoštovati smernice za dostopnost spletnih vsebin, ki upoštevajo potrebe slabovidnih in/ali slušno prizadetih ljudi.“

nadomesti z naslednjim:

„Ta spletna stran mora biti dostopna invalidom.“;

| (f) | oddelek 4.2.6.2 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „4.2.6.2   Če prevoznik v železniškem prometu ali prodajalec vozovnic pri pošiljanju prošnje za razpoložljivost/rezervacijo pomoči za osebo z omejeno mobilnostjo uporablja komunikacije IT, mora taka prošnja upoštevati ustrezne določbe

  Distribucijski sistem, ki storitev zahteva, sistemu pošlje prošnje za razpoložljivost/rezervacijo ustreznega vlaka v zvezi z navedeno vrsto pomoči.
  Glavne vrste prošenj so:






  — | prošnja za razpoložljivost, |
| --- | --- | --- |

(f)

oddelek 4.2.6.2 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„4.2.6.2   Če prevoznik v železniškem prometu ali prodajalec vozovnic pri pošiljanju prošnje za razpoložljivost/rezervacijo pomoči za osebo z omejeno mobilnostjo uporablja komunikacije IT, mora taka prošnja upoštevati ustrezne določbe

Distribucijski sistem, ki storitev zahteva, sistemu pošlje prošnje za razpoložljivost/rezervacijo ustreznega vlaka v zvezi z navedeno vrsto pomoči.

Glavne vrste prošenj so:

—

prošnja za razpoložljivost,

| — | prošnja za rezervacijo, |
| --- | --- |

—

prošnja za rezervacijo,

| — | prošnja za delno odpoved, |
| --- | --- |

—

prošnja za delno odpoved,

| — | prošnja za popolno odpoved. |
| --- | --- |

—

prošnja za popolno odpoved.

Ta postopek se izvede po prenosu prošnje odjemalca v sistem prevoznika v železniškem prometu ali prodajalca vozovnic.

Podatkovni elementi in vsebina informacij v sporočilu, ki se uporablja za izpolnjevanje obveznosti, morajo upoštevati:

| — | elemente, opredeljene v tehničnem dokumentu B.10 (glej Prilogo III); v tem primeru morajo biti vsi sistemi, na katere je zahteva naslovljena, sposobni prošnjo razumeti in odgovoriti nanjo, |
| --- | --- |

—

elemente, opredeljene v tehničnem dokumentu B.10 (glej Prilogo III); v tem primeru morajo biti vsi sistemi, na katere je zahteva naslovljena, sposobni prošnjo razumeti in odgovoriti nanjo,

| — | ali drugače opredeljene standarde; v tem primeru mora biti sistem, na katerega je prošnja naslovljena, sposoben razumeti prošnjo in odgovoriti nanjo.“; |
| --- | --- |

—

ali drugače opredeljene standarde; v tem primeru mora biti sistem, na katerega je prošnja naslovljena, sposoben razumeti prošnjo in odgovoriti nanjo.“;

| (g) | oddelek 7.2.3 Priloge I se nadomesti z naslednjim:
  „7.2.3   Končni izsledki

  Končni izsledki faze ena zajemajo naslednje:






  1. | Navodila za uporabo, ki opisujejo funkcionalne in tehnične specifikacije ter specifikacije zmogljivosti, z njimi povezane podatke, zahteve glede vmesnikov ter zahteve glede varnosti in kakovosti. |
| --- | --- | --- |

(g)

oddelek 7.2.3 Priloge I se nadomesti z naslednjim:

„7.2.3   Končni izsledki

Končni izsledki faze ena zajemajo naslednje:

1.

Navodila za uporabo, ki opisujejo funkcionalne in tehnične specifikacije ter specifikacije zmogljivosti, z njimi povezane podatke, zahteve glede vmesnikov ter zahteve glede varnosti in kakovosti.

| 2. | Oris celotne arhitekture sistema. |
| --- | --- |

2.

Oris celotne arhitekture sistema.

| 3. | Glavni načrt, ki vsebuje:






  — | opredelitev dejavnosti, ki so potrebne za doseganje delovanja sistema, |
| --- | --- | --- |

3.

Glavni načrt, ki vsebuje:

—

opredelitev dejavnosti, ki so potrebne za doseganje delovanja sistema,

| — | načrt prehodov z nizom faz, ki vodi do vmesnih in preverljivih oprijemljivih rezultatov, od sedanjega okvira informacijskih in komunikacijskih sistemov zainteresiranih strani do sistema, |
| --- | --- |

—

načrt prehodov z nizom faz, ki vodi do vmesnih in preverljivih oprijemljivih rezultatov, od sedanjega okvira informacijskih in komunikacijskih sistemov zainteresiranih strani do sistema,

| — | podrobni načrt mejnikov, |
| --- | --- |

—

podrobni načrt mejnikov,

| — | oceno tveganja najpomembnejših faz glavnega načrta, |
| --- | --- |

—

oceno tveganja najpomembnejših faz glavnega načrta,

| — | oceno skupnih stroškov v življenjski dobi (LCC), povezanih z uvedbo in delovanjem sistema, skupaj s poznejšim naložbenim načrtom ter ustrezno analizo stroškov in koristi. |
| --- | --- |

—

oceno skupnih stroškov v življenjski dobi (LCC), povezanih z uvedbo in delovanjem sistema, skupaj s poznejšim naložbenim načrtom ter ustrezno analizo stroškov in koristi.

| 4. | Končne izsledke upravljanja, ki obsega opredelitev ustreznih upravljavskih struktur, metod in postopkov za podporo delovanju in validaciji sistema, pozneje pa za njegovo uvedbo in delovanje na terenu ter upravljanje v njegovem celotnem življenjskem ciklu (vključno z upravljanjem sporov med sodelujočimi strankami v skladu z določbami te TSI).“; |
| --- | --- |

4.

Končne izsledke upravljanja, ki obsega opredelitev ustreznih upravljavskih struktur, metod in postopkov za podporo delovanju in validaciji sistema, pozneje pa za njegovo uvedbo in delovanje na terenu ter upravljanje v njegovem celotnem življenjskem ciklu (vključno z upravljanjem sporov med sodelujočimi strankami v skladu z določbami te TSI).“;

| (h) | oddelek 7.3 Priloge I se nadomesti z naslednjim:
  „7.3   Faza dve – razvoj

  Vsi udeleženci, ki jih to zadeva, razvijejo sistem na podlagi določb končnih izsledkov faze ena na naslednji način:






  (a) | Projektno vodenje
  Za zagotovitev ustreznega razvoja sistema udeleženci postopoma izvajajo upravljavsko strukturo, kakor je opisana v tehničnem dokumentu B.61 (glej Prilogo V).
  Vloge in odgovornosti vseh udeležencev se razvijejo z izvajanjem nove upravljavske strukture, kakor je opisana v tehničnem dokumentu B.61.
  Usmerjevalni odbor, ustanovljen v fazi ena, se ohrani tudi v fazi dve, in sicer do popolnega delovanja upravljavske strukture iz tehničnega dokumenta B.61. Njegov poslovnik bo posodobljen tudi zaradi upoštevanja njegove nove vloge, tj. spremljanja napredka pri izvajanju nove upravljavske strukture, v fazi ena razvite arhitekture in razvoja sistema s strani podjetij, ob posebnem upoštevanju spoštovanja navodil za uporabo, ki jih objavi in vzdržuje ERA. Pred priznanjem zaključka faze dve usmerjevalni odbor izda mnenje o pravnem statusu in lastništvu navodil za uporabo.
  Popolna skladnost s tehničnim dokumentom B.61 velja za domnevo o skladnosti nove upravljavske strukture z zahtevami te uredbe. Vendar bi bilo treba zaradi narave dokumenta in nenehne potrebe po prilagoditvi upravljavske strukture dejanskim potrebam trga vsako odstopanje od njenih določb takoj sporočiti usmerjevalnemu odboru, ki bo odstopanje ocenil in odločil, ali je treba tehnični dokument in/ali njegov pravni status ob zaključku faze dve nadalje razviti. |
| --- | --- | --- |

(h)

oddelek 7.3 Priloge I se nadomesti z naslednjim:

„7.3   Faza dve – razvoj

Vsi udeleženci, ki jih to zadeva, razvijejo sistem na podlagi določb končnih izsledkov faze ena na naslednji način:

(a)

Projektno vodenje

Za zagotovitev ustreznega razvoja sistema udeleženci postopoma izvajajo upravljavsko strukturo, kakor je opisana v tehničnem dokumentu B.61 (glej Prilogo V).

Vloge in odgovornosti vseh udeležencev se razvijejo z izvajanjem nove upravljavske strukture, kakor je opisana v tehničnem dokumentu B.61.

Usmerjevalni odbor, ustanovljen v fazi ena, se ohrani tudi v fazi dve, in sicer do popolnega delovanja upravljavske strukture iz tehničnega dokumenta B.61. Njegov poslovnik bo posodobljen tudi zaradi upoštevanja njegove nove vloge, tj. spremljanja napredka pri izvajanju nove upravljavske strukture, v fazi ena razvite arhitekture in razvoja sistema s strani podjetij, ob posebnem upoštevanju spoštovanja navodil za uporabo, ki jih objavi in vzdržuje ERA. Pred priznanjem zaključka faze dve usmerjevalni odbor izda mnenje o pravnem statusu in lastništvu navodil za uporabo.

Popolna skladnost s tehničnim dokumentom B.61 velja za domnevo o skladnosti nove upravljavske strukture z zahtevami te uredbe. Vendar bi bilo treba zaradi narave dokumenta in nenehne potrebe po prilagoditvi upravljavske strukture dejanskim potrebam trga vsako odstopanje od njenih določb takoj sporočiti usmerjevalnemu odboru, ki bo odstopanje ocenil in odločil, ali je treba tehnični dokument in/ali njegov pravni status ob zaključku faze dve nadalje razviti.

| (b) | Glavni načrt
  Za zagotovitev ustreznega razvoja sistema vsi udeleženci, ki jih to zadeva, sodelujejo in izvajajo sistem ob popolnem upoštevanju glavnega načrta, kakor je opredeljen v tehničnem dokumentu ERA B.62 (glej Prilogo V). |
| --- | --- |

(b)

Glavni načrt

Za zagotovitev ustreznega razvoja sistema vsi udeleženci, ki jih to zadeva, sodelujejo in izvajajo sistem ob popolnem upoštevanju glavnega načrta, kakor je opredeljen v tehničnem dokumentu ERA B.62 (glej Prilogo V).

| (c) | Razvoj sistema
  Vsi udeleženci, ki jih to zadeva, sodelujejo in razvijajo posredniško arhitekturo sistema v skladu z določbami glede arhitekture, kakor so opisane v tehničnem dokumentu ERA B.60 (glej Prilogo V).
  Vsi udeleženci, ki jih to zadeva, sodelujejo ter razvijajo sistem in njegove dele tako, da v največji meri dosežejo skladnost z navodili za uporabo, kakor je opisano v tehničnih dokumentih: | B.50 (glej Prilogo III), |
| --- | --- | --- |

(c)

Razvoj sistema

Vsi udeleženci, ki jih to zadeva, sodelujejo in razvijajo posredniško arhitekturo sistema v skladu z določbami glede arhitekture, kakor so opisane v tehničnem dokumentu ERA B.60 (glej Prilogo V).

Vsi udeleženci, ki jih to zadeva, sodelujejo ter razvijajo sistem in njegove dele tako, da v največji meri dosežejo skladnost z navodili za uporabo, kakor je opisano v tehničnih dokumentih:

B.50 (glej Prilogo III),

| | B.51 (glej Prilogo III), |
| --- | --- |

B.51 (glej Prilogo III),

| | B.52 (glej Prilogo III), |
| --- | --- |

B.52 (glej Prilogo III),

| | B.53 (glej Prilogo III), |
| --- | --- |

B.53 (glej Prilogo III),

| | B.54 (glej Prilogo III), |
| --- | --- |

B.54 (glej Prilogo III),

| | B.55 (glej Prilogo III), |
| --- | --- |

B.55 (glej Prilogo III),

| | B.56 (glej Prilogo III). |
| --- | --- |

B.56 (glej Prilogo III).

Popolna skladnost s temi tehničnimi dokumenti velja za domnevo o skladnosti sistema s tehničnimi zahtevami te uredbe. Vsako odstopanje od navodil za uporabo se sporoči usmerjevalnemu odboru, ki bo ocenil odstopanje v okviru svoje vloge, opisane v točki (a). Ker navodila za uporabo B50 do B56 iz Priloge III niso obvezne specifikacije, niso predmet upravljanja nadzora sprememb.“

| 2. | Priloga III se nadomesti z naslednjo Prilogo III:

  „PRILOGA III

  Seznam tehničnih dokumentov







  Referenca | Oznaka |
| --- | --- | --- |
| B.1 (V1.1.1) | Računalniška izdelava in izmenjava podatkov o tarifah za mednarodno prodajo ali prodajo v tujini – vozovnice NRT |
| B.2 (V1.1) | Računalniška izdelava in izmenjava podatkov o tarifah za mednarodno prodajo in prodajo v tujini – vozovnice z rezervacijo (IRT) |
| B.3 (V1.1) | Računalniška izdelava in izmenjava podatkov za mednarodno prodajo ali prodajo v tujini – posebne ponudbe |
| B.4 (V1.1.1) | Navodila za izvajanje sporočil EDIFACT, ki obsegajo izmenjavo podatkov iz voznih redov |
| B.5 (V1.1) | Elektronska rezervacija sedežev/mest ter elektronska izdelava potnih dokumentov – izmenjava sporočil |
| B.6 (V1.1) | Elektronska rezervacija sedežev/mest ter elektronska izdelava potnih dokumentov (standardi RCT2) |
| B.7 (V1.1.1) | Mednarodna železniška vozovnica za tiskanje doma |
| B.8 (V1.1) | Standardne numerične šifre za prevoznike v železniškem prometu, upravljavce infrastrukture in druga podjetja, vključena v verige v železniškem prometu |
| B.9 (V1.1) | Standardne numerične šifre za lokacije |
| B.10 (V1.1) | Elektronska rezervacija pomoči za osebe z omejeno mobilnostjo – izmenjava sporočil |
| B.30 (V1.1) | Shema – katalog sporočil/sklopov podatkov, ki jo potrebuje prevoznik v železniškem prometu/upravljavec infrastrukture za sporočanje TSI TAP |
| B.50 (V1.0) | Navodilo za uporabo za vozni red |
| B.51 (V1.0) | Navodilo za uporabo za tarife |
| B.52 (V1.0) | Navodilo za uporabo za rezervacije |
| B.53 (V1.0) | Navodilo za uporabo za neposredno izpolnjevanje |
| B.54 (V1.0) | Navodilo za uporabo za neposredno izpolnjevanje |
| B.55 (V1.0) | Navodilo za uporabo za pomoč za osebo z omejeno mobilnostjo |
| B.56 (V1.0) | Navodilo za uporabo za sporočanje prevoznika v železniškem prometu/upravljavca infrastrukture“ |

2.

Priloga III se nadomesti z naslednjo Prilogo III:

„PRILOGA III

Seznam tehničnih dokumentov

Referenca

Oznaka

B.1 (V1.1.1)

Računalniška izdelava in izmenjava podatkov o tarifah za mednarodno prodajo ali prodajo v tujini – vozovnice NRT

B.2 (V1.1)

Računalniška izdelava in izmenjava podatkov o tarifah za mednarodno prodajo in prodajo v tujini – vozovnice z rezervacijo (IRT)

B.3 (V1.1)

Računalniška izdelava in izmenjava podatkov za mednarodno prodajo ali prodajo v tujini – posebne ponudbe

B.4 (V1.1.1)

Navodila za izvajanje sporočil EDIFACT, ki obsegajo izmenjavo podatkov iz voznih redov

B.5 (V1.1)

Elektronska rezervacija sedežev/mest ter elektronska izdelava potnih dokumentov – izmenjava sporočil

B.6 (V1.1)

Elektronska rezervacija sedežev/mest ter elektronska izdelava potnih dokumentov (standardi RCT2)

B.7 (V1.1.1)

Mednarodna železniška vozovnica za tiskanje doma

B.8 (V1.1)

Standardne numerične šifre za prevoznike v železniškem prometu, upravljavce infrastrukture in druga podjetja, vključena v verige v železniškem prometu

B.9 (V1.1)

Standardne numerične šifre za lokacije

B.10 (V1.1)

Elektronska rezervacija pomoči za osebe z omejeno mobilnostjo – izmenjava sporočil

B.30 (V1.1)

Shema – katalog sporočil/sklopov podatkov, ki jo potrebuje prevoznik v železniškem prometu/upravljavec infrastrukture za sporočanje TSI TAP

B.50 (V1.0)

Navodilo za uporabo za vozni red

B.51 (V1.0)

Navodilo za uporabo za tarife

B.52 (V1.0)

Navodilo za uporabo za rezervacije

B.53 (V1.0)

Navodilo za uporabo za neposredno izpolnjevanje

B.54 (V1.0)

Navodilo za uporabo za neposredno izpolnjevanje

B.55 (V1.0)

Navodilo za uporabo za pomoč za osebo z omejeno mobilnostjo

B.56 (V1.0)

Navodilo za uporabo za sporočanje prevoznika v železniškem prometu/upravljavca infrastrukture“

| 3. | Besedilo oddelka C.1 Priloge IV se nadomesti z naslednjim:
  „C.1   Tarife NRT

  Bistvena vsebina podatkov o tarifah NRT je:






  — | serija, |
| --- | --- | --- |

3.

Besedilo oddelka C.1 Priloge IV se nadomesti z naslednjim:

„C.1   Tarife NRT

Tarife NRT

Bistvena vsebina podatkov o tarifah NRT je:

—

serija,

| — | proizvodi, |
| --- | --- |

—

proizvodi,

| — | storitve, |
| --- | --- |

—

storitve,

| — | oznake prevoznika, |
| --- | --- |

—

oznake prevoznika,

| — | preglednice prevoznin, |
| --- | --- |

—

preglednice prevoznin,

| — | seznam postaj. |
| --- | --- |

—

seznam postaj.

Tarife NRT morajo biti na voljo vnaprej v skladu z njihovimi prodajnimi pogoji.“

| 4. | Doda se naslednja Priloga V:

  „PRILOGA V

  Seznam tehničnih dokumentov za posredniško arhitekturo ter načrt upravljanja in glavni načrt







  Referenca | Oznaka |
| --- | --- | --- |
| B.60 (V1.0) | Posredniška arhitektura TAP |
| B.61 (V1.0) | Načrt upravljanja TAP |
| B.62 (V1.0) | Glavni načrt TAP“ |

4.

Doda se naslednja Priloga V:

„PRILOGA V

Seznam tehničnih dokumentov za posredniško arhitekturo ter načrt upravljanja in glavni načrt

Referenca

Oznaka

B.60 (V1.0)

Posredniška arhitektura TAP

B.61 (V1.0)

Načrt upravljanja TAP

B.62 (V1.0)

Glavni načrt TAP“

| 5. | Doda naslednja Priloga VI:

  „PRILOGA VI

  Naloge, ki jih opravi nacionalna kontaktna točka TAF/TAP









  1. | V državi članici delovati kot kontaktna točka med ERA, usmerjevalnim odborom TAF/TAP in udeleženci v železniškem prometu (upravljavci infrastrukture, prevozniki v železniškem prometu, imetniki vagonov, upravljavci postaj, prodajalci vozovnic in zadevna združenja), da se zagotovi, da udeleženci v železniškem prometu uporabljajo TAF in TAP ter poznajo splošen razvoj in odločitve usmerjevalnega odbora. |
| --- | --- | --- |

5.

Doda naslednja Priloga VI:

„PRILOGA VI

Naloge, ki jih opravi nacionalna kontaktna točka TAF/TAP

1.

V državi članici delovati kot kontaktna točka med ERA, usmerjevalnim odborom TAF/TAP in udeleženci v železniškem prometu (upravljavci infrastrukture, prevozniki v železniškem prometu, imetniki vagonov, upravljavci postaj, prodajalci vozovnic in zadevna združenja), da se zagotovi, da udeleženci v železniškem prometu uporabljajo TAF in TAP ter poznajo splošen razvoj in odločitve usmerjevalnega odbora.

| 2. | Prek sopredsednikov usmerjevalnemu odboru TAF/TAP sporočiti pomisleke in težave udeležencev v železniškem prometu v državi članici, če so ti pomisleki znani in bi jih bilo treba izraziti. |
| --- | --- |

2.

Prek sopredsednikov usmerjevalnemu odboru TAF/TAP sporočiti pomisleke in težave udeležencev v železniškem prometu v državi članici, če so ti pomisleki znani in bi jih bilo treba izraziti.

| 3. | Sodelovati s članom odbora za interoperabilnost in varnost železnice (RISC) iz države članice in zagotoviti, da je član odbora RISC obveščen o nacionalnih vprašanjih v zvezi s TAF/TAP pred vsakim zasedanjem odbora RISC ter da se odločitve odbora RISC v zvezi s TAF/TAP primerno sporočijo zadevnim udeležencem v železniškem prometu. |
| --- | --- |

3.

Sodelovati s članom odbora za interoperabilnost in varnost železnice (RISC) iz države članice in zagotoviti, da je član odbora RISC obveščen o nacionalnih vprašanjih v zvezi s TAF/TAP pred vsakim zasedanjem odbora RISC ter da se odločitve odbora RISC v zvezi s TAF/TAP primerno sporočijo zadevnim udeležencem v železniškem prometu.

| 4. | Država članica zagotovi, da so vsi prevozniki v železniškem prometu z licenco in drugi udeleženci v železniškem prometu (upravljavci infrastrukture, prevozniki v železniškem prometu, imetniki vagonov, upravljavci postaj, prodajalci vozovnic) obveščeni in seznanjeni s podrobnostmi o nacionalni kontaktni točki oziroma pozvani, naj stopijo v stik z nacionalno kontaktno točko, če tega še niso storili. |
| --- | --- |

4.

Država članica zagotovi, da so vsi prevozniki v železniškem prometu z licenco in drugi udeleženci v železniškem prometu (upravljavci infrastrukture, prevozniki v železniškem prometu, imetniki vagonov, upravljavci postaj, prodajalci vozovnic) obveščeni in seznanjeni s podrobnostmi o nacionalni kontaktni točki oziroma pozvani, naj stopijo v stik z nacionalno kontaktno točko, če tega še niso storili.

| 5. | Seznaniti udeležence v železniškem prometu z obveznostmi v skladu s predpisi o TAF in TAP ter z obveznostjo njihovega izpolnjevanja, če so ti udeleženci v železniškem prometu v državi članici znani. |
| --- | --- |

5.

Seznaniti udeležence v železniškem prometu z obveznostmi v skladu s predpisi o TAF in TAP ter z obveznostjo njihovega izpolnjevanja, če so ti udeleženci v železniškem prometu v državi članici znani.

| 6. | Sodelovati z državo članico, da se zagotovi imenovanje subjekta, odgovornega za dopolnitev centralne referenčne domene z oznakami primarne lokacije. Identiteta imenovanega subjekta se sporoči GD MOVE za mobilnost in promet, da se ustrezno razširi. |
| --- | --- |

6.

Sodelovati z državo članico, da se zagotovi imenovanje subjekta, odgovornega za dopolnitev centralne referenčne domene z oznakami primarne lokacije. Identiteta imenovanega subjekta se sporoči GD MOVE za mobilnost in promet, da se ustrezno razširi.

| 7. | Poenostaviti izmenjavo informacij med udeleženci v železniškem prometu v državi članici (upravljavci infrastrukture, prevozniki v železniškem prometu, imetniki vagonov, upravljavci postaj, prodajalci vozovnic in zadevna združenja).“ |
| --- | --- |

7.

Poenostaviti izmenjavo informacij med udeleženci v železniškem prometu v državi članici (upravljavci infrastrukture, prevozniki v železniškem prometu, imetniki vagonov, upravljavci postaj, prodajalci vozovnic in zadevna združenja).“

---

| 7.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 328/79 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 328/79

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1274/2013

z dne 6. decembra 2013

o spremembi in popravi prilog II in III k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta ter Priloge k Uredbi Komisije (EU) št. 231/2012 v zvezi z nekaterimi aditivi za živila

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aditivih za živila (1) in zlasti člena 10(3), člena 14 in člena 30(5) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1331/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o vzpostavitvi skupnega postopka odobritve za aditive za živila, encime za živila in arome za živila (2) ter zlasti člena 7(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 določa seznam Unije aditivov za živila, odobrenih za uporabo v živilih, in pogoje njihove uporabe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 določa seznam Unije aditivov za živila, odobrenih za uporabo v živilih, in pogoje njihove uporabe.

| (2) | Priloga III k Uredbi (ES) št. 1333/2008 določa seznam Unije aditivov za živila, odobrenih za uporabo v aditivih za živila, encimih za živila, aromah, hranilih, in pogoje njihove uporabe. |
| --- | --- |

(2)

Priloga III k Uredbi (ES) št. 1333/2008 določa seznam Unije aditivov za živila, odobrenih za uporabo v aditivih za živila, encimih za živila, aromah, hranilih, in pogoje njihove uporabe.

| (3) | Uredba Komisije (EU) št. 231/2012 (3) določa specifikacije za aditive za živila iz prilog II in III k Uredbi (ES) št. 1333/2008. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Komisije (EU) št. 231/2012 (3) določa specifikacije za aditive za živila iz prilog II in III k Uredbi (ES) št. 1333/2008.

| (4) | Navedeni seznami se lahko na pobudo Komisije ali na podlagi vloge posodobijo v skladu s skupnim postopkom iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 1331/2008. |
| --- | --- |

(4)

Navedeni seznami se lahko na pobudo Komisije ali na podlagi vloge posodobijo v skladu s skupnim postopkom iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 1331/2008.

| (5) | Pri posodobitvi specifikacij je treba upoštevati specifikacije in analitske tehnike za aditive za živila, kot so določene v specifikacijah Skupnega strokovnega odbora FAO/WHO za aditive za živila (JECFA), ki jih je sprejela komisija za Codex Alimentarius, ter mednarodni sistem za številčno identifikacijo aditivov za živila, tj. ime INS (4). |
| --- | --- |

(5)

Pri posodobitvi specifikacij je treba upoštevati specifikacije in analitske tehnike za aditive za živila, kot so določene v specifikacijah Skupnega strokovnega odbora FAO/WHO za aditive za živila (JECFA), ki jih je sprejela komisija za Codex Alimentarius, ter mednarodni sistem za številčno identifikacijo aditivov za živila, tj. ime INS (4).

| (6) | Zaradi jasnosti in uskladitve z registriranim imenom iz sistema INS bi bilo treba trenutno odobreno živilsko barvilo „briljantno črno BN, črno PN“ (E 151) preimenovati v „briljantno črno PN“ na seznamu Unije aditivov za živila, odobrenih za uporabo v živilih, in v pogojih njihove uporabe ter v specifikacijah za ta aditiv. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi jasnosti in uskladitve z registriranim imenom iz sistema INS bi bilo treba trenutno odobreno živilsko barvilo „briljantno črno BN, črno PN“ (E 151) preimenovati v „briljantno črno PN“ na seznamu Unije aditivov za živila, odobrenih za uporabo v živilih, in v pogojih njihove uporabe ter v specifikacijah za ta aditiv.

| (7) | Trenutna opredelitev aditiva za živila karoteni iz alg (E 160a (iv)) v specifikacijah se glasi: „Mešani karoteni se lahko pridobivajo tudi iz alg Dunaliella salina, ki so gojene v velikih slanih jezerih v pokrajini Whyalla v južni Avstraliji. [...]“, kar se nanaša na specifično lokacijo, kjer se alge gojijo, in sicer pokrajino Whyalla. Vendar se je v zadnjih letih svetovno povpraševanje po karotenih iz alg povečalo in v Avstraliji in drugih državah je bilo urejenih še več slanih jezer. Za lokacije, kjer se alga Dunaliella salina goji, ni navedb ali omejitev v sedanjih specifikacijah Skupnega strokovnega odbora FAO/WHO za aditive za živila za karotene iz alg (5) in mnenju Evropske agencije za varnost hrane o ponovni oceni mešanih karotenov (E 160a (i)) in beta-karotenov (E 160a (ii)) kot aditivov za živila (6). Za preprečitev motenj na trgu bi bilo zato treba spremeniti opis karotenov iz alg (E 160a (iv)) v specifikacijah. |
| --- | --- |

(7)

Trenutna opredelitev aditiva za živila karoteni iz alg (E 160a (iv)) v specifikacijah se glasi: „Mešani karoteni se lahko pridobivajo tudi iz alg Dunaliella salina, ki so gojene v velikih slanih jezerih v pokrajini Whyalla v južni Avstraliji. [...]“, kar se nanaša na specifično lokacijo, kjer se alge gojijo, in sicer pokrajino Whyalla. Vendar se je v zadnjih letih svetovno povpraševanje po karotenih iz alg povečalo in v Avstraliji in drugih državah je bilo urejenih še več slanih jezer. Za lokacije, kjer se alga Dunaliella salina goji, ni navedb ali omejitev v sedanjih specifikacijah Skupnega strokovnega odbora FAO/WHO za aditive za živila za karotene iz alg (5) in mnenju Evropske agencije za varnost hrane o ponovni oceni mešanih karotenov (E 160a (i)) in beta-karotenov (E 160a (ii)) kot aditivov za živila (6). Za preprečitev motenj na trgu bi bilo zato treba spremeniti opis karotenov iz alg (E 160a (iv)) v specifikacijah.

| (8) | V specifikacijah za kalcijev bisulfit (E 227) in kalijev bisulfit (E 228) v Uredbi (EU) št. 231/2012 obstajajo napake. Navedene napake bi bilo treba popraviti. |
| --- | --- |

(8)

V specifikacijah za kalcijev bisulfit (E 227) in kalijev bisulfit (E 228) v Uredbi (EU) št. 231/2012 obstajajo napake. Navedene napake bi bilo treba popraviti.

| (9) | Uredba (EU) št. 231/2012 določa specifikacije tudi za mikrokristalno celulozo (E 460 (i)), v katerih je kot sopomenka za ta aditiv za živila naveden celulozni gel. Codex Alimentarius je sprejel dvojno ime za mikrokristalno celulozo (E 460 (i)), zato je ime tega aditiva v sistemu INS „mikrokristalna celuloza (celulozni gel)“. Ob upoštevanju dosedanje prakse (7) in za zagotovitev doslednosti ter preprečitev kakršnih koli motenj v trgovini bi bilo treba za aditiv za živila (E 460 (i)) sprejeti dvojno ime „mikrokristalna celuloza, celulozni gel“. Zato bi bilo treba ime „celulozni gel“ črtati iz vnosa „sopomenke“ v specifikacijah za navedeni aditiv za živila in njegovo ime v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Uredba (EU) št. 231/2012 določa specifikacije tudi za mikrokristalno celulozo (E 460 (i)), v katerih je kot sopomenka za ta aditiv za živila naveden celulozni gel. Codex Alimentarius je sprejel dvojno ime za mikrokristalno celulozo (E 460 (i)), zato je ime tega aditiva v sistemu INS „mikrokristalna celuloza (celulozni gel)“. Ob upoštevanju dosedanje prakse (7) in za zagotovitev doslednosti ter preprečitev kakršnih koli motenj v trgovini bi bilo treba za aditiv za živila (E 460 (i)) sprejeti dvojno ime „mikrokristalna celuloza, celulozni gel“. Zato bi bilo treba ime „celulozni gel“ črtati iz vnosa „sopomenke“ v specifikacijah za navedeni aditiv za živila in njegovo ime v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 ustrezno spremeniti.

| (10) | Zaradi jasnosti in uskladitve z registriranim imenom iz sistema INS bi bilo treba aditiv za živila „karboksimetil celuloza, natrijeva karboksimetil celuloza, celulozni gumi“ (E 466) na seznamu Unije aditivov za živila iz prilog II in III k Uredbi (ES) št. 1333/2008 ter v specifikacijah za ta aditiv preimenovati v „natrijeva karboksimetil celuloza, celulozni gumi“. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi jasnosti in uskladitve z registriranim imenom iz sistema INS bi bilo treba aditiv za živila „karboksimetil celuloza, natrijeva karboksimetil celuloza, celulozni gumi“ (E 466) na seznamu Unije aditivov za živila iz prilog II in III k Uredbi (ES) št. 1333/2008 ter v specifikacijah za ta aditiv preimenovati v „natrijeva karboksimetil celuloza, celulozni gumi“.

| (11) | V skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 1331/2008 mora Komisija za posodobitev seznama Unije aditivov za živila iz priloge II in III k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) zaprositi za mnenje, razen če zadevne posodobitve ne vplivajo na zdravje ljudi. Posodobitve navedenih seznamov Unije ne bodo vplivale na zdravje ljudi, zato Agencije ni treba zaprositi za mnenje. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 1331/2008 mora Komisija za posodobitev seznama Unije aditivov za živila iz priloge II in III k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) zaprositi za mnenje, razen če zadevne posodobitve ne vplivajo na zdravje ljudi. Posodobitve navedenih seznamov Unije ne bodo vplivale na zdravje ljudi, zato Agencije ni treba zaprositi za mnenje.

| (12) | Uredbi (ES) št. 1333/2008 in (EU) št. 231/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti in popraviti. |
| --- | --- |

(12)

Uredbi (ES) št. 1333/2008 in (EU) št. 231/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti in popraviti.

| (13) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prilogi II in III k Uredbi (ES) št. 1333/2008 se spremenita v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Priloga k Uredbi (EU) št. 231/2012 se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 3

Aditiva za živila „briljantno črno BN, črno PN“ (E 151) ali „karboksimetil celuloza, natrijeva karboksimetil celuloza, celulozni gumi“ (E 466) in živila, ki vsebujejo navedena aditiva za živila, označena ali dana na trg do 24 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe, in ki niso v skladu z zahtevami te uredbe, se lahko tržijo do porabe zalog.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. decembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 354, 31.12.2008, str. 16.

1

(2)  UL L 354, 31.12.2008, str. 1.

2

(3)  UL L 83, 22.3.2012, str. 1.

3

(4)  Mednarodni sistem za številčno identifikacijo aditivov za živila (INS).

4

(5)  Monografija 4 (2007) o KAROTENIH (alge) je na voljo na http://www.fao.org/ag/agn/jecfa-additives/specs/Monograph1/Additive-114.pdf

5

(6)  Svet EFSA za aditive za živila in hranilne vire, dodane živilom (ANS); Znanstveno mnenje o ponovni oceni mešanih karotenov (E 160a (i)) in beta-karotenov (E 160a (ii)) kot aditivov za živila. EFSA Journal 2012; 10(3):2593.

6

(7)  Predlagana sprememba je v skladu z drugimi podobnimi primeri, kot so natrijeva karboksimetil celuloza (E 466), zamrežena natrijeva karboksimetil celuloza (E 468) in karboksimetil celuloza, hidrolizirana z encimom (E 469), ki so jim bila pripisana dvojna imena.

7

---

PRILOGA I

| A. | Priloga II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 se spremeni:






  1. | v preglednici 3 dela A se vnos za aditiv za živila E 151 nadomesti z naslednjim:






  „E 151 | briljantno črno PN“ |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Priloga II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 se spremeni:

1.

v preglednici 3 dela A se vnos za aditiv za živila E 151 nadomesti z naslednjim:

„E 151

briljantno črno PN“

| 2. | v delu B:






  (a) | v točki 1 „barvila“ se vnos za aditiv za živila E 151 nadomesti z naslednjim:






  „E 151 | briljantno črno PN“ |
| --- | --- | --- | --- |

2.

v delu B:

(a)

v točki 1 „barvila“ se vnos za aditiv za živila E 151 nadomesti z naslednjim:

„E 151

briljantno črno PN“

| (b) | v točki 3 „Aditivi razen barvil in sladil“ se vnos za aditiv za živila E 466 nadomesti z naslednjim:






  „E 466 | natrijeva karboksimetil celuloza, celulozni gumi“ |
| --- | --- | --- |

(b)

v točki 3 „Aditivi razen barvil in sladil“ se vnos za aditiv za živila E 466 nadomesti z naslednjim:

„E 466

natrijeva karboksimetil celuloza, celulozni gumi“

| 3. | v delu C:






  (a) | v skupini III: Barvila za živila s kombiniranimi mejnimi vrednostmi se vnos za aditiv za živila E 151 nadomesti z naslednjim:






  „E 151 | briljantno črno PN“ |
| --- | --- | --- | --- |

3.

v delu C:

(a)

v skupini III: Barvila za živila s kombiniranimi mejnimi vrednostmi se vnos za aditiv za živila E 151 nadomesti z naslednjim:

„E 151

briljantno črno PN“

| (b) | v skupini I se vnos za aditiv za živila E 466 nadomesti z naslednjim:







  „E 466 | natrijeva karboksimetil celuloza, celulozni gumi | quantum satis“ |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

v skupini I se vnos za aditiv za živila E 466 nadomesti z naslednjim:

„E 466

natrijeva karboksimetil celuloza, celulozni gumi

quantum satis“

| 4. | v delu E:






  (a) | v kategoriji živil 09.2 „Predelane ribe in ribiški proizvodi, vključno z mehkužci in raki“ se vnos za aditiv za živila E 151 nadomesti z naslednjim:









  „E 151 | briljantno črno PN | 100 | (35) | samo ribja pašteta in pašteta iz rakov“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4.

v delu E:

(a)

v kategoriji živil 09.2 „Predelane ribe in ribiški proizvodi, vključno z mehkužci in raki“ se vnos za aditiv za živila E 151 nadomesti z naslednjim:

„E 151

briljantno črno PN

100

(35)

samo ribja pašteta in pašteta iz rakov“

| (b) | v kategoriji živil 09.2 „Predelane ribe in ribiški proizvodi, vključno z mehkužci in raki“ se vnos za aditiv za živila E 151 nadomesti z naslednjim:









  „E 151 | briljantno črno PN | 250 | (36) | samo predhodno kuhani raki“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

v kategoriji živil 09.2 „Predelane ribe in ribiški proizvodi, vključno z mehkužci in raki“ se vnos za aditiv za živila E 151 nadomesti z naslednjim:

„E 151

briljantno črno PN

250

(36)

samo predhodno kuhani raki“

| (c) | v kategoriji živil 09.2 „Predelane ribe in ribiški proizvodi, vključno z mehkužci in raki“ se vnos za aditiv za živila E 151 nadomesti z naslednjim:









  „E 151 | briljantno črno PN | 100 | (37) | samo prekajene ribe“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(c)

v kategoriji živil 09.2 „Predelane ribe in ribiški proizvodi, vključno z mehkužci in raki“ se vnos za aditiv za živila E 151 nadomesti z naslednjim:

„E 151

briljantno črno PN

100

(37)

samo prekajene ribe“

| (d) | v kategoriji živil 11.4.1 „Namizna sladila v tekoči obliki“ se vnos za aditiv za živila E 460 (i) nadomesti z naslednjim:









  „E 460 (i) | mikrokristalna celuloza, celulozni gel | quantum satis“ | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(d)

v kategoriji živil 11.4.1 „Namizna sladila v tekoči obliki“ se vnos za aditiv za živila E 460 (i) nadomesti z naslednjim:

„E 460 (i)

mikrokristalna celuloza, celulozni gel

quantum satis“

| (e) | v kategoriji živil 11.4.3 „Namizna sladila v tabletah“ se vnos za aditiv za živila E 460 (i) nadomesti z naslednjim:









  „E 460 (i) | mikrokristalna celuloza, celulozni gel | quantum satis“ | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(e)

v kategoriji živil 11.4.3 „Namizna sladila v tabletah“ se vnos za aditiv za živila E 460 (i) nadomesti z naslednjim:

„E 460 (i)

mikrokristalna celuloza, celulozni gel

quantum satis“

| (f) | v kategoriji živil 01.6.1 „Nearomatizirana pasterizirana smetana (razen smetan z manjšo vsebnostjo maščobe)“ se vnos za aditiv za živila E 466 nadomesti z naslednjim:









  „E 466 | natrijeva karboksimetil celuloza, celulozni gumi | quantum satis“ | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(f)

v kategoriji živil 01.6.1 „Nearomatizirana pasterizirana smetana (razen smetan z manjšo vsebnostjo maščobe)“ se vnos za aditiv za živila E 466 nadomesti z naslednjim:

„E 466

natrijeva karboksimetil celuloza, celulozni gumi

quantum satis“

| (g) | v kategoriji živil 01.6.2 „Nearomatizirani, naravno fermentirani izdelki iz smetane in nadomestni izdelki z vsebnostjo maščobe manj kot 20 %“ se vnos za aditiv za živila E 466 nadomesti z naslednjim:









  „E 466 | natrijeva karboksimetil celuloza, celulozni gumi | quantum satis“ | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(g)

v kategoriji živil 01.6.2 „Nearomatizirani, naravno fermentirani izdelki iz smetane in nadomestni izdelki z vsebnostjo maščobe manj kot 20 %“ se vnos za aditiv za živila E 466 nadomesti z naslednjim:

„E 466

natrijeva karboksimetil celuloza, celulozni gumi

quantum satis“

| (h) | v kategoriji živil 11.4.1 „Namizna sladila v tekoči obliki“ se vnos za aditiv za živila E 466 nadomesti z naslednjim:









  „E 466 | natrijeva karboksimetil celuloza, celulozni gumi | quantum satis“ | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(h)

v kategoriji živil 11.4.1 „Namizna sladila v tekoči obliki“ se vnos za aditiv za živila E 466 nadomesti z naslednjim:

„E 466

natrijeva karboksimetil celuloza, celulozni gumi

quantum satis“

| (i) | v kategoriji živil 11.4.2 „Namizna sladila v prahu“ se vnos za aditiv za živila E 466 nadomesti z naslednjim:









  „E 466 | natrijeva karboksimetil celuloza, celulozni gumi | quantum satis“ | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(i)

v kategoriji živil 11.4.2 „Namizna sladila v prahu“ se vnos za aditiv za živila E 466 nadomesti z naslednjim:

„E 466

natrijeva karboksimetil celuloza, celulozni gumi

quantum satis“

| (j) | v kategoriji živil 11.4.3 „Namizna sladila v tabletah“ se vnos za aditiv za živila E 466 nadomesti z naslednjim:









  „E 466 | natrijeva karboksimetil celuloza, celulozni gumi | quantum satis“ | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(j)

v kategoriji živil 11.4.3 „Namizna sladila v tabletah“ se vnos za aditiv za živila E 466 nadomesti z naslednjim:

„E 466

natrijeva karboksimetil celuloza, celulozni gumi

quantum satis“

| (k) | v kategoriji živil 13.1.5.1 „Hrana za dojenčke za posebne zdravstvene namene in formule za dojenčke za posebne zdravstvene namene“ se vnos za aditiv za živila E 466 nadomesti z naslednjim:









  „E 466 | natrijeva karboksimetil celuloza, celulozni gumi | 10 000 | | od rojstva naprej v proizvodih za dietetsko uravnavanje motenj presnove“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(k)

v kategoriji živil 13.1.5.1 „Hrana za dojenčke za posebne zdravstvene namene in formule za dojenčke za posebne zdravstvene namene“ se vnos za aditiv za živila E 466 nadomesti z naslednjim:

„E 466

natrijeva karboksimetil celuloza, celulozni gumi

10 000

od rojstva naprej v proizvodih za dietetsko uravnavanje motenj presnove“

| (l) | v kategoriji živil 13.1.5.2 „Hrana za dojenčke in majhne otroke za posebne zdravstvene namene, kot je opredeljena v Direktivi 1999/21/ES“ se vnos za aditiv za živila E 466 nadomesti z naslednjim:









  „E 466 | natrijeva karboksimetil celuloza, celulozni gumi | 10 000 | | od rojstva naprej v proizvodih za dietetsko uravnavanje motenj presnove“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(l)

v kategoriji živil 13.1.5.2 „Hrana za dojenčke in majhne otroke za posebne zdravstvene namene, kot je opredeljena v Direktivi 1999/21/ES“ se vnos za aditiv za živila E 466 nadomesti z naslednjim:

„E 466

natrijeva karboksimetil celuloza, celulozni gumi

10 000

od rojstva naprej v proizvodih za dietetsko uravnavanje motenj presnove“

| (m) | v kategoriji živil 14.1.3 „Sadni nektarji, kot so opredeljeni v Direktivi 2001/112/ES, in zelenjavni nektarji ter podobni proizvodi“ se vnos za aditiv za živila E 466 nadomesti z naslednjim:









  „E 466 | natrijeva karboksimetil celuloza, celulozni gumi | quantum satis | | samo tradicionalni švedski in finski sadni sirupi iz citrusov“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(m)

v kategoriji živil 14.1.3 „Sadni nektarji, kot so opredeljeni v Direktivi 2001/112/ES, in zelenjavni nektarji ter podobni proizvodi“ se vnos za aditiv za živila E 466 nadomesti z naslednjim:

„E 466

natrijeva karboksimetil celuloza, celulozni gumi

quantum satis

samo tradicionalni švedski in finski sadni sirupi iz citrusov“

| B. | Priloga III k Uredbi (ES) št. 1333/2008 se spremeni:






  1. | v delu 1 se vnos za aditiv za živila E 466 nadomesti z naslednjim:








  „E 466 | natrijeva karboksimetil celuloza, celulozni gumi | quantum satis | vsi aditivi za živila“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

B.

Priloga III k Uredbi (ES) št. 1333/2008 se spremeni:

1.

v delu 1 se vnos za aditiv za živila E 466 nadomesti z naslednjim:

„E 466

natrijeva karboksimetil celuloza, celulozni gumi

quantum satis

vsi aditivi za živila“

| 2. | v delu 3 se vnos za aditiv za živila E 466 nadomesti z naslednjim:










  „E 466 | natrijeva karboksimetil celuloza,
  celulozni gumi | quantum satis | quantum satis | quantum satis | da“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

v delu 3 se vnos za aditiv za živila E 466 nadomesti z naslednjim:

„E 466

natrijeva karboksimetil celuloza,

celulozni gumi

quantum satis

quantum satis

quantum satis

da“

| 3. | v oddelku A dela 5 se vnos za aditiv za živila E 466 nadomesti z naslednjim:









  „E 466 | natrijeva karboksimetil celuloza,
  celulozni gumi | quantum satis | vsa hranila | da“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3.

v oddelku A dela 5 se vnos za aditiv za živila E 466 nadomesti z naslednjim:

„E 466

natrijeva karboksimetil celuloza,

celulozni gumi

quantum satis

vsa hranila

da“

| 4. | v oddelku B dela 5 se vnos za aditiv za živila E 466 nadomesti z naslednjim:









  „E 466 | natrijeva karboksimetil celuloza,
  celulozni gumi | za uporabo v hranilnih pripravkih pod pogojem, da ni presežena najvišja dovoljena vsebnost v živilih iz točke 13.1 dela E Priloge II | vsa hranila | živila za posebne zdravstvene namene za dojenčke in majhne otroke, kot so opredeljena v Direktivi 1999/21/ES“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4.

v oddelku B dela 5 se vnos za aditiv za živila E 466 nadomesti z naslednjim:

„E 466

natrijeva karboksimetil celuloza,

celulozni gumi

za uporabo v hranilnih pripravkih pod pogojem, da ni presežena najvišja dovoljena vsebnost v živilih iz točke 13.1 dela E Priloge II

vsa hranila

živila za posebne zdravstvene namene za dojenčke in majhne otroke, kot so opredeljena v Direktivi 1999/21/ES“

| 5. | v preglednici 1 dela 6 se vnos za aditiv za živila E 466 nadomesti z naslednjim:






  „E 466 | natrijeva karboksimetil celuloza, celulozni gumi“ |
| --- | --- | --- |

5.

v preglednici 1 dela 6 se vnos za aditiv za živila E 466 nadomesti z naslednjim:

„E 466

natrijeva karboksimetil celuloza, celulozni gumi“

---

PRILOGA II

Priloga k Uredbi (EU) št. 231/2012 se spremeni:

| 1. | v vnosu za E 160a (iv) karoteni iz alg se specifikacija v zvezi z opredelitvijo nadomesti z naslednjim:






  „Opredelitev | Mešani karoteni se lahko pridobivajo tudi iz alg Dunaliella salina. Beta karoten se ekstrahira z eteričnim oljem. Pripravek je 20- do 30-odstotna suspenzija v jedilnem olju. Razmerje trans-cis izomerov je od 50/50 do 71/29.
  Glavno barvilo je sestavljeno iz karotenoidov, od katerih je najpomembnejši beta karoten. Prisotni so lahko še alfa karoten, lutein, zeaksantin ter beta-kriptoksantin. Poleg barvnih pigmentov lahko ta snov vsebuje še olja, maščobe in voske, ki so naravno prisotni v izvorni snovi.“ |
| --- | --- | --- |

1.

v vnosu za E 160a (iv) karoteni iz alg se specifikacija v zvezi z opredelitvijo nadomesti z naslednjim:

„Opredelitev

Mešani karoteni se lahko pridobivajo tudi iz alg Dunaliella salina. Beta karoten se ekstrahira z eteričnim oljem. Pripravek je 20- do 30-odstotna suspenzija v jedilnem olju. Razmerje trans-cis izomerov je od 50/50 do 71/29.

Glavno barvilo je sestavljeno iz karotenoidov, od katerih je najpomembnejši beta karoten. Prisotni so lahko še alfa karoten, lutein, zeaksantin ter beta-kriptoksantin. Poleg barvnih pigmentov lahko ta snov vsebuje še olja, maščobe in voske, ki so naravno prisotni v izvorni snovi.“

| 2. | vnos za E 151 briljantno črno BN, črno PN se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:

  „E 151 BRILJANTNO ČRNO PN“ |
| --- | --- | --- |

2.

vnos za E 151 briljantno črno BN, črno PN se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„E 151 BRILJANTNO ČRNO PN“

| (b) | specifikacija v zvezi z opredelitvijo se nadomesti z naslednjim:






  „Opredelitev | Briljantno črno PN je v osnovi sestavljeno iz tetranatrijevega-4-acetamido-5-hidroksi-6-[7-sulfonato-4-(4-sulfonatofenilazo)-1-naftilazo] naftalen-1,7-disulfonata in pomožnih barvil skupaj z natrijevim kloridom in/ali natrijevim sulfatom kot glavnima neobarvanima sestavinama.
  Briljantno črno PN je opisano kot natrijeva sol.
  Dovoljeni sta tudi kalcijeva in kalijeva sol.“ |
| --- | --- | --- |

(b)

specifikacija v zvezi z opredelitvijo se nadomesti z naslednjim:

„Opredelitev

Briljantno črno PN je v osnovi sestavljeno iz tetranatrijevega-4-acetamido-5-hidroksi-6-[7-sulfonato-4-(4-sulfonatofenilazo)-1-naftilazo] naftalen-1,7-disulfonata in pomožnih barvil skupaj z natrijevim kloridom in/ali natrijevim sulfatom kot glavnima neobarvanima sestavinama.

Briljantno črno PN je opisano kot natrijeva sol.

Dovoljeni sta tudi kalcijeva in kalijeva sol.“

| 3. | v vnosu za E 227 kalcijev bisulfit se naslov nadomesti z naslednjim:

  „E 227 KALCIJEV HIDROGENSULFIT“ |
| --- | --- |

3.

v vnosu za E 227 kalcijev bisulfit se naslov nadomesti z naslednjim:

„E 227 KALCIJEV HIDROGENSULFIT“

| 4. | v vnosu za E 228 kalijev bisulfit se naslov nadomesti z naslednjim:

  „E 228 KALIJEV HIDROGENSULFIT“ |
| --- | --- |

4.

v vnosu za E 228 kalijev bisulfit se naslov nadomesti z naslednjim:

„E 228 KALIJEV HIDROGENSULFIT“

| 5. | vnos za E 460 (i) mikrokristalna celuloza se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:

  „E 460(i) MIKROKRISTALNA CELULOZA, CELULOZNI GEL“ |
| --- | --- | --- |

5.

vnos za E 460 (i) mikrokristalna celuloza se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„E 460(i) MIKROKRISTALNA CELULOZA, CELULOZNI GEL“

| (b) | specifikacija v zvezi s sopomenkami se nadomesti z naslednjim:







  „sopomenke“ | |
| --- | --- | --- |

(b)

specifikacija v zvezi s sopomenkami se nadomesti z naslednjim:

„sopomenke“

| 6. | vnos za E 466 natrijeva karboksimetil celuloza, karboksimetil celuloza, celulozni gumi se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:

  „E 466 NATRIJEVA KARBOKSIMETIL CELULOZA, CELULOZNI GUMI“ |
| --- | --- | --- |

6.

vnos za E 466 natrijeva karboksimetil celuloza, karboksimetil celuloza, celulozni gumi se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„E 466 NATRIJEVA KARBOKSIMETIL CELULOZA, CELULOZNI GUMI“

| (b) | specifikacija v zvezi s sopomenkami se nadomesti z naslednjim:






  „sopomenke | NaCMC; natrijeva CMC“ |
| --- | --- | --- |

(b)

specifikacija v zvezi s sopomenkami se nadomesti z naslednjim:

„sopomenke

NaCMC; natrijeva CMC“

| (c) | specifikacija v zvezi z opredelitvijo se nadomesti z naslednjim:






  „Opredelitev | Natrijeva karboksimetil celuloza je delna natrijeva sol karboksimetilnega etra celuloze, ki jo pridobivamo neposredno iz vrst vlaknatega rastlinskega materiala.“ |
| --- | --- | --- |

(c)

specifikacija v zvezi z opredelitvijo se nadomesti z naslednjim:

„Opredelitev

Natrijeva karboksimetil celuloza je delna natrijeva sol karboksimetilnega etra celuloze, ki jo pridobivamo neposredno iz vrst vlaknatega rastlinskega materiala.“

---

| 7.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 328/86 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 328/86

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1275/2013

z dne 6. decembra 2013

o spremembi Priloge I k Direktivi 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede mejnih vrednosti za arzen, kadmij, svinec, nitrite, eterično gorčično olje in škodljive botanične nečistoče

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. maja 2002 o nezaželenih snoveh v živalski krmi (1) in zlasti člena 8(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2002/32/ES določa, da je uporaba proizvodov, namenjenih za živalsko krmo, pri katerih vrednosti nezaželenih snovi presegajo mejne vrednosti iz Priloge I k navedeni direktivi, prepovedana. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2002/32/ES določa, da je uporaba proizvodov, namenjenih za živalsko krmo, pri katerih vrednosti nezaželenih snovi presegajo mejne vrednosti iz Priloge I k navedeni direktivi, prepovedana.

| (2) | Nekatere formulacije z dolgotrajnim sproščanjem dopolnilnih krmnih mešanic za posebne prehranske namene z visoko koncentracijo spojin elementov v sledovih neizogibno vsebujejo količine arzena, kadmija ali svinca, ki presegajo mejne vrednosti, določene za te težke kovine v dopolnilnih krmnih mešanicah. Vendar višje mejne vrednosti za te težke kovine v formulacijah z dolgotrajnim sproščanjem ne pomenijo nevarnosti za zdravje živali ali ljudi ali za okolje, saj je izpostavljenost živali težkim kovinam z uporabo teh posebnih formulacij z dolgotrajnim sproščanjem znatno nižja kot v primeru drugih dopolnilnih krmnih mešanic, ki vsebujejo spojine elementov v sledovih. Zato je primerno, da se določijo višje mejne vrednosti za navedene težke kovine v takšnih formulacijah z dolgotrajnim sproščanjem, ki vsebujejo visoke vrednosti spojin elementov v sledovih. |
| --- | --- |

(2)

Nekatere formulacije z dolgotrajnim sproščanjem dopolnilnih krmnih mešanic za posebne prehranske namene z visoko koncentracijo spojin elementov v sledovih neizogibno vsebujejo količine arzena, kadmija ali svinca, ki presegajo mejne vrednosti, določene za te težke kovine v dopolnilnih krmnih mešanicah. Vendar višje mejne vrednosti za te težke kovine v formulacijah z dolgotrajnim sproščanjem ne pomenijo nevarnosti za zdravje živali ali ljudi ali za okolje, saj je izpostavljenost živali težkim kovinam z uporabo teh posebnih formulacij z dolgotrajnim sproščanjem znatno nižja kot v primeru drugih dopolnilnih krmnih mešanic, ki vsebujejo spojine elementov v sledovih. Zato je primerno, da se določijo višje mejne vrednosti za navedene težke kovine v takšnih formulacijah z dolgotrajnim sproščanjem, ki vsebujejo visoke vrednosti spojin elementov v sledovih.

| (3) | Iz prejetih podatkov sledi, da raven arzena v krmnem dodatku železov karbonat po spremembi proizvodnega območja v nekaterih primerih presega sedanjo mejno vrednost. Da bi zagotovili preskrbo z železovim karbonatom na evropskem trgu, je primerno povečati mejno vrednost arzena v železovem karbonatu. To povečanje ne vpliva negativno na zdravje živali in ljudi ali na okolje, saj mejna vrednost, določena za arzen v dopolnilnih krmnih mešanicah in popolnih krmnih mešanicah, ostaja nespremenjena. |
| --- | --- |

(3)

Iz prejetih podatkov sledi, da raven arzena v krmnem dodatku železov karbonat po spremembi proizvodnega območja v nekaterih primerih presega sedanjo mejno vrednost. Da bi zagotovili preskrbo z železovim karbonatom na evropskem trgu, je primerno povečati mejno vrednost arzena v železovem karbonatu. To povečanje ne vpliva negativno na zdravje živali in ljudi ali na okolje, saj mejna vrednost, določena za arzen v dopolnilnih krmnih mešanicah in popolnih krmnih mešanicah, ostaja nespremenjena.

| (4) | Pred kratkim je Referenčni laboratorij EU za težke kovine v krmi in živilih (EURL–HM) ugotovil pomembno razliko v rezultatih analize, pridobljenih z uporabo različnih postopkov za ekstrakcijo, ki se trenutno uporabljajo za določitev svinca v kaolinitni glini in krmi, ki vsebuje kaolinitno glino (2). Pred tem z uporabo različnih postopkov ekstrakcije niso bile opažene pomembne razlike med vrednostmi težkih kovin v mineralnih krmnih mešanicah (3). Mejne vrednosti se nanašajo na „analitično določitev svinca, pri čemer se ekstrakcija izvaja 30 minut pri vrelišču v dušikovi kislini (5 % masni delež)“. Zato je primerno, da se zagotovi uporaba navedenega postopka ekstrakcije za določitev svinca v kaolinitni glini. |
| --- | --- |

(4)

Pred kratkim je Referenčni laboratorij EU za težke kovine v krmi in živilih (EURL–HM) ugotovil pomembno razliko v rezultatih analize, pridobljenih z uporabo različnih postopkov za ekstrakcijo, ki se trenutno uporabljajo za določitev svinca v kaolinitni glini in krmi, ki vsebuje kaolinitno glino (2). Pred tem z uporabo različnih postopkov ekstrakcije niso bile opažene pomembne razlike med vrednostmi težkih kovin v mineralnih krmnih mešanicah (3). Mejne vrednosti se nanašajo na „analitično določitev svinca, pri čemer se ekstrakcija izvaja 30 minut pri vrelišču v dušikovi kislini (5 % masni delež)“. Zato je primerno, da se zagotovi uporaba navedenega postopka ekstrakcije za določitev svinca v kaolinitni glini.

| (5) | Kar zadeva nitrit, se za proizvode in stranske proizvode iz sladkorne pese in sladkornega trsa ter iz proizvodnje škroba trenutno ne uporablja mejna vrednost. Ob upoštevanju znanstvenega in tehničnega razvoja bi se morala enaka mejna vrednost uporabljati za proizvode in stranske proizvode iz proizvodnje alkoholnih pijač. |
| --- | --- |

(5)

Kar zadeva nitrit, se za proizvode in stranske proizvode iz sladkorne pese in sladkornega trsa ter iz proizvodnje škroba trenutno ne uporablja mejna vrednost. Ob upoštevanju znanstvenega in tehničnega razvoja bi se morala enaka mejna vrednost uporabljati za proizvode in stranske proizvode iz proizvodnje alkoholnih pijač.

| (6) | Ob upoštevanju znanstvenega in tehničnega razvoja je primerno določiti mejno vrednost za eterično gorčično olje v Camelina sativa (navadni riček) in pridobljenih proizvodih na enako vrednost, kot je mejna vrednost za tropine ogrščice. |
| --- | --- |

(6)

Ob upoštevanju znanstvenega in tehničnega razvoja je primerno določiti mejno vrednost za eterično gorčično olje v Camelina sativa (navadni riček) in pridobljenih proizvodih na enako vrednost, kot je mejna vrednost za tropine ogrščice.

| (7) | Vrste Brassica so bile vključene na seznam med škodljive botanične nečistoče zaradi visoke vsebnosti eteričnega gorčičnega olja (izražene kot izotiocianati). Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) je v svojem mnenju o glukozinolatih (alil izotiocianati) kot nezaželenih snoveh v živalski krmi (4) ugotovila, da so bili škodljivi vplivi pri živalih na splošno povezani s skupno količino glukozinolatov v prehrani. Če bi se izmerila celotna količina glukozinolatov, bi bilo možno ugotoviti tudi nečistoče prek proizvodov iz Brassica juncea ssp., Brassica nigra in Brassica carinata. Zato je primerno, da se črtajo proizvodi, z izjemo semen, teh vrst iz oddelka VI Priloge I o škodljivih botaničnih nečistočah in za posamična krmila, pridobljena iz teh vrst Brassica, določi mejna vrednost za eterično gorčično olje na enako vrednost, kot je mejna vrednost za tropine ogrščice. |
| --- | --- |

(7)

Vrste Brassica so bile vključene na seznam med škodljive botanične nečistoče zaradi visoke vsebnosti eteričnega gorčičnega olja (izražene kot izotiocianati). Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) je v svojem mnenju o glukozinolatih (alil izotiocianati) kot nezaželenih snoveh v živalski krmi (4) ugotovila, da so bili škodljivi vplivi pri živalih na splošno povezani s skupno količino glukozinolatov v prehrani. Če bi se izmerila celotna količina glukozinolatov, bi bilo možno ugotoviti tudi nečistoče prek proizvodov iz Brassica juncea ssp., Brassica nigra in Brassica carinata. Zato je primerno, da se črtajo proizvodi, z izjemo semen, teh vrst iz oddelka VI Priloge I o škodljivih botaničnih nečistočah in za posamična krmila, pridobljena iz teh vrst Brassica, določi mejna vrednost za eterično gorčično olje na enako vrednost, kot je mejna vrednost za tropine ogrščice.

| (8) | Primerno je uporabiti poimenovanje za posamična krmila v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 68/2013 z dne 16. januarja 2013 o katalogu posamičnih krmil (5). |
| --- | --- |

(8)

Primerno je uporabiti poimenovanje za posamična krmila v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 68/2013 z dne 16. januarja 2013 o katalogu posamičnih krmil (5).

| (9) | Direktivo 2002/32/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Direktivo 2002/32/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 2002/32/ES se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. decembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 140, 30.5.2002, str. 10.

1

(2)  Določitev celotnega svinca in svinca, ki ga je mogoče ekstrahirati, v kaolinitni glini. Tehnična podpora EURL-HM Generalnemu direktoratu za zdravje in potrošnike – JRC 69122 – Skupno raziskovalno središče – Inštitut za referenčne materiale in meritve.

2

(3)  IMEP-111: Celotni kadmij, svinec, arzen, živo srebro in baker ter kadmij in svinec, ki ju je mogoče ekstrahirati v mineralnih krmnih mešanicah. Poročilo enajste medlaboratorijske primerjave, ki jo je organiziral Referenčni laboratorij EU za težke kovine v krmi in živilih. EUR 24758 EN – Skupno raziskovalno središče – Inštitut za referenčne materiale in meritve.

3

(4)  Mnenje znanstvenega odbora za onesnaževalce v prehranski verigi na zahtevo Evropske komisije glede glukozinolatov kot nezaželenih snovi v živalski krmi, EFSA Journal (2008); 590, 1–76.

4

EFSA Journal

(5)  UL L 29, 30.1.2013, str. 1.

5

---

PRILOGA

Priloga I k Direktivi 2002/32/ES se spremeni:

| 1. | Vrstica 1 oddelka I – Arzen – se nadomesti z naslednjim:







  Nezaželene snovi | Proizvodi, namenjeni prehrani živali | Najvišja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage |
| --- | --- | --- | --- |
| „1. | Arzen (1) |

1.

Vrstica 1 oddelka I – Arzen – se nadomesti z naslednjim:

Nezaželene snovi

Proizvodi, namenjeni prehrani živali

Najvišja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage

„1.

Arzen (1)

Posamična krmila,

2

razen:

| — | moke, pridobljene iz trave, posušene lucerne in posušene detelje ter posušenih pesnih rezancev in posušenih melasiranih pesnih rezancev, |
| --- | --- |

—

moke, pridobljene iz trave, posušene lucerne in posušene detelje ter posušenih pesnih rezancev in posušenih melasiranih pesnih rezancev,

4

| — | luščine palmovih jeder, |
| --- | --- |

—

luščine palmovih jeder,

4 (2)

| — | fosfatov in apnenčastih morskih alg, |
| --- | --- |

—

fosfatov in apnenčastih morskih alg,

10

| — | kalcijevega karbonata, kalcijevega in magnezijevega karbonata (10), |
| --- | --- |

—

kalcijevega karbonata, kalcijevega in magnezijevega karbonata (10),

15

| — | magnezijevega oksida, magnezijevega karbonata, |
| --- | --- |

—

magnezijevega oksida, magnezijevega karbonata,

20

| — | rib, drugih vodnih živali in proizvodov iz njih, |
| --- | --- |

—

rib, drugih vodnih živali in proizvodov iz njih,

25 (2)

| — | moke iz morske trave in posamičnih krmil, pridobljenih iz morske trave. |
| --- | --- |

—

moke iz morske trave in posamičnih krmil, pridobljenih iz morske trave.

40 (2)

Železovi delci, ki se uporabljajo kot sledivo.

50

Krmni dodatki, ki spadajo v funkcionalno skupino spojin elementov v sledovih,

30

razen:

| — | bakrovega sulfata pentahidrata, bakrovega karbonata, dibakrovega klorida trihidroksida, železovega karbonata, |
| --- | --- |

—

bakrovega sulfata pentahidrata, bakrovega karbonata, dibakrovega klorida trihidroksida, železovega karbonata,

50

| — | cinkovega oksida, manganovega oksida, bakrovega oksida. |
| --- | --- |

—

cinkovega oksida, manganovega oksida, bakrovega oksida.

100

Dopolnilne krmne mešanice,

4

razen:

| — | mineralnih krmnih mešanic, |
| --- | --- |

—

mineralnih krmnih mešanic,

12

| — | dopolnilnih krmnih mešanic za hišne živali, ki vsebujejo ribe, druge vodne živali in proizvode iz njih in/ali moko iz morske trave in posamična krmila, pridobljena iz morske trave, |
| --- | --- |

—

dopolnilnih krmnih mešanic za hišne živali, ki vsebujejo ribe, druge vodne živali in proizvode iz njih in/ali moko iz morske trave in posamična krmila, pridobljena iz morske trave,

10 (2)

| — | formulacij z dolgotrajnim sproščanjem krme za posebne prehranske namene s koncentracijo spojin elementov v sledovih, več kot stokrat višjo od najvišje vsebnosti, določene za popolne krmne mešanice. |
| --- | --- |

—

formulacij z dolgotrajnim sproščanjem krme za posebne prehranske namene s koncentracijo spojin elementov v sledovih, več kot stokrat višjo od najvišje vsebnosti, določene za popolne krmne mešanice.

30

Popolne krmne mešanice,

2

razen:

| — | popolnih krmnih mešanic za ribe in popolnih krmnih mešanic za kožuharje, |
| --- | --- |

—

popolnih krmnih mešanic za ribe in popolnih krmnih mešanic za kožuharje,

10 (2)

| — | popolnih krmnih mešanic za hišne živali, ki vsebuje ribe, druge vodne živali in proizvode iz njih in/ali moko iz morske trave in posamična krmila, pridobljena iz morske trave. |
| --- | --- |

—

popolnih krmnih mešanic za hišne živali, ki vsebuje ribe, druge vodne živali in proizvode iz njih in/ali moko iz morske trave in posamična krmila, pridobljena iz morske trave.

10 (2)“

| 2. | Vrstica 2 oddelka I – Kadmij – se nadomesti z naslednjim:







  Nezaželene snovi | Proizvodi, namenjeni prehrani živali | Najvišja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage |
| --- | --- | --- | --- |
| „2. | Kadmij |

2.

Vrstica 2 oddelka I – Kadmij – se nadomesti z naslednjim:

Nezaželene snovi

Proizvodi, namenjeni prehrani živali

Najvišja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage

„2.

Kadmij

Posamična krmila rastlinskega izvora.

1

Posamična krmila živalskega izvora.

2

Posamična krmila mineralnega izvora,

2

razen:

| — | fosfatov. |
| --- | --- |

—

fosfatov.

10

Krmni dodatki, ki spadajo v funkcionalne skupine spojin elementov v sledovih,

10

razen:

| — | bakrovega oksida, manganovega oksida, cinkovega oksida in manganovega sulfata monohidrata. |
| --- | --- |

—

bakrovega oksida, manganovega oksida, cinkovega oksida in manganovega sulfata monohidrata.

30

Krmni dodatki, ki spadajo v funkcionalne skupine vezalcev in sredstev proti strjevanju.

2

Premiksi (6)

15

Dopolnilne krmne mešanice,

0,5

razen:

| — | mineralnih krmnih mešanic, |
| --- | --- |

—

mineralnih krmnih mešanic,

| – – | ki vsebujejo < 7 % fosforja (8), |
| --- | --- |

– –

ki vsebujejo < 7 % fosforja (8),

5

| – – | ki vsebujejo ≥ 7 % fosforja (8), |
| --- | --- |

– –

ki vsebujejo ≥ 7 % fosforja (8),

0,75 na 1 % fosforja (8), vendar največ 7,5

| — | dopolnilnih krmnih mešanic za hišne živali, |
| --- | --- |

—

dopolnilnih krmnih mešanic za hišne živali,

2

| — | formulacij z dolgotrajnim sproščanjem krme za posebne prehranske namene s koncentracijo spojin elementov v sledovih, več kot stokrat višjo od najvišje vsebnosti, določene v popolnih krmnih mešanicah. |
| --- | --- |

—

formulacij z dolgotrajnim sproščanjem krme za posebne prehranske namene s koncentracijo spojin elementov v sledovih, več kot stokrat višjo od najvišje vsebnosti, določene v popolnih krmnih mešanicah.

15

Popolne krmne mešanice,

0,5

razen:

| — | popolnih krmnih mešanic za govedo (razen telet), ovce (razen jagnjet), koze (razen kozličkov) in ribe, |
| --- | --- |

—

popolnih krmnih mešanic za govedo (razen telet), ovce (razen jagnjet), koze (razen kozličkov) in ribe,

1

| — | popolnih krmnih mešanic za hišne živali. |
| --- | --- |

—

popolnih krmnih mešanic za hišne živali.

2“

| 3. | Vrstica 4 oddelka I – Svinec – se nadomesti z naslednjim:







  Nezaželene snovi | Proizvodi, namenjeni prehrani živali | Najvišja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage |
| --- | --- | --- | --- |
| „4. | Svinec (1) |

3.

Vrstica 4 oddelka I – Svinec – se nadomesti z naslednjim:

Nezaželene snovi

Proizvodi, namenjeni prehrani živali

Najvišja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage

„4.

Svinec (1)

Posamična krmila,

10

razen:

| — | živinske krme (3), |
| --- | --- |

—

živinske krme (3),

30

| — | fosfatov in apnenčastih morskih alg, |
| --- | --- |

—

fosfatov in apnenčastih morskih alg,

15

| — | kalcijevega karbonata, kalcijevega in magnezijevega karbonata (10), |
| --- | --- |

—

kalcijevega karbonata, kalcijevega in magnezijevega karbonata (10),

20

| — | kvasa. |
| --- | --- |

—

kvasa.

5

Krmni dodatki, ki spadajo v funkcionalno skupino spojin elementov v sledovih,

100

razen:

| — | cinkovega oksida, |
| --- | --- |

—

cinkovega oksida,

400

| — | manganovega oksida, železovega karbonata, bakrovega karbonata. |
| --- | --- |

—

manganovega oksida, železovega karbonata, bakrovega karbonata.

200

Krmni dodatki, ki spadajo v funkcionalne skupine vezalcev in sredstev proti strjevanju,

30

razen:

| — | klinoptilolita vulkanskega izvora, natrolit fonolita. |
| --- | --- |

—

klinoptilolita vulkanskega izvora, natrolit fonolita.

60

Premiksi (6)

200

Dopolnilne krmne mešanice,

10

razen:

| — | mineralnih krmnih mešanic, |
| --- | --- |

—

mineralnih krmnih mešanic,

15

| — | formulacij z dolgotrajnim sproščanjem krme za posebne prehranske namene s koncentracijo spojin elementov v sledovih, več kot stokrat višjo od najvišje vsebnosti, določene v popolnih krmnih mešanicah. |
| --- | --- |

—

formulacij z dolgotrajnim sproščanjem krme za posebne prehranske namene s koncentracijo spojin elementov v sledovih, več kot stokrat višjo od najvišje vsebnosti, določene v popolnih krmnih mešanicah.

60

Popolne krmne mešanice.

5

| 4. | Vrstica 6 oddelka I – Nitrit – se nadomesti z naslednjim:







  Nezaželene snovi | Proizvodi, namenjeni prehrani živali | Najvišja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage |
| --- | --- | --- | --- |
| „6. | Nitrit (5) |

4.

Vrstica 6 oddelka I – Nitrit – se nadomesti z naslednjim:

Nezaželene snovi

Proizvodi, namenjeni prehrani živali

Najvišja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage

„6.

Nitrit (5)

Posamična krmila,

15

razen:

| — | ribje moke, |
| --- | --- |

—

ribje moke,

30

| — | silaže, |
| --- | --- |

—

silaže,

—

| — | proizvodov in stranskih proizvodov iz sladkorne pese in sladkornega trsa ter iz proizvodnje škroba. |
| --- | --- |

—

proizvodov in stranskih proizvodov iz sladkorne pese in sladkornega trsa ter iz proizvodnje škroba.

—

Popolne krmne mešanice,

15

razen:

| — | popolnih krmnih mešanic za pse in mačke z vsebnostjo vlage, ki presega 20 %. |
| --- | --- |

—

popolnih krmnih mešanic za pse in mačke z vsebnostjo vlage, ki presega 20 %.

—“

| 5. | Vrstica 5 oddelka III – Eterično gorčično olje – se nadomesti z naslednjim:







  Nezaželene snovi | Proizvodi, namenjeni prehrani živali | Najvišja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage |
| --- | --- | --- | --- |
| „5. | Eterično gorčično olje (1) |

5.

Vrstica 5 oddelka III – Eterično gorčično olje – se nadomesti z naslednjim:

Nezaželene snovi

Proizvodi, namenjeni prehrani živali

Najvišja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage

„5.

Eterično gorčično olje (1)

Posamična krmila,

100

razen:

| — | semen Cameline sative (navadnega rička) in iz njih pridobljenih proizvodov (2), proizvodov, pridobljenih iz gorčičnih semen (2), ter semen oljne ogrščice in iz njih pridobljenih proizvodov. |
| --- | --- |

—

semen Cameline sative (navadnega rička) in iz njih pridobljenih proizvodov (2), proizvodov, pridobljenih iz gorčičnih semen (2), ter semen oljne ogrščice in iz njih pridobljenih proizvodov.

4 000

Popolne krmne mešanice,

150

razen:

| — | popolnih krmnih mešanic za govedo (razen telet), ovce (razen jagnjet) in koze (razen kozličkov), |
| --- | --- |

—

popolnih krmnih mešanic za govedo (razen telet), ovce (razen jagnjet) in koze (razen kozličkov),

1 000

| — | popolnih krmnih mešanic za prašiče (razen pujskov) in perutnino. |
| --- | --- |

—

popolnih krmnih mešanic za prašiče (razen pujskov) in perutnino.

500

| 6. | Oddelek VI: Škodljive botanične nečistoče se nadomesti z naslednjim:
  „ODDELEK VI: ŠKODLJIVE BOTANIČNE NEČISTOTE







  Nezaželene snovi | Proizvodi, namenjeni prehrani živali | Najvišja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Semena plevela ter nezmleto in nezdrobljeno sadje, ki vsebuje alkaloide, glukozide ali druge strupene snovi, ločeno ali v kombinaciji, ki vsebuje: |

6.

Oddelek VI: Škodljive botanične nečistoče se nadomesti z naslednjim:

„ODDELEK VI: ŠKODLJIVE BOTANIČNE NEČISTOTE

Nezaželene snovi

Proizvodi, namenjeni prehrani živali

Najvišja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage

1.

Semena plevela ter nezmleto in nezdrobljeno sadje, ki vsebuje alkaloide, glukozide ali druge strupene snovi, ločeno ali v kombinaciji, ki vsebuje:

Posamična krmila in sestavljene krmne mešanice.

3 000

| — | Datura sp. |
| --- | --- |

—

Datura sp.

1 000

| 2. | Crotalaria spp. |
| --- | --- |

2.

Crotalaria spp.

Posamična krmila in sestavljene krmne mešanice.

100

| 3. | Semena in lupine Ricinus communis L., Croton tiglium L. in Abrus precatorius L. ter proizvodi, ki izhajajo iz njihove predelave (3), ločeno ali v kombinaciji |
| --- | --- |

3.

Semena in lupine Ricinus communis L., Croton tiglium L. in Abrus precatorius L. ter proizvodi, ki izhajajo iz njihove predelave (3), ločeno ali v kombinaciji

Posamična krmila in sestavljene krmne mešanice.

10 (4)

| 4. | Neoluščen bukov žir – Fagus sylvatica L. |
| --- | --- |

4.

Neoluščen bukov žir – Fagus sylvatica L.

Posamična krmila in sestavljene krmne mešanice.

Semena in sadeži rastlinskih vrst ter proizvodi iz njihove predelave so lahko v krmi prisotni samo v sledovih, ki jih ni mogoče količinsko določiti.

| 5. | Barbadoški orehi – Jatropha curcas L. |
| --- | --- |

5.

Barbadoški orehi – Jatropha curcas L.

Posamična krmila in sestavljene krmne mešanice.

Semena in sadeži rastlinskih vrst ter proizvodi iz njihove predelave so lahko v krmi prisotni samo v sledovih, ki jih ni mogoče količinsko določiti.

| 6. | Semena Ambrosia spp. |
| --- | --- |

6.

Semena Ambrosia spp.

Posamična krmila,

50

razen:

| — | prosa (zrnje Panicum miliaceum L.) in sorge (zrnje Sorghum bicolor (L) Moench s.l.), ki se ne dajejo neposredno živalim. |
| --- | --- |

—

prosa (zrnje Panicum miliaceum L.) in sorge (zrnje Sorghum bicolor (L) Moench s.l.), ki se ne dajejo neposredno živalim.

200

Sestavljene krmne mešanice, ki vsebujejo nezmleta žitna zrna in semena.

50

| 7. | Semena






  — | sareptske gorčice – Brassica juncea (L.) Czern. in Coss. ssp. integrifolia (West.) Thell. |
| --- | --- | --- |

7.

Semena

—

sareptske gorčice – Brassica juncea (L.) Czern. in Coss. ssp. integrifolia (West.) Thell.

| — | sareptske gorčice – Brassica juncea (L.) Czern. in Coss. ssp. juncea |
| --- | --- |

—

sareptske gorčice – Brassica juncea (L.) Czern. in Coss. ssp. juncea

| — | kitajske gorčice – Brassica juncea (L.) Czern. in Coss. ssp. juncea var. lutea Batalin |
| --- | --- |

—

kitajske gorčice – Brassica juncea (L.) Czern. in Coss. ssp. juncea var. lutea Batalin

| — | črne ogrščice – Brassica nigra (L.) Koch |
| --- | --- |

—

črne ogrščice – Brassica nigra (L.) Koch

| — | etiopska gorčice – Brassica carinata A. Braun |
| --- | --- |

—

etiopska gorčice – Brassica carinata A. Braun

Posamična krmila in sestavljene krmne mešanice.

Semena so lahko v krmi prisotna samo v sledovih, ki jih ni mogoče količinsko določiti.

---

(1)  Za določitev svinca v kaolinitni glini in krmi, ki vsebuje kaolinitno glino, se mejna vrednost nanaša na analitično določitev svinca, pri čemer se ekstrakcija izvaja 30 minut pri vrelišču v dušikovi kislini (5 % masni delež). Uporabijo se lahko enakovredni postopki ekstrakcije, če se lahko dokaže, da ima uporabljeni postopek ekstrakcije enakovredni učinek ekstrakcije.“

(2)  Na zahtevo pristojnih organov mora odgovorni izvajalec izvesti analizo, s katero dokaže, da je skupna količina glukozinolatov nižja od 30 mmol/kg. Referenčna analitična metoda je EN-ISO 9167-1:1995.“

(3)  Če je določljivo z analitično mikroskopijo.

(4)  Vključuje tudi ostanke ovojev semen.“

---

| 7.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 328/93 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 328/93

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1276/2013

z dne 6. decembra 2013

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. decembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 45,1 |
| MA | 75,2 |
| TN | 78,7 |
| TR | 84,0 |
| ZZ | 70,8 |
| 0707 00 05 | AL | 59,9 |
| MA | 154,0 |
| TR | 118,1 |
| ZZ | 110,7 |
| 0709 93 10 | MA | 147,0 |
| TR | 94,4 |
| ZZ | 120,7 |
| 0805 10 20 | AR | 28,0 |
| AU | 88,3 |
| MA | 36,7 |
| TR | 54,5 |
| UY | 36,0 |
| ZA | 56,9 |
| ZW | 22,6 |
| ZZ | 46,1 |
| 0805 20 10 | AU | 135,6 |
| MA | 57,8 |
| ZZ | 96,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | TR | 58,3 |
| ZZ | 58,3 |
| 0805 50 10 | TR | 68,2 |
| ZZ | 68,2 |
| 0808 10 80 | BA | 42,7 |
| MK | 32,3 |
| NZ | 160,5 |
| US | 165,4 |
| ZA | 199,9 |
| ZZ | 120,2 |
| 0808 30 90 | TR | 130,4 |
| US | 211,2 |
| ZZ | 170,8 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

45,1

MA

75,2

TN

78,7

TR

84,0

ZZ

70,8

0707 00 05

AL

59,9

MA

154,0

TR

118,1

ZZ

110,7

0709 93 10

MA

147,0

TR

94,4

ZZ

120,7

0805 10 20

AR

28,0

AU

88,3

MA

36,7

TR

54,5

UY

36,0

ZA

56,9

ZW

22,6

ZZ

46,1

0805 20 10

AU

135,6

MA

57,8

ZZ

96,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

TR

58,3

ZZ

58,3

0805 50 10

TR

68,2

ZZ

68,2

0808 10 80

BA

42,7

MK

32,3

NZ

160,5

US

165,4

ZA

199,9

ZZ

120,2

0808 30 90

TR

130,4

US

211,2

ZZ

170,8

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 7.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 328/95 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 328/95

---

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

z dne 9. oktobra 2013

o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, Oddelek II – Evropski svet in Svet

(2013/721/EU)

EVROPSKI PARLAMENT,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011 (1),

| — | ob upoštevanju konsolidiranega letnega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2011 (COM(2012)436 – C7-0226/2012) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konsolidiranega letnega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2011 (COM(2012)436 – C7-0226/2012) (2),

| — | ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2011 z odgovori institucij (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2011 z odgovori institucij (3),

| — | ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je pripravilo Računsko sodišče za proračunsko leto 2011 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je pripravilo Računsko sodišče za proračunsko leto 2011 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 17. aprila 2013 (5) o odlogu sklepa o podelitvi razrešnice za proračunsko leto 2011 in priložene resolucije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 17. aprila 2013 (5) o odlogu sklepa o podelitvi razrešnice za proračunsko leto 2011 in priložene resolucije,

| — | ob upoštevanju člena 314(10) ter členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314(10) ter členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (6), in zlasti členov 50, 86, 145, 146 in 147 Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (6), in zlasti členov 50, 86, 145, 146 in 147 Uredbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (7), ter zlasti členov 164, 165 in 166, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (7), ter zlasti členov 164, 165 in 166,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (8),

| — | ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

| — | ob upoštevanju drugega poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0310/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0310/2013),

| 1. | ne podeli razrešnice generalnemu sekretarju Sveta glede izvrševanja proračuna Evropskega sveta in Sveta za proračunsko leto 2011; |
| --- | --- |

1.

ne podeli razrešnice generalnemu sekretarju Sveta glede izvrševanja proračuna Evropskega sveta in Sveta za proračunsko leto 2011;

| 2. | navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji; |
| --- | --- |

2.

navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Računskemu sodišču, Evropskemu varuhu človekovih pravic in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Računskemu sodišču, Evropskemu varuhu človekovih pravic in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

Predsednik

Martin SCHULZ

Generalni sekretar

Klaus WELLE

---

(1)  UL L 68, 15.3.2011, str. 1.

1

(2)  UL C 348, 14.11.2012, str. 1.

2

(3)  UL C 344, 12.11.2012, str. 1.

3

(4)  UL C 348, 14.11.2012, str. 130.

4

(5)  UL L 308, 16.11.2013, str. 20.

5

(6)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

6

(7)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

7

(8)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

8

---

RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA

z dne 9. oktobra 2013

s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, Oddelek II – Evropski svet in Svet

EVROPSKI PARLAMENT,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011 (1),

| — | ob upoštevanju konsolidiranega letnega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2011 (COM(2012)436 – C7-0226/2012) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konsolidiranega letnega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2011 (COM(2012)436 – C7-0226/2012) (2),

| — | ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2011 z odgovori institucij (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2011 z odgovori institucij (3),

| — | ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2011 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2011 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 17. aprila 2013 (5) o odlogu sklepa o podelitvi razrešnice za proračunsko leto 2011 in priložene resolucije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 17. aprila 2013 (5) o odlogu sklepa o podelitvi razrešnice za proračunsko leto 2011 in priložene resolucije,

| — | ob upoštevanju člena 314(10) ter členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314(10) ter členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (6), in zlasti členov 50, 86, 145, 146 in 147, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (6), in zlasti členov 50, 86, 145, 146 in 147,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (7), in zlasti členov 164, 165 in 166, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (7), in zlasti členov 164, 165 in 166,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (8),

| — | ob upoštevanju člena 77 in priloge VI Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 77 in priloge VI Poslovnika,

| — | ob upoštevanju drugega poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0310/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0310/2013),

| A. | ker imajo davkoplačevalci in javnost v demokratični družbi pravico, da so obveščeni o porabi javnih sredstev (9); |
| --- | --- |

A.

ker imajo davkoplačevalci in javnost v demokratični družbi pravico, da so obveščeni o porabi javnih sredstev (9);

| B. | ker imajo državljani pravico vedeti, kako se porabi njihov davkoplačevalski denar in kako se izvršujejo pristojnosti, ki so zaupane političnim organom; |
| --- | --- |

B.

ker imajo državljani pravico vedeti, kako se porabi njihov davkoplačevalski denar in kako se izvršujejo pristojnosti, ki so zaupane političnim organom;

| C. | ker bi moral biti Svet kot institucija Unije demokratično odgovoren državljanom Unije, saj prejema sredstva iz splošnega proračuna Evropske unije; |
| --- | --- |

C.

ker bi moral biti Svet kot institucija Unije demokratično odgovoren državljanom Unije, saj prejema sredstva iz splošnega proračuna Evropske unije;

| D. | ker je Parlament edini neposredno izvoljen organ med institucijami Unije in je odgovoren za podelitev razrešnice za izvrševanje splošnega proračuna Evropske unije; |
| --- | --- |

D.

ker je Parlament edini neposredno izvoljen organ med institucijami Unije in je odgovoren za podelitev razrešnice za izvrševanje splošnega proračuna Evropske unije;

| 1. | poudarja vlogo, ki jo Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) daje Parlamentu glede podelitve razrešnice za izvrševanje proračuna; |
| --- | --- |

1.

poudarja vlogo, ki jo Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) daje Parlamentu glede podelitve razrešnice za izvrševanje proračuna;

| 2. | opozarja, da v skladu s členom 335 PDEU „v zadevah, povezanih z delovanjem posameznih institucij, Unijo zastopa vsaka institucija na podlagi svoje upravne avtonomije“, kar pomeni, da je ob upoštevanju člena 55 Finančne uredbe vsaka institucija posebej odgovorna za izvrševanje svojega proračuna; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da v skladu s členom 335 PDEU „v zadevah, povezanih z delovanjem posameznih institucij, Unijo zastopa vsaka institucija na podlagi svoje upravne avtonomije“, kar pomeni, da je ob upoštevanju člena 55 Finančne uredbe vsaka institucija posebej odgovorna za izvrševanje svojega proračuna;

| 3. | ugotavlja, da v skladu s členom 77 Poslovnika „določbe, ki urejajo postopek podelitve razrešnice Komisiji glede izvrševanja proračuna, se smiselno uporabljajo tudi za [...] postopek podelitve razrešnice osebam, odgovornim za izvrševanje proračunov drugih institucij in organov Evropske unije, kot so Svet (glede njegovega delovanja kot izvršilnega organa), Sodišče Evropske unije, Računsko sodišče, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij“; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da v skladu s členom 77 Poslovnika „določbe, ki urejajo postopek podelitve razrešnice Komisiji glede izvrševanja proračuna, se smiselno uporabljajo tudi za [...] postopek podelitve razrešnice osebam, odgovornim za izvrševanje proračunov drugih institucij in organov Evropske unije, kot so Svet (glede njegovega delovanja kot izvršilnega organa), Sodišče Evropske unije, Računsko sodišče, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij“;

Mnenje Računskega sodišča o Evropskem svetu in Svetu v njegovi izjavi o zanesljivosti za proračunsko leto 2011

| 4. | poudarja, da je Računsko sodišče v letno poročilo v zvezi s proračunskim letom 2011 vključilo ugotovitve o Evropskem svetu in Svetu v zvezi s postopki javnih naročil za storitve čiščenja ter nakup delovnih oblačil in obutve, pri katerih je odkrilo določene pomanjkljivosti pri uporabi izbirnih meril; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je Računsko sodišče v letno poročilo v zvezi s proračunskim letom 2011 vključilo ugotovitve o Evropskem svetu in Svetu v zvezi s postopki javnih naročil za storitve čiščenja ter nakup delovnih oblačil in obutve, pri katerih je odkrilo določene pomanjkljivosti pri uporabi izbirnih meril;

| 5. | je seznanjen s pojasnili Sveta glede pomanjkljivosti pri javnih naročilih in z njegovim zagotovilom glede popolnega spoštovanja duha in načel finančne uredbe; |
| --- | --- |

5.

je seznanjen s pojasnili Sveta glede pomanjkljivosti pri javnih naročilih in z njegovim zagotovilom glede popolnega spoštovanja duha in načel finančne uredbe;

| 6. | se strinja s priporočilom Računskega sodišča, da morajo odredbodajalci izboljšati pripravo, usklajevanje in izvajanje postopkov javnega naročanja z ustreznimi pregledi in boljšim vodenjem; priporoča doslednejšo uporabo pravil za javna naročila, ki jih morajo spoštovati vse institucije Unije; |
| --- | --- |

6.

se strinja s priporočilom Računskega sodišča, da morajo odredbodajalci izboljšati pripravo, usklajevanje in izvajanje postopkov javnega naročanja z ustreznimi pregledi in boljšim vodenjem; priporoča doslednejšo uporabo pravil za javna naročila, ki jih morajo spoštovati vse institucije Unije;

| 7. | ugotavlja, da Svet ni posredoval dodatnega odgovora na priporočilo Računskega sodišča glede ustreznih pregledov in boljšega vodenja pri izvajanju javnih naročil; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da Svet ni posredoval dodatnega odgovora na priporočilo Računskega sodišča glede ustreznih pregledov in boljšega vodenja pri izvajanju javnih naročil;

Odprta vprašanja

| 8. | obžaluje težave, nastale v okviru postopkov za podelitev razrešnice za proračunska leta 2007, 2008, 2009 in 2010, zaradi pomanjkanja sodelovanja s strani Sveta; opozarja, da je Parlament zavrnil podelitev razrešnice generalnemu sekretarju Sveta za izvrševanje proračuna Sveta za proračunski leti 2009 in 2010 zaradi razlogov, navedenih v resolucijah z dne 10. maja 2011 (10), 25. oktobra 2011 (11), 10. maja 2012 (12) in 23. oktobra 2012 (13); |
| --- | --- |

8.

obžaluje težave, nastale v okviru postopkov za podelitev razrešnice za proračunska leta 2007, 2008, 2009 in 2010, zaradi pomanjkanja sodelovanja s strani Sveta; opozarja, da je Parlament zavrnil podelitev razrešnice generalnemu sekretarju Sveta za izvrševanje proračuna Sveta za proračunski leti 2009 in 2010 zaradi razlogov, navedenih v resolucijah z dne 10. maja 2011 (10), 25. oktobra 2011 (11), 10. maja 2012 (12) in 23. oktobra 2012 (13);

| 9. | pričakuje, da bodo prihodnja letna poročila o dejavnostih, ki jih prejme Parlament iz Sveta, vsebovala tako celovit pregled vseh človeških virov, razčlenjenih po kategoriji, razredu, spolu, narodnosti in poklicnem usposabljanju, kot tudi notranje proračunske sklepe Sveta; |
| --- | --- |

9.

pričakuje, da bodo prihodnja letna poročila o dejavnostih, ki jih prejme Parlament iz Sveta, vsebovala tako celovit pregled vseh človeških virov, razčlenjenih po kategoriji, razredu, spolu, narodnosti in poklicnem usposabljanju, kot tudi notranje proračunske sklepe Sveta;

| 10. | poudarja, da bi morala biti proračuna Evropskega sveta in Sveta ločena, saj bo tako zagotovljena večja preglednost finančnega poslovodenja in jasnejša odgovornost obeh institucij; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da bi morala biti proračuna Evropskega sveta in Sveta ločena, saj bo tako zagotovljena večja preglednost finančnega poslovodenja in jasnejša odgovornost obeh institucij;

| 11. | ponovno poudarja, da mora Svet pripraviti izčrpno pisno pojasnilo in v njem navesti celotni znesek proračunskih sredstev, porabljenih za nakup stavbe Résidence Palace, proračunske postavke, iz katerih se je ta denar črpal, že plačane obroke, obroke, ki jih bo treba še poravnati, in namen stavbe; |
| --- | --- |

11.

ponovno poudarja, da mora Svet pripraviti izčrpno pisno pojasnilo in v njem navesti celotni znesek proračunskih sredstev, porabljenih za nakup stavbe Résidence Palace, proračunske postavke, iz katerih se je ta denar črpal, že plačane obroke, obroke, ki jih bo treba še poravnati, in namen stavbe;

| 12. | obžaluje, da Svet še vedno ne želi odgovoriti na vprašanja Parlamenta; |
| --- | --- |

12.

obžaluje, da Svet še vedno ne želi odgovoriti na vprašanja Parlamenta;

| 13. | ponovno opozarja, da še vedno čaka na odgovor Sveta glede vprašanj in zahteve po dokumentih iz resolucije z dne 10. maja 2012; poziva generalnega sekretarja Sveta, naj Odboru Parlamenta za proračunski nadzor predloži izčrpen pisen odgovor na ta vprašanja; |
| --- | --- |

13.

ponovno opozarja, da še vedno čaka na odgovor Sveta glede vprašanj in zahteve po dokumentih iz resolucije z dne 10. maja 2012; poziva generalnega sekretarja Sveta, naj Odboru Parlamenta za proračunski nadzor predloži izčrpen pisen odgovor na ta vprašanja;

| 14. | vztraja, da je treba izdatke Sveta pregledati na enak način kot izdatke drugih institucij; meni, da so temeljni elementi takega pregleda opredeljeni v njegovi resoluciji z dne 23. oktobra 2012; |
| --- | --- |

14.

vztraja, da je treba izdatke Sveta pregledati na enak način kot izdatke drugih institucij; meni, da so temeljni elementi takega pregleda opredeljeni v njegovi resoluciji z dne 23. oktobra 2012;

| 15. | vseeno pozdravlja dejstvo, da je sedanje predsedstvo Sveta sprejelo vabilo Parlamenta na razpravo o poročilih za razrešnico za leto 2011, ki je potekala na plenarnem zasedanju 16. aprila 2013; odobrava odprtost predsedstva, da bi razvilo pozitivno sodelovanje med Parlamentom in Svetom; |
| --- | --- |

15.

vseeno pozdravlja dejstvo, da je sedanje predsedstvo Sveta sprejelo vabilo Parlamenta na razpravo o poročilih za razrešnico za leto 2011, ki je potekala na plenarnem zasedanju 16. aprila 2013; odobrava odprtost predsedstva, da bi razvilo pozitivno sodelovanje med Parlamentom in Svetom;

| 16. | je seznanjen s predlogom irskega predsedstva, da bi ustanovili medinstitucionalno delovno skupino za pogajanja o možnih rešitvah za razrešnico Svetu; pričakuje, da bo litovsko predsedstvo Sveta podalo tudi dejanski predlog; |
| --- | --- |

16.

je seznanjen s predlogom irskega predsedstva, da bi ustanovili medinstitucionalno delovno skupino za pogajanja o možnih rešitvah za razrešnico Svetu; pričakuje, da bo litovsko predsedstvo Sveta podalo tudi dejanski predlog;

Pravica Parlamenta do podelitve razrešnice

| 17. | poudarja pristojnost Parlamenta, za podelitev razrešnice, iz členov 317, 318 in 319 PDEU v skladu s sedanjo razlago in prakso, in sicer da razrešnico podeli za vsak proračunski naslov posebej, da se ohranita preglednost in demokratična odgovornost do davkoplačevalcev Unije; |
| --- | --- |

17.

poudarja pristojnost Parlamenta, za podelitev razrešnice, iz členov 317, 318 in 319 PDEU v skladu s sedanjo razlago in prakso, in sicer da razrešnico podeli za vsak proračunski naslov posebej, da se ohranita preglednost in demokratična odgovornost do davkoplačevalcev Unije;

| 18. | opominja, da je Komisija 25. novembra 2011 v odgovoru na pismo predsednika Odbora za proračunski nadzor zapisala, da je zaželeno, da Parlament še naprej podeljuje razrešnice, odlaga sklepe o podelitvi oziroma zavrača podelitev razrešnice za vse preostale institucije, tudi za Svet, kot je to počel doslej; |
| --- | --- |

18.

opominja, da je Komisija 25. novembra 2011 v odgovoru na pismo predsednika Odbora za proračunski nadzor zapisala, da je zaželeno, da Parlament še naprej podeljuje razrešnice, odlaga sklepe o podelitvi oziroma zavrača podelitev razrešnice za vse preostale institucije, tudi za Svet, kot je to počel doslej;

| 19. | meni, da je treba v vsakem primeru oceniti poslovodenje Sveta kot institucije Unije med proračunskim letom, ki se obravnava, s čimer bodo upoštevane posebne pravice Parlamenta, zlasti zagotavljanje demokratične odgovornosti do državljanov Unije; |
| --- | --- |

19.

meni, da je treba v vsakem primeru oceniti poslovodenje Sveta kot institucije Unije med proračunskim letom, ki se obravnava, s čimer bodo upoštevane posebne pravice Parlamenta, zlasti zagotavljanje demokratične odgovornosti do državljanov Unije;

| 20. | zato meni, da bi lahko dosegli določen napredek, če bi Parlament in Svet skupaj pripravila seznam dokumentov za izmenjavo in s tem izpolnila svoji vlogi v procesu podelitve razrešnice; |
| --- | --- |

20.

zato meni, da bi lahko dosegli določen napredek, če bi Parlament in Svet skupaj pripravila seznam dokumentov za izmenjavo in s tem izpolnila svoji vlogi v procesu podelitve razrešnice;

| 21. | meni, da bi bilo lahko uspešno sodelovanje med institucijama v obliki odprtega in formalnega dialoga pozitiven znak za državljane Unije v teh težkih časih. |
| --- | --- |

21.

meni, da bi bilo lahko uspešno sodelovanje med institucijama v obliki odprtega in formalnega dialoga pozitiven znak za državljane Unije v teh težkih časih.

---

(1)  UL L 68, 15.3.2011, str. 1.

(2)  UL C 348, 14.11.2012, str. 1.

(3)  UL C 344, 12.11.2012, str. 1.

(4)  UL C 348, 14.11.2012, str. 130.

(5)  UL L 308, 16.11.2013, str. 20.

(6)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(7)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(8)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(9)  Sodba Sodišča z dne 20. maja 2003 v združenih zadevah C-465/00, C-138/01 in C-139/01 Österreichischer Rundfunk in drugi (Recueil, str. I-4989, odstavek 85).

(10)  UL L 250, 27.9.2011, str. 25.

(11)  UL L 313, 26.11.2011, str. 13.

(12)  UL L 286, 17.10.2012, str. 23.

(13)  UL L 350, 20.12.2012, str. 71.

---

| 7.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 328/101 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 328/101

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 29. novembra 2013

o odobritvi letnih in večletnih programov ter finančnega prispevka Unije za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz, ki so jih države članice predložile za leto 2014 in naslednja leta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8417)

(2013/722/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2009/470/ES z dne 25. maja 2009 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti člena 27(5) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba 2009/470/ES določa postopke, ki urejajo finančni prispevek Unije za programe za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz. |
| --- | --- |

(1)

Odločba 2009/470/ES določa postopke, ki urejajo finančni prispevek Unije za programe za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz.

| (2) | Poleg tega člen 27(1) Odločbe 2009/470/ES določa, da je treba uvesti finančni ukrep Unije za povrnitev odhodkov, ki so jih države članice imele s financiranjem nacionalnih programov za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz iz Priloge I k navedeni odločbi. |
| --- | --- |

(2)

Poleg tega člen 27(1) Odločbe 2009/470/ES določa, da je treba uvesti finančni ukrep Unije za povrnitev odhodkov, ki so jih države članice imele s financiranjem nacionalnih programov za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz iz Priloge I k navedeni odločbi.

| (3) | Odločba Sveta 2008/341/ES z dne 25. aprila 2008 o določitvi meril Skupnosti za nacionalne programe za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz (2) določa, da morajo programi, ki jih predložijo države članice, za odobritev v skladu s finančnimi ukrepi Unije izpolnjevati najmanj merila iz Priloge k navedeni odločbi. |
| --- | --- |

(3)

Odločba Sveta 2008/341/ES z dne 25. aprila 2008 o določitvi meril Skupnosti za nacionalne programe za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz (2) določa, da morajo programi, ki jih predložijo države članice, za odobritev v skladu s finančnimi ukrepi Unije izpolnjevati najmanj merila iz Priloge k navedeni odločbi.

| (4) | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (3) določa letne programe držav članic za spremljanje transmisivnih spongiformnih encefalopatij (TSE) pri govedu, ovcah in kozah. |
| --- | --- |

(4)

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (3) določa letne programe držav članic za spremljanje transmisivnih spongiformnih encefalopatij (TSE) pri govedu, ovcah in kozah.

| (5) | Direktiva Sveta 2005/94/ES z dne 20. decembra 2005 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence (4) tudi določa, da države članice izvajajo programe spremljanja za perutnino in divje ptice, da prispevajo k poznavanju nevarnosti divjih ptic v zvezi s katerim koli virusom influence aviarnega izvora pri pticah, med drugim na podlagi rednega posodabljanja ocen tveganja. Odobriti bi bilo treba tudi navedene letne programe za spremljanje in financiranje teh programov. |
| --- | --- |

(5)

Direktiva Sveta 2005/94/ES z dne 20. decembra 2005 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence (4) tudi določa, da države članice izvajajo programe spremljanja za perutnino in divje ptice, da prispevajo k poznavanju nevarnosti divjih ptic v zvezi s katerim koli virusom influence aviarnega izvora pri pticah, med drugim na podlagi rednega posodabljanja ocen tveganja. Odobriti bi bilo treba tudi navedene letne programe za spremljanje in financiranje teh programov.

| (6) | Nekatere države članice so Komisiji predložile letne in večletne programe za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni, programe pregledov za preprečevanje zoonoz ter letne programe spremljanja za izkoreninjenje in spremljanje nekaterih TSE, za katere želijo prejeti finančni prispevek Unije. |
| --- | --- |

(6)

Nekatere države članice so Komisiji predložile letne in večletne programe za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni, programe pregledov za preprečevanje zoonoz ter letne programe spremljanja za izkoreninjenje in spremljanje nekaterih TSE, za katere želijo prejeti finančni prispevek Unije.

| (7) | Zaradi pomembnosti navedenih programov za doseganje ciljev Unije na področju javnega zdravja in zdravja živali je primerno, da se za vsak program določi najvišji prispevek Unije za stroške, ki so jih zadevne države članice imele z ukrepi iz tega sklepa. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi pomembnosti navedenih programov za doseganje ciljev Unije na področju javnega zdravja in zdravja živali je primerno, da se za vsak program določi najvišji prispevek Unije za stroške, ki so jih zadevne države članice imele z ukrepi iz tega sklepa.

| (8) | Čeprav so se epidemiološke razmere v zvezi s TSE v Uniji v zadnjih nekaj letih bistveno izboljšale, je ciljno spremljanje TSE pri posebnih podpopulacijah živali še naprej zelo pomembno za zagotavljanje zanesljivega pregleda nad razširjenostjo in razvojem TSE v državah članicah ter hkrati za preverjanje učinkovitosti vzpostavljenih preventivnih ukrepov. Zato je primerno določiti finančni prispevek Unije v višini 100 % odhodkov držav članic za izvajanje nekaterih laboratorijskih testov za spremljanje TSE v okviru odobrenih programov. |
| --- | --- |

(8)

Čeprav so se epidemiološke razmere v zvezi s TSE v Uniji v zadnjih nekaj letih bistveno izboljšale, je ciljno spremljanje TSE pri posebnih podpopulacijah živali še naprej zelo pomembno za zagotavljanje zanesljivega pregleda nad razširjenostjo in razvojem TSE v državah članicah ter hkrati za preverjanje učinkovitosti vzpostavljenih preventivnih ukrepov. Zato je primerno določiti finančni prispevek Unije v višini 100 % odhodkov držav članic za izvajanje nekaterih laboratorijskih testov za spremljanje TSE v okviru odobrenih programov.

| (9) | Programi za izkoreninjenje stekline v nekaterih državah članicah bodo kmalu dosegli cilj izkoreninjenja te pomembne nevarnosti za javno zdravje, v drugih državah članicah pa imajo ključno vlogo pri preprečevanju ponovnega vnosa bolezni na preostalo ozemlje Unije. Zato je primerno ohraniti višjo stopnjo finančnega prispevka Unije v višini 75 % za okrepitev prizadevanj držav članic za čimprejšnje izkoreninjenje navedene bolezni. |
| --- | --- |

(9)

Programi za izkoreninjenje stekline v nekaterih državah članicah bodo kmalu dosegli cilj izkoreninjenja te pomembne nevarnosti za javno zdravje, v drugih državah članicah pa imajo ključno vlogo pri preprečevanju ponovnega vnosa bolezni na preostalo ozemlje Unije. Zato je primerno ohraniti višjo stopnjo finančnega prispevka Unije v višini 75 % za okrepitev prizadevanj držav članic za čimprejšnje izkoreninjenje navedene bolezni.

| (10) | Nekatere države članice, ki so več let uspešno izvajale sofinancirane programe za izkoreninjenje stekline, na kopnem mejijo na tretje države, kjer je navedena bolezen prisotna. Za dokončno izkoreninjenje stekline je treba izvesti cepljenje na ozemlju navedenih tretjih držav, ki mejijo na Unijo. Zato je primerno zagotoviti popolno podporo dejavnostim na mejnih območjih navedenih tretjih držav s finančnim prispevkom Unije v višini 100 % za stroške nakupa in distribucije oralnega cepiva. |
| --- | --- |

(10)

Nekatere države članice, ki so več let uspešno izvajale sofinancirane programe za izkoreninjenje stekline, na kopnem mejijo na tretje države, kjer je navedena bolezen prisotna. Za dokončno izkoreninjenje stekline je treba izvesti cepljenje na ozemlju navedenih tretjih držav, ki mejijo na Unijo. Zato je primerno zagotoviti popolno podporo dejavnostim na mejnih območjih navedenih tretjih držav s finančnim prispevkom Unije v višini 100 % za stroške nakupa in distribucije oralnega cepiva.

| (11) | Za zagotovitev, da vse države članice, v katerih se pojavlja steklina, brez prekinitve nadaljujejo z oralnim cepljenjem, predvidenim v njihovih programih, je treba na zahtevo zadevne države članice in glede na razpoložljivost odobrenih proračunskih sredstev omogočiti izplačilo predplačila v višini 60 % najvišjega zneska, določenega za vsak program. |
| --- | --- |

(11)

Za zagotovitev, da vse države članice, v katerih se pojavlja steklina, brez prekinitve nadaljujejo z oralnim cepljenjem, predvidenim v njihovih programih, je treba na zahtevo zadevne države članice in glede na razpoložljivost odobrenih proračunskih sredstev omogočiti izplačilo predplačila v višini 60 % najvišjega zneska, določenega za vsak program.

| (12) | Klasična prašičja kuga je bila od leta 2012 odkrita pri divjih prašičih na območju Latvije, ki meji na Rusko federacijo in Belorusijo. Izvedbeni sklep Komisije 2013/427/EU (5) je za leto 2013 določil finančni prispevek Unije za oralno cepljenje divjih prašičev proti klasični prašičji kugi v nujnih primerih na območjih Belorusije, ki mejijo na okužena območja Latvije, ter za nadzor širjenja okužbe in preprečitev ponovnega vnosa okužbe na latvijsko ozemlje. Zato je primerno ohraniti podporo tem dejavnostim v Belorusiji z zagotovitvijo finančnega prispevka Unije v višini 100 % za nekatere od relevantnih stroškov. |
| --- | --- |

(12)

Klasična prašičja kuga je bila od leta 2012 odkrita pri divjih prašičih na območju Latvije, ki meji na Rusko federacijo in Belorusijo. Izvedbeni sklep Komisije 2013/427/EU (5) je za leto 2013 določil finančni prispevek Unije za oralno cepljenje divjih prašičev proti klasični prašičji kugi v nujnih primerih na območjih Belorusije, ki mejijo na okužena območja Latvije, ter za nadzor širjenja okužbe in preprečitev ponovnega vnosa okužbe na latvijsko ozemlje. Zato je primerno ohraniti podporo tem dejavnostim v Belorusiji z zagotovitvijo finančnega prispevka Unije v višini 100 % za nekatere od relevantnih stroškov.

| (13) | Zaradi specifičnih epidemioloških razmer ter finančnih, tehničnih in upravnih težav pri ustreznem izvajanju programa za izkoreninjenje bruceloze ovc in koz v Grčiji je primerno zagotoviti višjo raven financiranja za nekatere ukrepe in podporo plačilu zasebnih izvajalcev in sezonskega osebja za zagotovitev ustreznega izvajanja tega programa. |
| --- | --- |

(13)

Zaradi specifičnih epidemioloških razmer ter finančnih, tehničnih in upravnih težav pri ustreznem izvajanju programa za izkoreninjenje bruceloze ovc in koz v Grčiji je primerno zagotoviti višjo raven financiranja za nekatere ukrepe in podporo plačilu zasebnih izvajalcev in sezonskega osebja za zagotovitev ustreznega izvajanja tega programa.

| (14) | Pojav afriške prašičje kuge na Sardiniji predstavlja tveganje za širjenje bolezni na druga območja Unije zaradi nezakonitih premikov proizvodov ali živali. Za zmanjšanje tega tveganja je primerno odobriti ukrep finančne podpore Italiji za izvajanje okrepljenega nadzora v pristaniščih in na letališčih na Sardiniji. |
| --- | --- |

(14)

Pojav afriške prašičje kuge na Sardiniji predstavlja tveganje za širjenje bolezni na druga območja Unije zaradi nezakonitih premikov proizvodov ali živali. Za zmanjšanje tega tveganja je primerno odobriti ukrep finančne podpore Italiji za izvajanje okrepljenega nadzora v pristaniščih in na letališčih na Sardiniji.

| (15) | Komisija je letne in večletne programe, ki so jih predložile države članice, ocenila z veterinarskega in finančnega vidika. Navedeni programi so skladni z ustrezno veterinarsko zakonodajo Unije in zlasti z merili iz Odločbe 2008/341/ES. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je letne in večletne programe, ki so jih predložile države članice, ocenila z veterinarskega in finančnega vidika. Navedeni programi so skladni z ustrezno veterinarsko zakonodajo Unije in zlasti z merili iz Odločbe 2008/341/ES.

| (16) | Ukrepi, upravičeni do finančne podpore Unije, so opredeljeni v veljavnem izvedbenem sklepu Komisije. Vendar je Komisija v ustreznih primerih pisno obvestila države članice o omejitvah upravičenosti nekaterih ukrepov glede najvišjega števila dejavnosti, ki se izvajajo, ali geografskih območij, ki jih zajemajo programi. |
| --- | --- |

(16)

Ukrepi, upravičeni do finančne podpore Unije, so opredeljeni v veljavnem izvedbenem sklepu Komisije. Vendar je Komisija v ustreznih primerih pisno obvestila države članice o omejitvah upravičenosti nekaterih ukrepov glede najvišjega števila dejavnosti, ki se izvajajo, ali geografskih območij, ki jih zajemajo programi.

| (17) | Zaradi pomembnosti letnih in večletnih programov za doseganje ciljev Unije na področju zdravja živali in javnega zdravja ter obvezne uporabe programov v vseh državah članicah v primeru TSE in aviarne influence, je primerno, da se za povrnitev stroškov, nastalih v zadevnih državah članicah zaradi ukrepov iz tega sklepa, določi ustrezni najvišji prispevek Unije za vsak program. |
| --- | --- |

(17)

Zaradi pomembnosti letnih in večletnih programov za doseganje ciljev Unije na področju zdravja živali in javnega zdravja ter obvezne uporabe programov v vseh državah članicah v primeru TSE in aviarne influence, je primerno, da se za povrnitev stroškov, nastalih v zadevnih državah članicah zaradi ukrepov iz tega sklepa, določi ustrezni najvišji prispevek Unije za vsak program.

| (18) | V skladu s členom 84 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (6) in členom 94 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (7), institucija ali organi, ki jih je ta institucija pooblastila, pred prevzemom obveznosti za odhodke iz proračuna Unije sprejmejo sklep o financiranju, ki določa bistvene elemente ukrepa, povezanega z odhodki. |
| --- | --- |

(18)

V skladu s členom 84 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (6) in členom 94 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (7), institucija ali organi, ki jih je ta institucija pooblastila, pred prevzemom obveznosti za odhodke iz proračuna Unije sprejmejo sklep o financiranju, ki določa bistvene elemente ukrepa, povezanega z odhodki.

| (19) | Za namene poenostavitve in zmanjšanja upravnega bremena pri finančnem upravljanju programov, ki ga izvajajo države članice in Komisija, je primerno uporabiti sistem stroškov na enoto za določanje prispevka Unije za upravičene dejavnosti vzorčenja in testiranja v okviru odobrenih programov. |
| --- | --- |

(19)

Za namene poenostavitve in zmanjšanja upravnega bremena pri finančnem upravljanju programov, ki ga izvajajo države članice in Komisija, je primerno uporabiti sistem stroškov na enoto za določanje prispevka Unije za upravičene dejavnosti vzorčenja in testiranja v okviru odobrenih programov.

| (20) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(20)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

POGLAVJE I

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tem izvedbenem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a)   „vzorčenje domačih živali“: postopek odvzema biološkega materiala živali na gospodarstvu, ki ga opravi pristojni organ ali pooblaščeni organ v njegovem imenu, za laboratorijsko testiranje;

(b)   „vzorčenje jat perutnine“: odvzem vzorcev jate perutnine iz okolja, ki ga opravi pristojni organ ali pooblaščeni organ v njegovem imenu v okviru programa za nadzor nekaterih zoonotskih salmonel;

(c)   „test“: postopek, ki se izvaja na vzorcu v laboratoriju za določanje, diagnosticiranje ali ocenjevanje prisotnosti ali odsotnosti povzročitelja bolezni, bolezenskega procesa ali občutljivosti specifičnega povzročitelja bolezni;

(d)   „tuberkulinsko testiranje“: postopek izvajanja tuberkulinskega kožnega testa, kot je določen v točki 2 Priloge B Direktive Sveta 64/432/EGS (8), v okviru programa goveje tuberkuloze.

Člen 2

Goveja bruceloza

1.   Programi za izkoreninjenje goveje bruceloze, ki so jih predložile Španija, Hrvaška, Italija, Portugalska in Združeno kraljestvo, se odobrijo za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2014.

2.   Finančni prispevek Unije:

| (a) | znaša 50 % stroškov na enoto, opredeljenih v točki 1(a) in točki 4(a) Priloge I, za:






  (i) | vzorčenje domačih živali; |
| --- | --- | --- |

(a)

znaša 50 % stroškov na enoto, opredeljenih v točki 1(a) in točki 4(a) Priloge I, za:

(i)

vzorčenje domačih živali;

| (ii) | teste rose bengal; |
| --- | --- |

(ii)

teste rose bengal;

| (iii) | teste vezanja komplementa; |
| --- | --- |

(iii)

teste vezanja komplementa;

| (b) | znaša 50 % upravičenih stroškov, ki jih ima vsaka država članica iz odstavka 1, za:






  (i) | teste SAT do največ 0,25 EUR v povprečju na test; |
| --- | --- | --- |

(b)

znaša 50 % upravičenih stroškov, ki jih ima vsaka država članica iz odstavka 1, za:

(i)

teste SAT do največ 0,25 EUR v povprečju na test;

| (ii) | teste ELISA do največ 0,5 EUR v povprečju na test; |
| --- | --- |

(ii)

teste ELISA do največ 0,5 EUR v povprečju na test;

| (iii) | bakteriološke teste do največ 10 EUR v povprečju na test; |
| --- | --- |

(iii)

bakteriološke teste do največ 10 EUR v povprečju na test;

| (iv) | nakup cepiv do največ 0,50 EUR v povprečju na odmerek; |
| --- | --- |

(iv)

nakup cepiv do največ 0,50 EUR v povprečju na odmerek;

| (v) | nadomestilo, ki se izplača lastnikom za vrednost njihovih živali, zaklanih v skladu z navedenimi programi, do največ 375 EUR v povprečju na žival; |
| --- | --- |

(v)

nadomestilo, ki se izplača lastnikom za vrednost njihovih živali, zaklanih v skladu z navedenimi programi, do največ 375 EUR v povprečju na žival;

| (c) | ne presega naslednjih vrednosti:






  (i) | 4 900 000 EUR za Španijo; |
| --- | --- | --- |

(c)

ne presega naslednjih vrednosti:

(i)

4 900 000 EUR za Španijo;

| (ii) | 150 000 EUR za Hrvaško; |
| --- | --- |

(ii)

150 000 EUR za Hrvaško;

| (iii) | 2 715 000 EUR za Italijo; |
| --- | --- |

(iii)

2 715 000 EUR za Italijo;

| (iv) | 805 000 EUR za Portugalsko; |
| --- | --- |

(iv)

805 000 EUR za Portugalsko;

| (v) | 1 355 000 EUR za Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

(v)

1 355 000 EUR za Združeno kraljestvo.

Člen 3

Goveja tuberkuloza

1.   Programi za izkoreninjenje goveje tuberkuloze, ki so jih predložile Irska, Španija, Hrvaška, Italija, Portugalska in Združeno kraljestvo, se odobrijo za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2014.

2.   Finančni prispevek Unije državam članicam iz odstavka 1, razen Irski:

| (a) | znaša 50 % stroškov na enoto, opredeljenih v točki 3 in točki 4(b) Priloge I, za:






  (i) | tuberkulinsko testiranje; |
| --- | --- | --- |

(a)

znaša 50 % stroškov na enoto, opredeljenih v točki 3 in točki 4(b) Priloge I, za:

(i)

tuberkulinsko testiranje;

| (ii) | gama-interferonske teste; |
| --- | --- |

(ii)

gama-interferonske teste;

| (b) | znaša 50 % upravičenih stroškov, ki jih ima vsaka država članica iz odstavka 1, za stroške:






  (i) | bakterioloških testov do največ 10 EUR v povprečju na test; |
| --- | --- | --- |

(b)

znaša 50 % upravičenih stroškov, ki jih ima vsaka država članica iz odstavka 1, za stroške:

(i)

bakterioloških testov do največ 10 EUR v povprečju na test;

| (ii) | nadomestila, ki se izplača lastnikom za vrednost njihovih živali, zaklanih v skladu z navedenimi programi, do največ 375 EUR v povprečju na žival; |
| --- | --- |

(ii)

nadomestila, ki se izplača lastnikom za vrednost njihovih živali, zaklanih v skladu z navedenimi programi, do največ 375 EUR v povprečju na žival;

| (c) | ne presega naslednjih vrednosti:






  (i) | 11 780 000 EUR za Španijo; |
| --- | --- | --- |

(c)

ne presega naslednjih vrednosti:

(i)

11 780 000 EUR za Španijo;

| (ii) | 330 000 EUR za Hrvaško; |
| --- | --- |

(ii)

330 000 EUR za Hrvaško;

| (iii) | 4 570 000 EUR za Italijo; |
| --- | --- |

(iii)

4 570 000 EUR za Italijo;

| (iv) | 1 035 000 EUR za Portugalsko; |
| --- | --- |

(iv)

1 035 000 EUR za Portugalsko;

| (v) | 31 000 000 EUR za Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

(v)

31 000 000 EUR za Združeno kraljestvo.

3.   Finančni prispevek Unije Irski:

| (a) | znaša 50 % stroškov na enoto, opredeljenih v točki 4(b) Priloge I, za gama-interferonske teste; |
| --- | --- |

(a)

znaša 50 % stroškov na enoto, opredeljenih v točki 4(b) Priloge I, za gama-interferonske teste;

| (b) | znaša 50 % upravičenih stroškov, ki jih ima Irska za nadomestilo, ki se izplača lastnikom za vrednost njihovih živali, zaklanih v skladu z navedenimi programi, do največ 375 EUR v povprečju na žival; |
| --- | --- |

(b)

znaša 50 % upravičenih stroškov, ki jih ima Irska za nadomestilo, ki se izplača lastnikom za vrednost njihovih živali, zaklanih v skladu z navedenimi programi, do največ 375 EUR v povprečju na žival;

| (c) | ne presega 7 390 000 EUR. |
| --- | --- |

(c)

ne presega 7 390 000 EUR.

Člen 4

Bruceloza ovc in koz

1.   Programi za izkoreninjenje bruceloze ovc in koz, ki so jih predložile Grčija, Španija, Hrvaška, Italija, Ciper in Portugalska, se odobrijo za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2014.

2.   Finančni prispevek Unije državam članicam iz odstavka 1, razen Grčiji:

| (a) | znaša 50 % stroškov na enoto, opredeljenih v točki 1(b) in točki 4(c) Priloge I, za:






  (i) | vzorčenje domačih živali; |
| --- | --- | --- |

(a)

znaša 50 % stroškov na enoto, opredeljenih v točki 1(b) in točki 4(c) Priloge I, za:

(i)

vzorčenje domačih živali;

| (ii) | teste rose bengal; |
| --- | --- |

(ii)

teste rose bengal;

| (iii) | teste vezanja komplementa; |
| --- | --- |

(iii)

teste vezanja komplementa;

| (b) | znaša 50 % upravičenih stroškov, ki jih ima vsaka država članica iz odstavka 1, za:






  (i) | bakteriološke teste do največ 10 EUR v povprečju na test; |
| --- | --- | --- |

(b)

znaša 50 % upravičenih stroškov, ki jih ima vsaka država članica iz odstavka 1, za:

(i)

bakteriološke teste do največ 10 EUR v povprečju na test;

| (ii) | nakup cepiv do največ 0,50 EUR v povprečju na odmerek; |
| --- | --- |

(ii)

nakup cepiv do največ 0,50 EUR v povprečju na odmerek;

| (iii) | nadomestilo, ki se izplača lastnikom za vrednost njihovih živali, zaklanih v skladu z navedenimi programi, do največ 50 EUR v povprečju na žival; |
| --- | --- |

(iii)

nadomestilo, ki se izplača lastnikom za vrednost njihovih živali, zaklanih v skladu z navedenimi programi, do največ 50 EUR v povprečju na žival;

| (c) | ne presega naslednjih vrednosti:






  (i) | 7 715 000 EUR za Španijo; |
| --- | --- | --- |

(c)

ne presega naslednjih vrednosti:

(i)

7 715 000 EUR za Španijo;

| (ii) | 385 000 EUR za Hrvaško; |
| --- | --- |

(ii)

385 000 EUR za Hrvaško;

| (iii) | 3 925 000 EUR za Italijo; |
| --- | --- |

(iii)

3 925 000 EUR za Italijo;

| (iv) | 175 000 EUR za Ciper; |
| --- | --- |

(iv)

175 000 EUR za Ciper;

| (v) | 1 125 000 EUR za Portugalsko. |
| --- | --- |

(v)

1 125 000 EUR za Portugalsko.

3.   Finančni prispevek Unije Grčiji:

| (a) | znaša 75 % stroškov na enoto, opredeljenih v točki 4(c) Priloge I, za:






  (i) | teste rose bengal; |
| --- | --- | --- |

(a)

znaša 75 % stroškov na enoto, opredeljenih v točki 4(c) Priloge I, za:

(i)

teste rose bengal;

| (ii) | teste vezanja komplementa; |
| --- | --- |

(ii)

teste vezanja komplementa;

| (b) | znaša 75 % upravičenih stroškov za:






  (i) | bakteriološke teste do največ 15 EUR v povprečju na test; |
| --- | --- | --- |

(b)

znaša 75 % upravičenih stroškov za:

(i)

bakteriološke teste do največ 15 EUR v povprečju na test;

| (ii) | nakup cepiv do največ 0,75 EUR v povprečju na odmerek; |
| --- | --- |

(ii)

nakup cepiv do največ 0,75 EUR v povprečju na odmerek;

| (iii) | plačilo zasebnim izvajalcem, ki izvajajo cepljenje in dejavnosti vzorčenja v okviru programa; |
| --- | --- |

(iii)

plačilo zasebnim izvajalcem, ki izvajajo cepljenje in dejavnosti vzorčenja v okviru programa;

| (iv) | plače sezonskega osebja, zaposlenega izrecno za upravljanje podatkov o izvajanju ukrepov navedenega programa; |
| --- | --- |

(iv)

plače sezonskega osebja, zaposlenega izrecno za upravljanje podatkov o izvajanju ukrepov navedenega programa;

| (c) | znaša 50 % upravičenih stroškov za nadomestilo, ki se izplača lastnikom za vrednost njihovih živali, zaklanih v skladu z navedenim programom, do največ 50 EUR v povprečju na žival; ter |
| --- | --- |

(c)

znaša 50 % upravičenih stroškov za nadomestilo, ki se izplača lastnikom za vrednost njihovih živali, zaklanih v skladu z navedenim programom, do največ 50 EUR v povprečju na žival; ter

| (d) | ne presega 3 290 000 EUR. |
| --- | --- |

(d)

ne presega 3 290 000 EUR.

Člen 5

Bolezen modrikastega jezika na endemičnih območjih ali območjih visokega tveganja

1.   Programi za izkoreninjenje in spremljanje bolezni modrikastega jezika, ki so jih predložile Belgija, Bolgarija, Nemčija, Estonija, Grčija, Španija, Francija, Italija, Latvija, Litva, Malta, Avstrija, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija, Slovaška in Finska, se odobrijo za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2014.

2.   Finančni prispevek Unije:

| (a) | znaša 50 % stroškov na enoto, opredeljenih v točki 1(c) in točki 4(d) Priloge I, za:






  (i) | vzorčenje domačih živali; |
| --- | --- | --- |

(a)

znaša 50 % stroškov na enoto, opredeljenih v točki 1(c) in točki 4(d) Priloge I, za:

(i)

vzorčenje domačih živali;

| (ii) | teste ELISA; |
| --- | --- |

(ii)

teste ELISA;

| (iii) | teste PCR; |
| --- | --- |

(iii)

teste PCR;

| (b) | znaša 50 % upravičenih stroškov, ki jih ima vsaka država članica iz odstavka 1, za nakup cepiv do največ 0,50 EUR v povprečju na odmerek; |
| --- | --- |

(b)

znaša 50 % upravičenih stroškov, ki jih ima vsaka država članica iz odstavka 1, za nakup cepiv do največ 0,50 EUR v povprečju na odmerek;

| (c) | ne presega naslednjih vrednosti:






  (i) | 11 000 EUR za Belgijo; |
| --- | --- | --- |

(c)

ne presega naslednjih vrednosti:

(i)

11 000 EUR za Belgijo;

| (ii) | 7 000 EUR za Bolgarijo; |
| --- | --- |

(ii)

7 000 EUR za Bolgarijo;

| (iii) | 70 000 EUR za Nemčijo; |
| --- | --- |

(iii)

70 000 EUR za Nemčijo;

| (iv) | 3 000 EUR za Estonijo; |
| --- | --- |

(iv)

3 000 EUR za Estonijo;

| (v) | 75 000 EUR za Grčijo; |
| --- | --- |

(v)

75 000 EUR za Grčijo;

| (vi) | 590 000 EUR za Španijo. |
| --- | --- |

(vi)

590 000 EUR za Španijo.

| (vii) | 170 000 EUR za Francijo; |
| --- | --- |

(vii)

170 000 EUR za Francijo;

| (viii) | 350 000 EUR za Italijo; |
| --- | --- |

(viii)

350 000 EUR za Italijo;

| (ix) | 15 000 EUR za Latvijo; |
| --- | --- |

(ix)

15 000 EUR za Latvijo;

| (x) | 8 000 EUR za Litvo; |
| --- | --- |

(x)

8 000 EUR za Litvo;

| (xi) | 5 000 EUR za Malto; |
| --- | --- |

(xi)

5 000 EUR za Malto;

| (xii) | 5 000 EUR za Avstrijo; |
| --- | --- |

(xii)

5 000 EUR za Avstrijo;

| (xiii) | 25 000 EUR za Poljsko; |
| --- | --- |

(xiii)

25 000 EUR za Poljsko;

| (xiv) | 125 000 EUR za Portugalsko; |
| --- | --- |

(xiv)

125 000 EUR za Portugalsko;

| (xv) | 35 000 EUR za Romunijo; |
| --- | --- |

(xv)

35 000 EUR za Romunijo;

| (xvi) | 13 000 EUR za Slovenijo; |
| --- | --- |

(xvi)

13 000 EUR za Slovenijo;

| (xvii) | 25 000 EUR za Slovaško; |
| --- | --- |

(xvii)

25 000 EUR za Slovaško;

| (xviii) | 5 000 EUR za Finsko. |
| --- | --- |

(xviii)

5 000 EUR za Finsko.

Člen 6

Zoonotske salmonele

1.   Letni programi za nadzor nekaterih zoonotskih salmonel v matičnih jatah, jatah nesnic in jatah brojlerjev Gallus gallus ter v jatah puranov (Meleagris gallopavo), ki so jih predložile Bolgarija, Danska, Nemčija, Estonija, Irska, Grčija, Francija, Hrvaška, Italija, Ciper, Latvija, Luksemburg, Madžarska, Malta, Nizozemska, Avstrija, Portugalska, Romunija, Slovenija, Slovaška in Združeno kraljestvo, se odobrijo za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2014.

2.   Letni program za nadzor nekaterih zoonotskih salmonel v jatah puranov (Meleagris gallopavo), ki ga je predložila Poljska, se odobri za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2014.

3.   Letni program za nadzor nekaterih zoonotskih salmonel v matičnih jatah Gallus gallus, ki ga je predložila Češka, se odobri za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2014.

4.   Večletni program za nadzor nekaterih zoonotskih salmonel v jatah nesnic in jatah brojlerjev Gallus gallus ter v jatah puranov (Meleagris gallopavo), ki ga je predložila Češka, se odobri za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2016.

5.   Večletni program za nadzor nekaterih zoonotskih salmonel v matičnih jatah, jatah nesnic in jatah brojlerjev Gallus gallus ter v jatah puranov (Meleagris gallopavo), ki ga je predložila Španija, se odobri za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2016.

6.   Večletni program za nadzor nekaterih zoonotskih salmonel v matičnih jatah, jatah nesnic in jatah brojlerjev Gallus gallus, ki ga je predložila Poljska, se odobri za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2016.

7.   Večletni program za nadzor nekaterih zoonotskih salmonel v matičnih jatah in jatah nesnic Gallus gallus, ki ga je predložila Belgija, se odobri za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2019.

8.   Finančni prispevek Unije za leto 2014:

| (a) | znaša 50 % stroškov na enoto, opredeljenih v točki 2 in točki 4(e) Priloge I, za:






  (i) | vzorčenje domačih živali; |
| --- | --- | --- |

(a)

znaša 50 % stroškov na enoto, opredeljenih v točki 2 in točki 4(e) Priloge I, za:

(i)

vzorčenje domačih živali;

| (ii) | bakteriološke teste; |
| --- | --- |

(ii)

bakteriološke teste;

| (iii) | teste serotipizacije; |
| --- | --- |

(iii)

teste serotipizacije;

| (iv) | teste za potrjevanje učinkovitosti razkuževanja; |
| --- | --- |

(iv)

teste za potrjevanje učinkovitosti razkuževanja;

| (v) | teste za odkrivanje protimikrobnih snovi; |
| --- | --- |

(v)

teste za odkrivanje protimikrobnih snovi;

| (b) | znaša 50 % upravičenih stroškov, ki jih ima vsaka država članica iz odstavkov 1 do 7, za:






  (i) | nakup cepiv do največ 0,05 EUR v povprečju na odmerek; |
| --- | --- | --- |

(b)

znaša 50 % upravičenih stroškov, ki jih ima vsaka država članica iz odstavkov 1 do 7, za:

(i)

nakup cepiv do največ 0,05 EUR v povprečju na odmerek;

| (ii) | nadomestilo, ki se izplača lastnikom za vrednost:






  — | izločenih matičnih ptic Gallus gallus do največ 4 EUR v povprečju na ptico, |
| --- | --- | --- |

(ii)

nadomestilo, ki se izplača lastnikom za vrednost:

—

izločenih matičnih ptic Gallus gallus do največ 4 EUR v povprečju na ptico,

| — | izločenih ptic nesnic Gallus gallus do največ 2,20 EUR v povprečju na ptico, |
| --- | --- |

—

izločenih ptic nesnic Gallus gallus do največ 2,20 EUR v povprečju na ptico,

| — | izločenih starševskih matičnih puranov Meleagris gallopavo do največ 12 EUR v povprečju na ptico, |
| --- | --- |

—

izločenih starševskih matičnih puranov Meleagris gallopavo do največ 12 EUR v povprečju na ptico,

| — | uničenih valilnih jajc starševskih matičnih ptic Gallus gallus do največ 0,20 EUR v povprečju na jajce, |
| --- | --- |

—

uničenih valilnih jajc starševskih matičnih ptic Gallus gallus do največ 0,20 EUR v povprečju na jajce,

| — | uničenih namiznih jajc ptic Gallus gallus do največ 0,04 EUR v povprečju na jajce, |
| --- | --- |

—

uničenih namiznih jajc ptic Gallus gallus do največ 0,04 EUR v povprečju na jajce,

| — | uničenih valilnih jajc starševskih matičnih puranov Meleagris gallopavo do največ 0,40 EUR v povprečju na jajce; |
| --- | --- |

—

uničenih valilnih jajc starševskih matičnih puranov Meleagris gallopavo do največ 0,40 EUR v povprečju na jajce;

| (c) | in ne presega naslednjih vrednosti:






  (i) | 1 070 000 EUR za Belgijo; |
| --- | --- | --- |

(c)

in ne presega naslednjih vrednosti:

(i)

1 070 000 EUR za Belgijo;

| (ii) | 50 000 EUR za Bolgarijo; |
| --- | --- |

(ii)

50 000 EUR za Bolgarijo;

| (iii) | 175 000 EUR za češki program iz odstavka 3; |
| --- | --- |

(iii)

175 000 EUR za češki program iz odstavka 3;

| (iv) | 710 000 EUR za češki program iz odstavka 4; |
| --- | --- |

(iv)

710 000 EUR za češki program iz odstavka 4;

| (v) | 90 000 EUR za Dansko; |
| --- | --- |

(v)

90 000 EUR za Dansko;

| (vi) | 1 335 000 EUR za Nemčijo; |
| --- | --- |

(vi)

1 335 000 EUR za Nemčijo;

| (vii) | 20 000 EUR za Estonijo; |
| --- | --- |

(vii)

20 000 EUR za Estonijo;

| (viii) | 25 000 EUR za Irsko; |
| --- | --- |

(viii)

25 000 EUR za Irsko;

| (ix) | 620 000 EUR za Grčijo; |
| --- | --- |

(ix)

620 000 EUR za Grčijo;

| (x) | 760 000 EUR za Španijo; |
| --- | --- |

(x)

760 000 EUR za Španijo;

| (xi) | 860 000 EUR za Francijo; |
| --- | --- |

(xi)

860 000 EUR za Francijo;

| (xii) | 160 000 EUR za Hrvaško; |
| --- | --- |

(xii)

160 000 EUR za Hrvaško;

| (xiii) | 550 000 EUR za Italijo; |
| --- | --- |

(xiii)

550 000 EUR za Italijo;

| (xiv) | 95 000 EUR za Ciper; |
| --- | --- |

(xiv)

95 000 EUR za Ciper;

| (xv) | 240 000 EUR za Latvijo; |
| --- | --- |

(xv)

240 000 EUR za Latvijo;

| (xvi) | 10 000 EUR za Luksemburg; |
| --- | --- |

(xvi)

10 000 EUR za Luksemburg;

| (xvii) | 1 940 000 EUR za Madžarsko; |
| --- | --- |

(xvii)

1 940 000 EUR za Madžarsko;

| (xviii) | 30 000 EUR za Malto; |
| --- | --- |

(xviii)

30 000 EUR za Malto;

| (xix) | 2 700 000 EUR za Nizozemsko; |
| --- | --- |

(xix)

2 700 000 EUR za Nizozemsko;

| (xx) | 1 190 000 EUR za Avstrijo; |
| --- | --- |

(xx)

1 190 000 EUR za Avstrijo;

| (xxi) | 20 000 EUR za poljski program iz odstavka 2; |
| --- | --- |

(xxi)

20 000 EUR za poljski program iz odstavka 2;

| (xxii) | 2 610 000 EUR za poljski program iz odstavka 6; |
| --- | --- |

(xxii)

2 610 000 EUR za poljski program iz odstavka 6;

| (xxiii) | 35 000 EUR za Portugalsko; |
| --- | --- |

(xxiii)

35 000 EUR za Portugalsko;

| (xxiv) | 1 170 000 EUR za Romunijo; |
| --- | --- |

(xxiv)

1 170 000 EUR za Romunijo;

| (xxv) | 35 000 EUR za Slovenijo; |
| --- | --- |

(xxv)

35 000 EUR za Slovenijo;

| (xxvi) | 970 000 EUR za Slovaško; |
| --- | --- |

(xxvi)

970 000 EUR za Slovaško;

| (xxvii) | 40 000 EUR za Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

(xxvii)

40 000 EUR za Združeno kraljestvo.

Člen 7

Klasična prašičja kuga

1.   Programi za nadzor in spremljanje klasične prašičje kuge, ki so jih predložile Bolgarija, Nemčija, Francija, Hrvaška, Latvija, Madžarska, Romunija in Slovaška, se odobrijo za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2014.

2.   Finančni prispevek Unije:

| (a) | znaša 50 % stroškov na enoto, opredeljenih v točki 1(d) in točki 4(f) Priloge I, za:






  (i) | vzorčenje domačih živali; |
| --- | --- | --- |

(a)

znaša 50 % stroškov na enoto, opredeljenih v točki 1(d) in točki 4(f) Priloge I, za:

(i)

vzorčenje domačih živali;

| (ii) | teste ELISA; |
| --- | --- |

(ii)

teste ELISA;

| (iii) | teste PCR; |
| --- | --- |

(iii)

teste PCR;

| (iv) | virološke teste; |
| --- | --- |

(iv)

virološke teste;

| (b) | znaša 50 % upravičenih stroškov, ki jih ima vsaka država članica iz odstavka 1, za:






  (i) | dostavo divjih prašičev organom za laboratorijsko testiranje do največ 5 EUR v povprečju na žival; |
| --- | --- | --- |

(b)

znaša 50 % upravičenih stroškov, ki jih ima vsaka država članica iz odstavka 1, za:

(i)

dostavo divjih prašičev organom za laboratorijsko testiranje do največ 5 EUR v povprečju na žival;

| (ii) | nakup oralnih cepiv do največ 0,50 EUR v povprečju na odmerek; |
| --- | --- |

(ii)

nakup oralnih cepiv do največ 0,50 EUR v povprečju na odmerek;

| (c) | ne presega naslednjih vrednosti:






  (i) | 150 000 EUR za Bolgarijo; |
| --- | --- | --- |

(c)

ne presega naslednjih vrednosti:

(i)

150 000 EUR za Bolgarijo;

| (ii) | 670 000 EUR za Nemčijo; |
| --- | --- |

(ii)

670 000 EUR za Nemčijo;

| (iii) | 15 000 EUR za Francijo; |
| --- | --- |

(iii)

15 000 EUR za Francijo;

| (iv) | 65 000 EUR za Hrvaško; |
| --- | --- |

(iv)

65 000 EUR za Hrvaško;

| (v) | 295 000 EUR za Latvijo; |
| --- | --- |

(v)

295 000 EUR za Latvijo;

| (vi) | 40 000 EUR za Madžarsko; |
| --- | --- |

(vi)

40 000 EUR za Madžarsko;

| (vii) | 1 435 000 EUR za Romunijo; |
| --- | --- |

(vii)

1 435 000 EUR za Romunijo;

| (viii) | 345 000 EUR za Slovaško. |
| --- | --- |

(viii)

345 000 EUR za Slovaško.

3.   Ne glede na točki (a) in (b) odstavka 2 se za del latvijskega programa, ki bo izveden v Belorusiji, finančni prispevek Unije za leto 2014:

| (a) | odobri le za upravičene stroške nakupa vab z oralnim cepivom do največ 1 EUR v povprečju na odmerek; |
| --- | --- |

(a)

odobri le za upravičene stroške nakupa vab z oralnim cepivom do največ 1 EUR v povprečju na odmerek;

| (b) | določi v višini 100 % in |
| --- | --- |

(b)

določi v višini 100 % in

| (c) | ne presega 135 000 EUR. |
| --- | --- |

(c)

ne presega 135 000 EUR.

Člen 8

Vezikularna bolezen prašičev

1.   Program za izkoreninjenje vezikularne bolezni prašičev, ki ga je predložila Italija, se odobri za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2014.

2.   Finančni prispevek Unije:

| (a) | znaša 50 % stroškov na enoto, opredeljenih v točki 1(e) Priloge I, za vzorčenje domačih živali; |
| --- | --- |

(a)

znaša 50 % stroškov na enoto, opredeljenih v točki 1(e) Priloge I, za vzorčenje domačih živali;

| (b) | znaša 50 % upravičenih stroškov, ki jih ima Italija, za:






  (i) | teste ELISA do največ 1 EUR v povprečju na test; |
| --- | --- | --- |

(b)

znaša 50 % upravičenih stroškov, ki jih ima Italija, za:

(i)

teste ELISA do največ 1 EUR v povprečju na test;

| (ii) | teste PCR do največ 5 EUR v povprečju na test; |
| --- | --- |

(ii)

teste PCR do največ 5 EUR v povprečju na test;

| (iii) | virološke teste do največ 10 EUR v povprečju na test; |
| --- | --- |

(iii)

virološke teste do največ 10 EUR v povprečju na test;

| (c) | ne presega 790 000 EUR. |
| --- | --- |

(c)

ne presega 790 000 EUR.

Člen 9

Aviarna influenca pri perutnini in divjih pticah

1.   Letni programi za spremljanje aviarne influence pri perutnini in divjih pticah, ki so jih predložile Belgija, Bolgarija, Danska, Nemčija, Estonija, Irska, Grčija, Španija, Francija, Hrvaška, Italija, Ciper, Latvija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Malta, Avstrija, Portugalska, Romunija, Slovenija, Slovaška, Finska, Švedska in Združeno kraljestvo, se odobrijo za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2014.

2.   Večletna programa spremljanja aviarne influence pri perutnini in divjih pticah, ki sta ju predložili Češka in Poljska, se odobrita za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2016.

3.   Večletni program spremljanja aviarne influence pri perutnini in divjih pticah, ki ga je predložila Nizozemska, se odobri za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2017.

4.   Finančni prispevek Unije za leto 2014:

| (a) | znaša 50 % stroškov na enoto, opredeljenih v točki 1(f) in točki 4(g) Priloge I, za:






  (i) | vzorčenje domačih živali; |
| --- | --- | --- |

(a)

znaša 50 % stroškov na enoto, opredeljenih v točki 1(f) in točki 4(g) Priloge I, za:

(i)

vzorčenje domačih živali;

| (ii) | teste ELISA; |
| --- | --- |

(ii)

teste ELISA;

| (iii) | agar gel imunodifuzijske teste; |
| --- | --- |

(iii)

agar gel imunodifuzijske teste;

| (iv) | teste HI za H5/H7; |
| --- | --- |

(iv)

teste HI za H5/H7;

| (v) | teste izolacije virusa; |
| --- | --- |

(v)

teste izolacije virusa;

| (vi) | teste PCR; |
| --- | --- |

(vi)

teste PCR;

| (b) | znaša 50 % upravičenih stroškov, ki jih ima vsaka država članica iz odstavkov 1 do 3, za dostavo divjih ptic organom za laboratorijsko testiranje v okviru pasivnega spremljanja do največ 5 EUR v povprečju na ptico; |
| --- | --- |

(b)

znaša 50 % upravičenih stroškov, ki jih ima vsaka država članica iz odstavkov 1 do 3, za dostavo divjih ptic organom za laboratorijsko testiranje v okviru pasivnega spremljanja do največ 5 EUR v povprečju na ptico;

| (c) | ne presega naslednjih vrednosti:






  (i) | 50 000 EUR za Belgijo; |
| --- | --- | --- |

(c)

ne presega naslednjih vrednosti:

(i)

50 000 EUR za Belgijo;

| (ii) | 25 000 EUR za Bolgarijo; |
| --- | --- |

(ii)

25 000 EUR za Bolgarijo;

| (iii) | 20 000 EUR za Češko; |
| --- | --- |

(iii)

20 000 EUR za Češko;

| (iv) | 50 000 EUR za Dansko; |
| --- | --- |

(iv)

50 000 EUR za Dansko;

| (v) | 55 000 EUR za Nemčijo; |
| --- | --- |

(v)

55 000 EUR za Nemčijo;

| (vi) | 5 000 EUR za Estonijo; |
| --- | --- |

(vi)

5 000 EUR za Estonijo;

| (vii) | 70 000 EUR za Irsko; |
| --- | --- |

(vii)

70 000 EUR za Irsko;

| (viii) | 15 000 EUR za Grčijo; |
| --- | --- |

(viii)

15 000 EUR za Grčijo;

| (ix) | 65 000 EUR za Španijo; |
| --- | --- |

(ix)

65 000 EUR za Španijo;

| (x) | 120 000 EUR za Francijo; |
| --- | --- |

(x)

120 000 EUR za Francijo;

| (xi) | 75 000 EUR za Hrvaško; |
| --- | --- |

(xi)

75 000 EUR za Hrvaško;

| (xii) | 905 000 EUR za Italijo; |
| --- | --- |

(xii)

905 000 EUR za Italijo;

| (xiii) | 20 000 EUR za Ciper; |
| --- | --- |

(xiii)

20 000 EUR za Ciper;

| (xiv) | 20 000 EUR za Latvijo; |
| --- | --- |

(xiv)

20 000 EUR za Latvijo;

| (xv) | 10 000 EUR za Litvo; |
| --- | --- |

(xv)

10 000 EUR za Litvo;

| (xvi) | 10 000 EUR za Luksemburg; |
| --- | --- |

(xvi)

10 000 EUR za Luksemburg;

| (xvii) | 160 000 EUR za Madžarsko; |
| --- | --- |

(xvii)

160 000 EUR za Madžarsko;

| (xviii) | 5 000 EUR za Malto; |
| --- | --- |

(xviii)

5 000 EUR za Malto;

| (xix) | 160 000 EUR za Nizozemsko; |
| --- | --- |

(xix)

160 000 EUR za Nizozemsko;

| (xx) | 25 000 EUR za Avstrijo; |
| --- | --- |

(xx)

25 000 EUR za Avstrijo;

| (xxi) | 95 000 EUR za Poljsko; |
| --- | --- |

(xxi)

95 000 EUR za Poljsko;

| (xxii) | 25 000 EUR za Portugalsko; |
| --- | --- |

(xxii)

25 000 EUR za Portugalsko;

| (xxiii) | 260 000 EUR za Romunijo; |
| --- | --- |

(xxiii)

260 000 EUR za Romunijo;

| (xxiv) | 45 000 EUR za Slovenijo; |
| --- | --- |

(xxiv)

45 000 EUR za Slovenijo;

| (xxv) | 25 000 EUR za Slovaško; |
| --- | --- |

(xxv)

25 000 EUR za Slovaško;

| (xxvi) | 40 000 EUR za Finsko: |
| --- | --- |

(xxvi)

40 000 EUR za Finsko:

| (xxvii) | 30 000 EUR za Švedsko; |
| --- | --- |

(xxvii)

30 000 EUR za Švedsko;

| (xxviii) | 135 000 EUR za Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

(xxviii)

135 000 EUR za Združeno kraljestvo.

Člen 10

Transmisivne spongiformne encefalopatije

1.   Programi za spremljanje in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (TSE), ki so jih predložile Belgija, Bolgarija, Češka, Danska, Nemčija, Estonija, Irska, Španija, Francija, Hrvaška, Italija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Nizozemska, Avstrija, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija, Slovaška, Finska in Švedska, se odobrijo za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2014.

2.   Večletna programa za spremljanje in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (TSE), ki sta ju predložili Grčija in Luksemburg, se odobrita za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2015.

3.   Večletni program za spremljanje in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (TSE), ki ga je predložilo Združeno kraljestvo, se odobri za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2018.

4.   Finančni prispevek Unije:

| (a) | znaša 100 % stroškov na enoto, opredeljenih v točki 4(h) Priloge I, za:






  (i) | hitre teste pri govedu za izpolnjevanje zahtev iz člena 12(2) ter točke 2.1 in točke 3 dela I poglavja A Priloge III k Uredbi (ES) št. 999/2001; |
| --- | --- | --- |

(a)

znaša 100 % stroškov na enoto, opredeljenih v točki 4(h) Priloge I, za:

(i)

hitre teste pri govedu za izpolnjevanje zahtev iz člena 12(2) ter točke 2.1 in točke 3 dela I poglavja A Priloge III k Uredbi (ES) št. 999/2001;

| (ii) | hitre teste pri govedu za izpolnjevanje zahtev iz točke 2.2 dela I poglavja A Priloge III k Uredbi (ES) št. 999/2001 v okviru bolgarskega, hrvaškega in romunskega programa ali programov drugih držav članic iz odstavkov 1 do 3 pri govedu, ki izvira iz držav članic, ki niso vključene v Prilogo k Odločbi Komisije 2009/719/ES (9), ali iz tretjih držav; |
| --- | --- |

(ii)

hitre teste pri govedu za izpolnjevanje zahtev iz točke 2.2 dela I poglavja A Priloge III k Uredbi (ES) št. 999/2001 v okviru bolgarskega, hrvaškega in romunskega programa ali programov drugih držav članic iz odstavkov 1 do 3 pri govedu, ki izvira iz držav članic, ki niso vključene v Prilogo k Odločbi Komisije 2009/719/ES (9), ali iz tretjih držav;

| (iii) | hitre teste pri ovcah in kozah:






  — | v skladu z zahtevami iz člena 12(2) in točke 5 dela II poglavja A Priloge III ter Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001, |
| --- | --- | --- |

(iii)

hitre teste pri ovcah in kozah:

—

v skladu z zahtevami iz člena 12(2) in točke 5 dela II poglavja A Priloge III ter Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001,

| — | do števila testov, potrebnih za izpolnjevanje minimalnih zahtev iz točk 2 in 3 dela II poglavja A Priloge III; |
| --- | --- |

—

do števila testov, potrebnih za izpolnjevanje minimalnih zahtev iz točk 2 in 3 dela II poglavja A Priloge III;

| (iv) | primarne molekularne diskriminacijske teste iz točke 3(2)(c)(i) poglavja C Priloge X k Uredbi (ES) št. 999/2001; |
| --- | --- |

(iv)

primarne molekularne diskriminacijske teste iz točke 3(2)(c)(i) poglavja C Priloge X k Uredbi (ES) št. 999/2001;

| (b) | znaša 75 % stroškov na enoto, opredeljenih v točki 4(h) Priloge I, za hitre teste pri govedu za izpolnjevanje zahtev iz točke 2.2 dela I poglavja A Priloge III k Uredbi (ES) št. 999/2001, ki ne spadajo pod točko (a)(ii); |
| --- | --- |

(b)

znaša 75 % stroškov na enoto, opredeljenih v točki 4(h) Priloge I, za hitre teste pri govedu za izpolnjevanje zahtev iz točke 2.2 dela I poglavja A Priloge III k Uredbi (ES) št. 999/2001, ki ne spadajo pod točko (a)(ii);

| (c) | znaša 100 % upravičenih stroškov, ki jih ima vsaka država članica iz odstavkov 1 do 3, za:






  (i) | potrditvene teste, razen hitrih testov, kakor so opredeljeni v poglavju C Priloge X k Uredbi (ES) št. 999/2001, do največ 50 EUR v povprečju na test; |
| --- | --- | --- |

(c)

znaša 100 % upravičenih stroškov, ki jih ima vsaka država članica iz odstavkov 1 do 3, za:

(i)

potrditvene teste, razen hitrih testov, kakor so opredeljeni v poglavju C Priloge X k Uredbi (ES) št. 999/2001, do največ 50 EUR v povprečju na test;

| (ii) | teste genotipizacije do največ 6 EUR v povprečju na test; |
| --- | --- |

(ii)

teste genotipizacije do največ 6 EUR v povprečju na test;

| (d) | znaša 50 % stroškov, ki jih ima vsaka država članica z nadomestilom, ki se izplača lastnikom:






  — | izločenega in uničenega goveda do največ 500 EUR v povprečju na žival, |
| --- | --- | --- |

(d)

znaša 50 % stroškov, ki jih ima vsaka država članica z nadomestilom, ki se izplača lastnikom:

—

izločenega in uničenega goveda do največ 500 EUR v povprečju na žival,

| — | izločenih in uničenih ovc in koz do največ 70 EUR v povprečju na žival, |
| --- | --- |

—

izločenih in uničenih ovc in koz do največ 70 EUR v povprečju na žival,

| — | ovc in koz, obvezno zaklanih v skladu s točko 2.2.2(b) in (c) poglavja B Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001, do največ 50 EUR v povprečju na žival; in |
| --- | --- |

—

ovc in koz, obvezno zaklanih v skladu s točko 2.2.2(b) in (c) poglavja B Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001, do največ 50 EUR v povprečju na žival; in

| (e) | ne presega naslednjih vrednosti:






  (i) | 260 000 EUR za Belgijo; |
| --- | --- | --- |

(e)

ne presega naslednjih vrednosti:

(i)

260 000 EUR za Belgijo;

| (ii) | 310 000 EUR za Bolgarijo; |
| --- | --- |

(ii)

310 000 EUR za Bolgarijo;

| (iii) | 250 000 EUR za Češko; |
| --- | --- |

(iii)

250 000 EUR za Češko;

| (iv) | 235 000 EUR za Dansko; |
| --- | --- |

(iv)

235 000 EUR za Dansko;

| (v) | 2 390 000 EUR za Nemčijo; |
| --- | --- |

(v)

2 390 000 EUR za Nemčijo;

| (vi) | 45 000 EUR za Estonijo; |
| --- | --- |

(vi)

45 000 EUR za Estonijo;

| (vii) | 660 000 EUR za Irsko; |
| --- | --- |

(vii)

660 000 EUR za Irsko;

| (viii) | 1 355 000 EUR za Grčijo; |
| --- | --- |

(viii)

1 355 000 EUR za Grčijo;

| (ix) | 1 525 000 EUR za Španijo; |
| --- | --- |

(ix)

1 525 000 EUR za Španijo;

| (x) | 7 615 000 EUR za Francijo; |
| --- | --- |

(x)

7 615 000 EUR za Francijo;

| (xi) | 2 115 000 EUR za Italijo; |
| --- | --- |

(xi)

2 115 000 EUR za Italijo;

| (xii) | 355 000 EUR za Hrvaško; |
| --- | --- |

(xii)

355 000 EUR za Hrvaško;

| (xiii) | 1 060 000 EUR za Ciper; |
| --- | --- |

(xiii)

1 060 000 EUR za Ciper;

| (xiv) | 65 000 EUR za Latvijo; |
| --- | --- |

(xiv)

65 000 EUR za Latvijo;

| (xv) | 55 000 EUR za Litvo; |
| --- | --- |

(xv)

55 000 EUR za Litvo;

| (xvi) | 30 000 EUR za Luksemburg; |
| --- | --- |

(xvi)

30 000 EUR za Luksemburg;

| (xvii) | 660 000 EUR za Madžarsko; |
| --- | --- |

(xvii)

660 000 EUR za Madžarsko;

| (xviii) | 15 000 EUR za Malto; |
| --- | --- |

(xviii)

15 000 EUR za Malto;

| (xix) | 435 000 EUR za Nizozemsko; |
| --- | --- |

(xix)

435 000 EUR za Nizozemsko;

| (xx) | 345 000 EUR za Avstrijo; |
| --- | --- |

(xx)

345 000 EUR za Avstrijo;

| (xxi) | 1 220 000 EUR za Poljsko; |
| --- | --- |

(xxi)

1 220 000 EUR za Poljsko;

| (xxii) | 475 000 EUR za Portugalsko; |
| --- | --- |

(xxii)

475 000 EUR za Portugalsko;

| (xxiii) | 1 675 000 EUR za Romunijo; |
| --- | --- |

(xxiii)

1 675 000 EUR za Romunijo;

| (xxiv) | 115 000 EUR za Slovenijo; |
| --- | --- |

(xxiv)

115 000 EUR za Slovenijo;

| (xxv) | 170 000 EUR za Slovaško; |
| --- | --- |

(xxv)

170 000 EUR za Slovaško;

| (xxvi) | 100 000 EUR za Finsko; |
| --- | --- |

(xxvi)

100 000 EUR za Finsko;

| (xxvii) | 105 000 EUR za Švedsko; |
| --- | --- |

(xxvii)

105 000 EUR za Švedsko;

| (xxviii) | 1 475 000 EUR za Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

(xxviii)

1 475 000 EUR za Združeno kraljestvo.

Člen 11

Steklina

1.   Letni programi za izkoreninjenje stekline, ki so jih predložile Bolgarija, Estonija, Italija, Litva, Madžarska, Poljska, Romunija in Slovaška, se odobrijo za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2014.

2.   Večletni program za izkoreninjenje stekline, ki ga je predložila Grčija, se odobri za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2015.

3.   Večletna programa za izkoreninjenje stekline, ki sta ju predložili Latvija in Finska, se odobrita za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2016.

4.   Večletni program za izkoreninjenje stekline, ki ga je predložila Hrvaška, se odobri za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2018.

5.   Večletni program za izkoreninjenje stekline, ki ga je predložila Slovenija, se odobri za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2019.

6.   Finančni prispevek Unije za leto 2014:

| (a) | znaša 75 % stroškov na enoto, opredeljenih v točki 4(i) Priloge I, za:






  (i) | fluorescenčne nevtralizacijske teste (teste FAT); |
| --- | --- | --- |

(a)

znaša 75 % stroškov na enoto, opredeljenih v točki 4(i) Priloge I, za:

(i)

fluorescenčne nevtralizacijske teste (teste FAT);

| (ii) | serološke teste; |
| --- | --- |

(ii)

serološke teste;

| (b) | znaša 75 % upravičenih stroškov, ki jih ima vsaka država članica iz odstavka 1, za:






  (i) | dostavo divjih živali organom za laboratorijsko testiranje do največ 10 EUR v povprečju na žival; |
| --- | --- | --- |

(b)

znaša 75 % upravičenih stroškov, ki jih ima vsaka država članica iz odstavka 1, za:

(i)

dostavo divjih živali organom za laboratorijsko testiranje do največ 10 EUR v povprečju na žival;

| (ii) | teste za določanje biomarkerjev do največ 7,50 EUR v povprečju na test; |
| --- | --- |

(ii)

teste za določanje biomarkerjev do največ 7,50 EUR v povprečju na test;

| (iii) | izolacijo in opredelitev virusa stekline do največ 30 EUR v povprečju na preiskavo; |
| --- | --- |

(iii)

izolacijo in opredelitev virusa stekline do največ 30 EUR v povprečju na preiskavo;

| (iv) | titracijo virusa iz vzorca cepiva v vabi do največ 75 EUR v povprečju na vzorec testiranega cepiva v vabi; |
| --- | --- |

(iv)

titracijo virusa iz vzorca cepiva v vabi do največ 75 EUR v povprečju na vzorec testiranega cepiva v vabi;

| (v) | nakup vab z oralnim cepivom do največ 0,60 EUR v povprečju na vabo; |
| --- | --- |

(v)

nakup vab z oralnim cepivom do največ 0,60 EUR v povprečju na vabo;

| (vi) | distribucijo vab z oralnim cepivom do največ 0,35 EUR v povprečju na vabo; |
| --- | --- |

(vi)

distribucijo vab z oralnim cepivom do največ 0,35 EUR v povprečju na vabo;

| (c) | ne presega naslednjih vrednosti:






  (i) | 1 790 000 EUR za Bolgarijo; |
| --- | --- | --- |

(c)

ne presega naslednjih vrednosti:

(i)

1 790 000 EUR za Bolgarijo;

| (ii) | 3 210 000 EUR za Grčijo; |
| --- | --- |

(ii)

3 210 000 EUR za Grčijo;

| (iii) | 510 000 EUR za Estonijo; |
| --- | --- |

(iii)

510 000 EUR za Estonijo;

| (iv) | 165 000 EUR za Italijo; |
| --- | --- |

(iv)

165 000 EUR za Italijo;

| (v) | 1 700 000 EUR za Hrvaško; |
| --- | --- |

(v)

1 700 000 EUR za Hrvaško;

| (vi) | 1 225 000 EUR za Latvijo; |
| --- | --- |

(vi)

1 225 000 EUR za Latvijo;

| (vii) | 2 600 000 EUR za Litvo; |
| --- | --- |

(vii)

2 600 000 EUR za Litvo;

| (viii) | 1 970 000 EUR za Madžarsko; |
| --- | --- |

(viii)

1 970 000 EUR za Madžarsko;

| (ix) | 7 470 000 EUR za Poljsko; |
| --- | --- |

(ix)

7 470 000 EUR za Poljsko;

| (x) | 5 500 000 EUR za Romunijo; |
| --- | --- |

(x)

5 500 000 EUR za Romunijo;

| (xi) | 800 000 EUR za Slovenijo; |
| --- | --- |

(xi)

800 000 EUR za Slovenijo;

| (xii) | 285 000 EUR za Slovaško; |
| --- | --- |

(xii)

285 000 EUR za Slovaško;

| (xiii) | 250 000 EUR za Finsko. |
| --- | --- |

(xiii)

250 000 EUR za Finsko.

7.   Ne glede na odstavek 6(a) in (b) se za del estonskega, latvijskega, litovskega, poljskega in finskega programa, ki bo izveden zunaj ozemlja teh držav članic, finančni prispevek Unije za leto 2014:

| (a) | odobri le za upravičene stroške nakupa in distribucije vab z oralnim cepivom; |
| --- | --- |

(a)

odobri le za upravičene stroške nakupa in distribucije vab z oralnim cepivom;

| (b) | določi v višini 100 % in |
| --- | --- |

(b)

določi v višini 100 % in

| (c) | ne presega:






  (i) | 110 000 EUR za del estonskega programa, ki se izvaja v Ruski federaciji; |
| --- | --- | --- |

(c)

ne presega:

(i)

110 000 EUR za del estonskega programa, ki se izvaja v Ruski federaciji;

| (ii) | 475 000 EUR za del latvijskega programa, ki se izvaja v Belorusiji; |
| --- | --- |

(ii)

475 000 EUR za del latvijskega programa, ki se izvaja v Belorusiji;

| (iii) | 1 570 000 EUR za del litovskega programa, ki se izvaja v Belorusiji; |
| --- | --- |

(iii)

1 570 000 EUR za del litovskega programa, ki se izvaja v Belorusiji;

| (iv) | 1 500 000 EUR za del poljskega programa, ki se izvaja v Ukrajini; |
| --- | --- |

(iv)

1 500 000 EUR za del poljskega programa, ki se izvaja v Ukrajini;

| (v) | 660 000 EUR za del poljskega programa, ki se izvaja v Belorusiji; |
| --- | --- |

(v)

660 000 EUR za del poljskega programa, ki se izvaja v Belorusiji;

| (vi) | 95 000 EUR za del finskega programa, ki se izvaja v Ruski federaciji. |
| --- | --- |

(vi)

95 000 EUR za del finskega programa, ki se izvaja v Ruski federaciji.

8.   Najvišji znesek upravičenih stroškov, ki se povrne za stroške iz odstavka 7, ne presega 0,95 EUR v povprečju na odmerek za nakup in distribucijo vab z oralnim cepivom.

9.   Ne glede na določbe člena 13(2) za programe iz tega člena:

| (a) | lahko Komisija na zahtevo zadevne države članice izplača predplačilo v višini 60 % določenega najvišjega zneska v treh mesecih po prejetju zahtevka; |
| --- | --- |

(a)

lahko Komisija na zahtevo zadevne države članice izplača predplačilo v višini 60 % določenega najvišjega zneska v treh mesecih po prejetju zahtevka;

| (b) | so stroški iz odstavka 7 upravičeni le, če so jih plačali organi tretjih držav, na katerih ozemlju so se izvedle dejavnosti, končno poročilo in zahtevek za povračilo stroškov pa sta bila predložena zadevni državi članici. |
| --- | --- |

(b)

so stroški iz odstavka 7 upravičeni le, če so jih plačali organi tretjih držav, na katerih ozemlju so se izvedle dejavnosti, končno poročilo in zahtevek za povračilo stroškov pa sta bila predložena zadevni državi članici.

Člen 12

Afriška prašičja kuga

1.   Finančni prispevek Italiji za izvajanje okrepljenih ukrepov nadzora v pristaniščih in na letališčih na Sardiniji za preprečevanje širjenja afriške prašičje kuge se odobri za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2014.

2.   Finančni prispevek Unije:

| (a) | znaša 50 % upravičenih stroškov, ki jih ima Italija za izvajanje ukrepov iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

znaša 50 % upravičenih stroškov, ki jih ima Italija za izvajanje ukrepov iz odstavka 1;

| (b) | ne presega 50 000 EUR. |
| --- | --- |

(b)

ne presega 50 000 EUR.

POGLAVJE II

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 13

1.   Finančni prispevek Unije iz členov 2 do 11 je delež, določen v navedenih členih:

| (a) | stroškov na enoto, določenih za vsak program v Prilogi I; |
| --- | --- |

(a)

stroškov na enoto, določenih za vsak program v Prilogi I;

| (b) | upravičenih stroškov, omejenih na stroške iz Priloge II. |
| --- | --- |

(b)

upravičenih stroškov, omejenih na stroške iz Priloge II.

2.   Do sofinanciranja s finančnim prispevkom Unije so upravičeni samo stroški, ki nastanejo pri izvajanju letnih ali večletnih programov iz členov 2 do 12 in se plačajo pred oddajo končnega poročila držav članic.

Člen 14

1.   Odhodki, ki jih države članice predložijo za finančni prispevek Unije, so izraženi v eurih ter izključujejo davek na dodano vrednost in vse druge davke.

2.   Kadar so odhodki države članice izraženi v valuti, ki ni euro, zadevna država članica to valuto preračuna v eure, pri čemer uporabi zadnji menjalni tečaj, ki ga določi Evropska centralna banka pred prvim dnem v mesecu, v katerem zadevna država članica predloži zahtevek.

Člen 15

1.   Finančni prispevek Unije za letne in večletne programe iz členov 2 do 12 se odobri, če zadevne države članice:

| (a) | izvedejo dejavnosti in ukrepe, kot so opisani v odobrenih programih; |
| --- | --- |

(a)

izvedejo dejavnosti in ukrepe, kot so opisani v odobrenih programih;

| (b) | izvedejo programe v skladu z ustreznimi določbami zakonodaje Unije, vključno s pravili o izdaji dovoljenj za promet z zdravili v veterinarski medicini ter s pravili o konkurenci in oddaji javnih naročil; |
| --- | --- |

(b)

izvedejo programe v skladu z ustreznimi določbami zakonodaje Unije, vključno s pravili o izdaji dovoljenj za promet z zdravili v veterinarski medicini ter s pravili o konkurenci in oddaji javnih naročil;

| (c) | najpozneje do 1. januarja 2014 sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za popolno izvajanje programov s 1. januarjem 2014; |
| --- | --- |

(c)

najpozneje do 1. januarja 2014 sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za popolno izvajanje programov s 1. januarjem 2014;

| (d) | Komisiji v skladu s členom 27(7)(a) Odločbe 2009/470/ES in členom 3 Odločbe Komisije 2008/940/ES (10) pošljejo vmesna tehnična in finančna poročila za programe; |
| --- | --- |

(d)

Komisiji v skladu s členom 27(7)(a) Odločbe 2009/470/ES in členom 3 Odločbe Komisije 2008/940/ES (10) pošljejo vmesna tehnična in finančna poročila za programe;

| (e) | Komisiji v skladu s členom 27(7)(b) Odločbe 2009/470/ES in členom 4 Odločbe 2008/940/ES pošljejo podrobno letno poročilo za programe; |
| --- | --- |

(e)

Komisiji v skladu s členom 27(7)(b) Odločbe 2009/470/ES in členom 4 Odločbe 2008/940/ES pošljejo podrobno letno poročilo za programe;

| (f) | ne predložijo nadaljnjih zahtevkov za druge prispevke Unije za navedene ukrepe in takih zahtevkov niso predložile predhodno. |
| --- | --- |

(f)

ne predložijo nadaljnjih zahtevkov za druge prispevke Unije za navedene ukrepe in takih zahtevkov niso predložile predhodno.

2.   Če država članica ne deluje v skladu z odstavkom 1, lahko Komisija zmanjša finančni prispevek Unije ob upoštevanju narave in resnosti kršitve ter finančne izgube Unije.

Člen 16

Ta sklep je sklep o financiranju v smislu člena 84 finančne uredbe.

Člen 17

Ta finančni sklep je odvisen od razpoložljivosti odobrenih proračunskih sredstev, določenih v predlogu proračuna za leto 2014, potem ko proračunski organ sprejme proračun za leto 2014, ali določenih v začasnih dvanajstinah, če proračun ni sprejet.

Člen 18

Ta sklep se uporablja od 1. januarja 2014.

Člen 19

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 29. novembra 2013

Za Komisijo

Tonio BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 155, 18.6.2009, str. 30.

1

(2)  UL L 115, 29.4.2008, str. 44.

2

(3)  UL L 147, 31.5.2001, str. 1.

3

(4)  UL L 10, 14.1.2006, str. 16.

4

(5)  UL L 213, 8.8.2013, str. 22.

5

(6)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

6

(7)  UL L 362, 31.12.2012, str. 1.

7

(8)  UL 121, 29.7.1964, str. 1977/64.

8

(9)  UL L 256, 29.9.2009, str. 35.

9

(10)  UL L 335, 13.12.2008, str. 61.

10

---

PRILOGA I

STROŠKI NA ENOTO

(iz člena 13(1)(a))

Stroški na enoto iz členov 2 do 11 so naslednji:

| 1. | Vzorčenje domačih živali ali ptic:






  (a) | za govejo brucelozo:






  (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| Država članica | Strošek na enoto |
| Hrvaška
  Portugalska | 0,76 |
| Španija | 1,80 |
| Italija
  Združeno kraljestvo | 2,97 |

1.

Vzorčenje domačih živali ali ptic:

(a)

za govejo brucelozo:

(v EUR)

Država članica

Strošek na enoto

Hrvaška

Portugalska

0,76

Španija

1,80

Italija

Združeno kraljestvo

2,97

| (b) | za brucelozo ovc in koz:






  (v EUR) |
| --- | --- |
| Država članica | Strošek na enoto |
| Hrvaška
  Portugalska | 0,55 |
| Španija
  Ciper | 1,28 |
| Italija | 2,12 |

(b)

za brucelozo ovc in koz:

(v EUR)

Država članica

Strošek na enoto

Hrvaška

Portugalska

0,55

Španija

Ciper

1,28

Italija

2,12

| (c) | za bolezen modrikastega jezika na endemičnih območjih ali območjih visokega tveganja:






  (v EUR) |
| --- | --- |
| Država članica | Strošek na enoto |
| Bolgarija
  Estonija
  Grčija
  Latvija
  Litva
  Poljska
  Portugalska
  Romunija
  Slovaška
  Malta | 0,55 |
| Španija
  Slovenija | 1,28 |
| Belgija
  Francija
  Italija | 2,12 |
| Nemčija
  Avstrija
  Finska | 2,78 |

(c)

za bolezen modrikastega jezika na endemičnih območjih ali območjih visokega tveganja:

(v EUR)

Država članica

Strošek na enoto

Bolgarija

Estonija

Grčija

Latvija

Litva

Poljska

Portugalska

Romunija

Slovaška

Malta

0,55

Španija

Slovenija

1,28

Belgija

Francija

Italija

2,12

Nemčija

Avstrija

Finska

2,78

| (d) | za klasično prašičjo kugo:






  (v EUR) |
| --- | --- |
| Država članica | Strošek na enoto |
| Bolgarija
  Hrvaška
  Madžarska
  Latvija
  Romunija
  Slovaška | 0,55 |
| Francija | 2,12 |
| Nemčija | 2,78 |

(d)

za klasično prašičjo kugo:

(v EUR)

Država članica

Strošek na enoto

Bolgarija

Hrvaška

Madžarska

Latvija

Romunija

Slovaška

0,55

Francija

2,12

Nemčija

2,78

| (e) | za vezikularno bolezen prašičev:






  (v EUR) |
| --- | --- |
| Država članica | Strošek na enoto |
| Italija | 2,12 |

(e)

za vezikularno bolezen prašičev:

(v EUR)

Država članica

Strošek na enoto

Italija

2,12

| (f) | za aviarno influenco:






  (v EUR) |
| --- | --- |
| Država članica | Strošek na enoto |
| Bolgarija
  Češka
  Estonija
  Grčija
  Hrvaška
  Madžarska
  Latvija
  Litva
  Poljska
  Portugalska
  Romunija
  Slovaška
  Malta | 1,19 |
| Španija
  Ciper
  Slovenija | 2,81 |
| Belgija
  Irska
  Francija
  Italija
  Združeno kraljestvo | 4,65 |
| Danska
  Nemčija
  Luksemburg
  Avstrija
  Nizozemska
  Finska
  Švedska | 6,09 |

(f)

za aviarno influenco:

(v EUR)

Država članica

Strošek na enoto

Bolgarija

Češka

Estonija

Grčija

Hrvaška

Madžarska

Latvija

Litva

Poljska

Portugalska

Romunija

Slovaška

Malta

1,19

Španija

Ciper

Slovenija

2,81

Belgija

Irska

Francija

Italija

Združeno kraljestvo

4,65

Danska

Nemčija

Luksemburg

Avstrija

Nizozemska

Finska

Švedska

6,09

| 2. | Vzorčenje jat perutnine v okviru programov za zoonotske salmonele:






  (v EUR) |
| --- | --- |
| Država članica | Strošek na enoto |
| Bolgarija
  Češka
  Estonija
  Grčija
  Hrvaška
  Madžarska
  Latvija
  Poljska
  Portugalska
  Romunija
  Slovaška
  Malta | 5,97 |
| Španija
  Ciper
  Slovenija | 14,03 |
| Belgija
  Irska
  Francija
  Italija
  Združeno kraljestvo | 23,24 |
| Danska
  Nemčija
  Luksemburg
  Avstrija
  Nizozemska | 30,43 |

2.

Vzorčenje jat perutnine v okviru programov za zoonotske salmonele:

(v EUR)

Država članica

Strošek na enoto

Bolgarija

Češka

Estonija

Grčija

Hrvaška

Madžarska

Latvija

Poljska

Portugalska

Romunija

Slovaška

Malta

5,97

Španija

Ciper

Slovenija

14,03

Belgija

Irska

Francija

Italija

Združeno kraljestvo

23,24

Danska

Nemčija

Luksemburg

Avstrija

Nizozemska

30,43

| 3. | Tuberkulinsko testiranje (programi za govejo tuberkulozo):






  (v EUR) |
| --- | --- |
| Država članica | Strošek na enoto |
| Hrvaška
  Portugalska | 1,12 |
| Španija | 2,63 |
| Italija
  Združeno kraljestvo | 4,36 |

3.

Tuberkulinsko testiranje (programi za govejo tuberkulozo):

(v EUR)

Država članica

Strošek na enoto

Hrvaška

Portugalska

1,12

Španija

2,63

Italija

Združeno kraljestvo

4,36

| 4. | Laboratorijski testi:






  (a) | za govejo brucelozo:







  (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| Država članica | Laboratorijski test | Strošek na enoto |
| vse države članice | test rose bengal | 0,47 |
| test vezanja komplementa | 0,49 |

4.

Laboratorijski testi:

(a)

za govejo brucelozo:

(v EUR)

Država članica

Laboratorijski test

Strošek na enoto

vse države članice

test rose bengal

0,47

test vezanja komplementa

0,49

| (b) | za govejo tuberkulozo:







  (v EUR) |
| --- | --- |
| Država članica | Laboratorijski test | Strošek na enoto |
| vse države članice | gama-interferonski test | 10,43 |

(b)

za govejo tuberkulozo:

(v EUR)

Država članica

Laboratorijski test

Strošek na enoto

vse države članice

gama-interferonski test

10,43

| (c) | za brucelozo ovc in koz:







  (v EUR) |
| --- | --- |
| Država članica | Laboratorijski test | Strošek na enoto |
| vse države članice | test rose bengal | 0,24 |
| test vezanja komplementa | 0,63 |

(c)

za brucelozo ovc in koz:

(v EUR)

Država članica

Laboratorijski test

Strošek na enoto

vse države članice

test rose bengal

0,24

test vezanja komplementa

0,63

| (d) | za bolezen modrikastega jezika:







  (v EUR) |
| --- | --- |
| Država članica | Laboratorijski test | Strošek na enoto |
| vse države članice | test PCR | 25,08 |
| test ELISA | 1,69 |

(d)

za bolezen modrikastega jezika:

(v EUR)

Država članica

Laboratorijski test

Strošek na enoto

vse države članice

test PCR

25,08

test ELISA

1,69

| (e) | za zoonotske salmonele:







  (v EUR) |
| --- | --- |
| Država članica | Laboratorijski test | Strošek na enoto |
| vse države članice | bakteriološki test | 18,19 |
| test serotipizacije | 38,38 |
| test za potrjevanje učinkovitosti razkuževanja | 16,72 |
| test za odkrivanje protimikrobnih snovi | 3,43 |

(e)

za zoonotske salmonele:

(v EUR)

Država članica

Laboratorijski test

Strošek na enoto

vse države članice

bakteriološki test

18,19

test serotipizacije

38,38

test za potrjevanje učinkovitosti razkuževanja

16,72

test za odkrivanje protimikrobnih snovi

3,43

| (f) | za klasično prašičjo kugo:







  (v EUR) |
| --- | --- |
| Država članica | Laboratorijski test | Strošek na enoto |
| vse države članice | test ELISA | 3,38 |
| test PCR | 19,01 |
| virološki test | 24,95 |

(f)

za klasično prašičjo kugo:

(v EUR)

Država članica

Laboratorijski test

Strošek na enoto

vse države članice

test ELISA

3,38

test PCR

19,01

virološki test

24,95

| (g) | za aviarno influenco pri perutnini in divjih pticah:







  (v EUR) |
| --- | --- |
| Država članica | Laboratorijski test | Strošek na enoto |
| vse države članice | test ELISA | 3,26 |
| agar gel imunodifuzijski test | 1,80 |
| test HI za H5/H7 | 9,64 |
| test izolacije virusa | 37,87 |
| test PCR | 19,74 |

(g)

za aviarno influenco pri perutnini in divjih pticah:

(v EUR)

Država članica

Laboratorijski test

Strošek na enoto

vse države članice

test ELISA

3,26

agar gel imunodifuzijski test

1,80

test HI za H5/H7

9,64

test izolacije virusa

37,87

test PCR

19,74

| (h) | za transmisivne spongiformne encefalopatije:







  (v EUR) |
| --- | --- |
| Država članica | Laboratorijski test | Strošek na enoto |
| vse države članice | hitri test | 7,40 |
| diskriminacijski test | 194 |

(h)

za transmisivne spongiformne encefalopatije:

(v EUR)

Država članica

Laboratorijski test

Strošek na enoto

vse države članice

hitri test

7,40

diskriminacijski test

194

| (i) | za steklino:







  (v EUR) |
| --- | --- |
| Država članica | Laboratorijski test | Strošek na enoto |
| vse države članice | fluorescenčni nevtralizacijski test (test FAT) | 13,09 |
| serološki test | 15,24 |

(i)

za steklino:

(v EUR)

Država članica

Laboratorijski test

Strošek na enoto

vse države članice

fluorescenčni nevtralizacijski test (test FAT)

13,09

serološki test

15,24

---

PRILOGA II

UPRAVIČENI STROŠKI

(iz člena 13(1)(b))

1.   Testi:

| (a) | nakup kompletov za testiranje, reagentov in vsega potrošnega materiala, določljivega in uporabljenega posebej za izvajanje laboratorijskih testov; |
| --- | --- |

(a)

nakup kompletov za testiranje, reagentov in vsega potrošnega materiala, določljivega in uporabljenega posebej za izvajanje laboratorijskih testov;

| (b) | osebje, ne glede na njegov status, v celoti ali delno izrecno dodeljeno za izvajanje testov v laboratoriju; stroški so omejeni na dejansko plačo osebja s stroški socialnega zavarovanja in drugimi zakonsko predpisanimi stroški, vključenimi v plačilo, ter |
| --- | --- |

(b)

osebje, ne glede na njegov status, v celoti ali delno izrecno dodeljeno za izvajanje testov v laboratoriju; stroški so omejeni na dejansko plačo osebja s stroški socialnega zavarovanja in drugimi zakonsko predpisanimi stroški, vključenimi v plačilo, ter

| (c) | splošni stroški znašajo 7 % vsote stroškov iz točk (a) in (b) za usklajevanje dejavnosti in pisarniški material. |
| --- | --- |

(c)

splošni stroški znašajo 7 % vsote stroškov iz točk (a) in (b) za usklajevanje dejavnosti in pisarniški material.

2.   Nadomestila lastnikom za vrednost njihovih izločenih ali zaklanih živali ali ptic, uničenih jajc in toplotno obdelanih neinkubiranih valilnih jajc:

| (a) | nadomestilo ne presega tržne cene živali neposredno pred zakolom ali izločitvijo oziroma jajc neposredno pred njihovim uničenjem ali toplotno obdelavo; |
| --- | --- |

(a)

nadomestilo ne presega tržne cene živali neposredno pred zakolom ali izločitvijo oziroma jajc neposredno pred njihovim uničenjem ali toplotno obdelavo;

| (b) | za zaklane živali ali ptice ter za toplotno obdelana neinkubirana valilna jajca se od nadomestila odšteje morebitna preostala vrednost; |
| --- | --- |

(b)

za zaklane živali ali ptice ter za toplotno obdelana neinkubirana valilna jajca se od nadomestila odšteje morebitna preostala vrednost;

| (c) | nadomestilo, ki se izplača lastnikom za vrednost njihovih izločenih ali zaklanih živali ali uničenih proizvodov ter toplotno obdelanih neinkubiranih valilnih jajc, se odobri v 90 dneh po:






  (i) | zakolu ali izločitvi živali; |
| --- | --- | --- |

(c)

nadomestilo, ki se izplača lastnikom za vrednost njihovih izločenih ali zaklanih živali ali uničenih proizvodov ter toplotno obdelanih neinkubiranih valilnih jajc, se odobri v 90 dneh po:

(i)

zakolu ali izločitvi živali;

| (ii) | uničenju ali toplotni obdelavi proizvodov ali |
| --- | --- |

(ii)

uničenju ali toplotni obdelavi proizvodov ali

| (iii) | predložitvi izpolnjenega zahtevka s strani lastnika; |
| --- | --- |

(iii)

predložitvi izpolnjenega zahtevka s strani lastnika;

| (d) | za izplačila nadomestil po 90-dnevnem roku iz odstavka 1 tega člena se uporablja člen 9(1), (2) in (3) Uredbe Komisije (ES) št. 883/2006 (1). |
| --- | --- |

(d)

za izplačila nadomestil po 90-dnevnem roku iz odstavka 1 tega člena se uporablja člen 9(1), (2) in (3) Uredbe Komisije (ES) št. 883/2006 (1).

3.   Nakup cepiv za domače živali ali vab s cepivom za divje živali:

| — | stroški nakupa odmerkov cepiva ali vab s cepivom, |
| --- | --- |

—

stroški nakupa odmerkov cepiva ali vab s cepivom,

| — | stroški shranjevanja odmerkov cepiva ali vab s cepivom. |
| --- | --- |

—

stroški shranjevanja odmerkov cepiva ali vab s cepivom.

4.   Distribucija vab s cepivom za divje živali:

| (a) | prevoz vab s cepivom; |
| --- | --- |

(a)

prevoz vab s cepivom;

| (b) | stroški zračne ali ročne distribucije vab s cepivom; |
| --- | --- |

(b)

stroški zračne ali ročne distribucije vab s cepivom;

| (c) | osebje, ne glede na njegov status, v celoti ali delno izrecno dodeljeno za distribucijo vab s cepivom; stroški so omejeni na dejansko plačo osebja s stroški socialnega zavarovanja in drugimi zakonsko predpisanimi stroški, vključenimi v plačilo. |
| --- | --- |

(c)

osebje, ne glede na njegov status, v celoti ali delno izrecno dodeljeno za distribucijo vab s cepivom; stroški so omejeni na dejansko plačo osebja s stroški socialnega zavarovanja in drugimi zakonsko predpisanimi stroški, vključenimi v plačilo.

5.   Plačilo zasebnim izvajalcem, ki izvajajo cepljenje in dejavnosti vzorčenja v okviru programa (iz člena 4(3)(b)(iii)):

je omejeno na znesek, ki se izplača zasebnim izvajalcem, izrecno pogodbeno zaposlenim za vzorčenje ali cepljenje živali, in je določeno s številom vzorčenih ali cepljenih živali in/ali številom gospodarstev, obiskanih v ta namen.

6.   Plače sezonskega osebja, izrecno zaposlenega za upravljanje podatkov o izvajanju ukrepov navedenega programa (iz člena 4(3)(b)(iv)):

so omejene na dejanske plače sezonsko zaposlenega osebja s stroški socialnega zavarovanja in drugimi zakonsko predpisanimi stroški, vključenimi v plačilo.

7.   Plačilo za dostavo divjih živali organom za laboratorijsko testiranje (iz člena 7(2)(b)(i) in člena 11(6)(b)(i)):

je omejeno na znesek, ki se izplača lovcem ali drugim posameznikom ali subjektom za zbiranje mrtvih divjih živali (divjih prašičev v primeru klasične prašičje kuge oz. vseh vrst sesalcev v primeru stekline) ali lov živali (divjih prašičev v primeru klasične prašičje kuge oz. sumljivih divjih sesalcev, zdravih ustreljenih lisic in rakunov v primeru stekline) ter njihovo dostavo (celih živali ali njihovih določenih delov) pristojnemu organu za izvajanje upravičenih laboratorijskih testov v okviru programa.

8.   Plačilo za dostavo divjih ptic organom za laboratorijsko testiranje (iz člena 9(4)(b)):

je omejeno na znesek, ki se izplača lovcem ali drugim posameznikom ali subjektom za dostavo sumljivih divjih ptic pristojnemu organu za izvajanje upravičenih laboratorijskih testov v okviru programa.

---

(1)  UL L 171, 23.6.2006, str. 1.

---

| 7.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 328/118 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 328/118

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 4. decembra 2013

o finančnem prispevku Evropske unije za nacionalne programe 3 držav članic (Španije, Hrvaške in Združenega kraljestva) za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva za leto 2013

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8498)

(Besedila v angleškem, hrvaškem in španskem jeziku so edina verodostojna)

(2013/723/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 z dne 22. maja 2006 o vzpostavitvi finančnih ukrepov Skupnosti za izvajanje skupne ribiške politike in na področju pomorskega prava (1) ter zlasti člena 24(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 861/2006 določa pogoje, pod katerimi lahko države članice prejmejo prispevek Evropske unije za izdatke, ki so nastali z izvajanjem njihovih nacionalnih programov za zbiranje in upravljanje podatkov. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 861/2006 določa pogoje, pod katerimi lahko države članice prejmejo prispevek Evropske unije za izdatke, ki so nastali z izvajanjem njihovih nacionalnih programov za zbiranje in upravljanje podatkov.

| (2) | Navedeni programi morajo biti sestavljeni v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 199/2008 z dne 25. februarja 2008 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko (2) ter Uredbo Komisije (ES) št. 665/2008 (3) o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 199/2008. |
| --- | --- |

(2)

Navedeni programi morajo biti sestavljeni v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 199/2008 z dne 25. februarja 2008 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko (2) ter Uredbo Komisije (ES) št. 665/2008 (3) o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 199/2008.

| (3) | Bolgarija, Danska, Finska, Italija, Latvija, Litva, Malta, Nemčija, Romunija, Slovenija in Švedska niso spremenile svojih nacionalnih programov za obdobje 2011–2013 v zvezi z letom 2013. Komisija je z Izvedbenim sklepom Komisije C(2013) 4434 določila prispevke za navedenih 11 nacionalnih programov za leto 2013. |
| --- | --- |

(3)

Bolgarija, Danska, Finska, Italija, Latvija, Litva, Malta, Nemčija, Romunija, Slovenija in Švedska niso spremenile svojih nacionalnih programov za obdobje 2011–2013 v zvezi z letom 2013. Komisija je z Izvedbenim sklepom Komisije C(2013) 4434 določila prispevke za navedenih 11 nacionalnih programov za leto 2013.

| (4) | Belgija, Ciper, Estonija, Francija, Grčija, Nizozemska, Poljska in Portugalska prav tako niso spremenili svojih nacionalnih programov za obdobje 2011–2013 v zvezi z letom 2013. Irska je predložila spremembe za svoj nacionalni program za leto 2013, ki so bile sprejete z Izvedbenim sklepom Komisije C(2013) 3533. Komisija je z Izvedbenim sklepom Komisije C(2013) 6255 določila prispevke za navedenih 9 nacionalnih programov za leto 2013. |
| --- | --- |

(4)

Belgija, Ciper, Estonija, Francija, Grčija, Nizozemska, Poljska in Portugalska prav tako niso spremenili svojih nacionalnih programov za obdobje 2011–2013 v zvezi z letom 2013. Irska je predložila spremembe za svoj nacionalni program za leto 2013, ki so bile sprejete z Izvedbenim sklepom Komisije C(2013) 3533. Komisija je z Izvedbenim sklepom Komisije C(2013) 6255 določila prispevke za navedenih 9 nacionalnih programov za leto 2013.

| (5) | Španija je predložila svoj nacionalni program za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva za obdobje 2011–2013, kot je določeno v členu 4(4) in (5) Uredbe (ES) št. 199/2008. Ta program je bil leta 2011 odobren v skladu s členom 6(3) iste uredbe s sklepom C(2011) 7645. Španija je predložila spremembe svojega nacionalnega programa za leto 2012 v skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 199/2008. Komisija je leta 2012 te spremembe sprejela v skladu s členom 6(3) iste uredbe s sklepom C(2012) 7499. Španija ni predložila sprememb svojega nacionalnega programa za leto 2013. |
| --- | --- |

(5)

Španija je predložila svoj nacionalni program za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva za obdobje 2011–2013, kot je določeno v členu 4(4) in (5) Uredbe (ES) št. 199/2008. Ta program je bil leta 2011 odobren v skladu s členom 6(3) iste uredbe s sklepom C(2011) 7645. Španija je predložila spremembe svojega nacionalnega programa za leto 2012 v skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 199/2008. Komisija je leta 2012 te spremembe sprejela v skladu s členom 6(3) iste uredbe s sklepom C(2012) 7499. Španija ni predložila sprememb svojega nacionalnega programa za leto 2013.

| (6) | Združeno kraljestvo je predložilo spremembe svojega nacionalnega programa za leto 2013 v skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 199/2008. Komisija je leta 2013 te spremembe sprejela v skladu s členom 6(3) iste uredbe s sklepom C(2013) 6325. |
| --- | --- |

(6)

Združeno kraljestvo je predložilo spremembe svojega nacionalnega programa za leto 2013 v skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 199/2008. Komisija je leta 2013 te spremembe sprejela v skladu s členom 6(3) iste uredbe s sklepom C(2013) 6325.

| (7) | Hrvaška je predložila nacionalni program za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva za obdobje od 1. julija 2013 do 31. decembra 2013, kot je določeno v členu 4(4) in (5) Uredbe Sveta (ES) št. 199/2008. Ta program je bil leta 2013 odobren v skladu s členom 6(3) iste uredbe s Sklepom Komisije C(2013) 5854. |
| --- | --- |

(7)

Hrvaška je predložila nacionalni program za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva za obdobje od 1. julija 2013 do 31. decembra 2013, kot je določeno v členu 4(4) in (5) Uredbe Sveta (ES) št. 199/2008. Ta program je bil leta 2013 odobren v skladu s členom 6(3) iste uredbe s Sklepom Komisije C(2013) 5854.

| (8) | Hrvaška, Španija in Združeno kraljestvo so predložili tudi letne proračunske napovedi za leto 2013 v skladu s členom 2(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1078/2008 (4) o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 861/2006. Komisija je ocenila letne proračunske napovedi navedenih držav članic v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1078/2008, pri čemer je upoštevala odobrene nacionalne programe. |
| --- | --- |

(8)

Hrvaška, Španija in Združeno kraljestvo so predložili tudi letne proračunske napovedi za leto 2013 v skladu s členom 2(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1078/2008 (4) o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 861/2006. Komisija je ocenila letne proračunske napovedi navedenih držav članic v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1078/2008, pri čemer je upoštevala odobrene nacionalne programe.

| (9) | Člen 5 Uredbe (ES) št. 1078/2008 določa, da Komisija odobri letno proračunsko napoved in sprejme odločitev o letnem finančnem prispevku Unije za vsak nacionalni program v skladu s postopkom iz člena 24 Uredbe (ES) št. 861/2006 in na podlagi rezultata vrednotenja letnih proračunskih napovedi iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1078/2008. |
| --- | --- |

(9)

Člen 5 Uredbe (ES) št. 1078/2008 določa, da Komisija odobri letno proračunsko napoved in sprejme odločitev o letnem finančnem prispevku Unije za vsak nacionalni program v skladu s postopkom iz člena 24 Uredbe (ES) št. 861/2006 in na podlagi rezultata vrednotenja letnih proračunskih napovedi iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1078/2008.

| (10) | Člen 24(3)(b) Uredbe (ES) št. 861/2006 določa, da se višina finančnega prispevka določi s sklepom Komisije. Člen 16 navedene uredbe določa, da finančni ukrepi Unije na področju zbiranja osnovnih podatkov ne smejo presegati 50 % izdatkov držav članic, nastalih pri izvajanju programa zbiranja, upravljanja in uporabe podatkov v sektorju ribištva. |
| --- | --- |

(10)

Člen 24(3)(b) Uredbe (ES) št. 861/2006 določa, da se višina finančnega prispevka določi s sklepom Komisije. Člen 16 navedene uredbe določa, da finančni ukrepi Unije na področju zbiranja osnovnih podatkov ne smejo presegati 50 % izdatkov držav članic, nastalih pri izvajanju programa zbiranja, upravljanja in uporabe podatkov v sektorju ribištva.

| (11) | Ta sklep je sklep o financiranju v smislu člena 84(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (5). |
| --- | --- |

(11)

Ta sklep je sklep o financiranju v smislu člena 84(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (5).

| (12) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Največji skupni zneski finančnega prispevka Unije, ki se dodelijo vsaki državi članici za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva za leto 2013, ter višina finančnega prispevka Unije so določeni v Prilogi.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Španijo, Republiko Hrvaško, ter Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

V Bruslju, 4. decembra 2013

Za Komisijo

Maria DAMANAKI

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 60, 5.3.2008, str. 1.

2

(3)  UL L 186, 15.7.2008, str. 3.

3

(4)  UL L 295, 4.11.2008, str. 24.

4

(5)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

5

---

PRILOGA

NACIONALNI PROGRAMI 2011–2013

UPRAVIČENI IZDATKI IN NAJVIŠJI PRISPEVEK UNIJE ZA LETO 2013

| (v EUR) |
| --- |
| Država članica | Upravičeni izdatki | Najvišji prispevek Unije
  (50 %) |
| Hrvaška | 646 680 | 323 340,0 |
| Španija | 14 386 953 | 7 193 476,5 |
| Združeno kraljestvo | 9 674 645 | 4 837 322,5 |
| Skupaj | 24 708 278 | 12 354 139 |

(v EUR)

Država članica

Upravičeni izdatki

Najvišji prispevek Unije

(50 %)

Hrvaška

646 680

323 340,0

Španija

14 386 953

7 193 476,5

Združeno kraljestvo

9 674 645

4 837 322,5

Skupaj

24 708 278

12 354 139

---

| 7.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 328/121 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 328/121

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 5. decembra 2013

o finančnem prispevku Unije za nujne ukrepe za boj proti atipični kokošji kugi na Cipru leta 2013

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8560)

(Besedilo v grškem jeziku je edino verodostojno)

(2013/724/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2009/470/ES z dne 25. maja 2009 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti člena 6(2) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Atipična kokošja kuga je nalezljiva virusna bolezen pri perutnini in drugih pticah v ujetništvu, ki resno vpliva na donosnost reje perutnine ter povzroča motnje v trgovini znotraj Unije in pri izvozu v tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Atipična kokošja kuga je nalezljiva virusna bolezen pri perutnini in drugih pticah v ujetništvu, ki resno vpliva na donosnost reje perutnine ter povzroča motnje v trgovini znotraj Unije in pri izvozu v tretje države.

| (2) | Pri izbruhu atipične kokošje kuge obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni razširi na druga gospodarstva s perutnino v isti državi članici, vendar tudi na druge države članice ali tretje države zaradi trgovine z živo perutnino ali njenimi proizvodi. |
| --- | --- |

(2)

Pri izbruhu atipične kokošje kuge obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni razširi na druga gospodarstva s perutnino v isti državi članici, vendar tudi na druge države članice ali tretje države zaradi trgovine z živo perutnino ali njenimi proizvodi.

| (3) | Direktiva Sveta 92/66/EGS (2) določa ukrepe, ki jih mora država članica takoj izvesti za preprečitev nadaljnjega širjenja virusa. |
| --- | --- |

(3)

Direktiva Sveta 92/66/EGS (2) določa ukrepe, ki jih mora država članica takoj izvesti za preprečitev nadaljnjega širjenja virusa.

| (4) | V skladu s členom 84 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (3) institucija ali organi, na katere je ta institucija prenesla pooblastila, pred odobritvijo odhodka iz proračuna Unije sprejmejo sklep o financiranju, ki določa bistvene elemente ukrepa, povezanega z odhodki. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 84 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (3) institucija ali organi, na katere je ta institucija prenesla pooblastila, pred odobritvijo odhodka iz proračuna Unije sprejmejo sklep o financiranju, ki določa bistvene elemente ukrepa, povezanega z odhodki.

| (5) | Odločba 2009/470/ES določa postopke, ki urejajo finančni prispevek Unije za posebne veterinarske ukrepe, vključno z nujnimi ukrepi. V skladu s členom 3(2) in členom 6(2) navedene odločbe države članice prejmejo finančni prispevek za kritje stroškov nekaterih ukrepov za izkoreninjenje atipične kokošje kuge. |
| --- | --- |

(5)

Odločba 2009/470/ES določa postopke, ki urejajo finančni prispevek Unije za posebne veterinarske ukrepe, vključno z nujnimi ukrepi. V skladu s členom 3(2) in členom 6(2) navedene odločbe države članice prejmejo finančni prispevek za kritje stroškov nekaterih ukrepov za izkoreninjenje atipične kokošje kuge.

| (6) | Člen 3(6) Odločbe 2009/470/ES določa pravila o deležih stroškov, nastalih v državah članicah, ki jih lahko krije finančni prispevek Unije. |
| --- | --- |

(6)

Člen 3(6) Odločbe 2009/470/ES določa pravila o deležih stroškov, nastalih v državah članicah, ki jih lahko krije finančni prispevek Unije.

| (7) | Za plačilo finančnega prispevka Unije za nujne ukrepe za izkoreninjenje atipične kokošje kuge veljajo pravila iz Uredbe Komisije (ES) št. 349/2005 (4). |
| --- | --- |

(7)

Za plačilo finančnega prispevka Unije za nujne ukrepe za izkoreninjenje atipične kokošje kuge veljajo pravila iz Uredbe Komisije (ES) št. 349/2005 (4).

| (8) | Na Cipru je prišlo do izbruhov atipične kokošje kuge. Ciper je sprejel ukrepe zoper navedene izbruhe v skladu z Direktivo 92/66/EGS. |
| --- | --- |

(8)

Na Cipru je prišlo do izbruhov atipične kokošje kuge. Ciper je sprejel ukrepe zoper navedene izbruhe v skladu z Direktivo 92/66/EGS.

| (9) | Ciprski organi so v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali obvestili Komisijo in druge države članice o izvedenih ukrepih v skladu z zakonodajo Unije o prijavljanju in izkoreninjanju bolezni ter izidu teh ukrepov. |
| --- | --- |

(9)

Ciprski organi so v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali obvestili Komisijo in druge države članice o izvedenih ukrepih v skladu z zakonodajo Unije o prijavljanju in izkoreninjanju bolezni ter izidu teh ukrepov.

| (10) | Tako so ciprski organi izpolnili vse tehnične in upravne obveznosti v zvezi z ukrepi iz člena 3(2) Odločbe 2009/470/ES in člena 6 Uredbe (ES) št. 349/2005. |
| --- | --- |

(10)

Tako so ciprski organi izpolnili vse tehnične in upravne obveznosti v zvezi z ukrepi iz člena 3(2) Odločbe 2009/470/ES in člena 6 Uredbe (ES) št. 349/2005.

| (11) | V tem trenutku ni mogoče določiti natančne višine finančnega prispevka Unije, ker so podatki o stroških nadomestil in odhodkih iz poslovanja samo ocene. |
| --- | --- |

(11)

V tem trenutku ni mogoče določiti natančne višine finančnega prispevka Unije, ker so podatki o stroških nadomestil in odhodkih iz poslovanja samo ocene.

| (12) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Finančni prispevek Unije za Ciper

1.   Cipru se odobri finančni prispevek Unije za kritje stroškov, ki jih je ta država članica imela leta 2013 zaradi uvedbe ukrepov za boj proti atipični kokošji kugi iz člena 3(2) in člena 6(2) Odločbe 2009/470/ES.

2.   Višina finančnega prispevka iz odstavka 1 se določi z naknadnim sklepom, ki se sprejme po postopku iz člena 40(2) Odločbe 2009/470/ES.

Člen 2

Plačilne ureditve

Prvi obrok v znesku 250 000,00 EUR za leto 2013 se izplača Cipru kot del finančnega prispevka Unije iz člena 1(1).

Člen 3

Naslovnik

Ta sklep je naslovljen na Republiko Ciper.

V Bruslju, 5. decembra 2013

Za Komisijo

Tonio BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 155, 18.6.2009, str. 30.

1

(2)  Direktiva Sveta 92/66/EGS z dne 14. julija 1992 o uvedbi ukrepov Skupnosti za nadzor atipične kokošje kuge (UL L 260, 5.9.1992, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

3

(4)  Uredba Komisije (ES) št. 349/2005 z dne 28. februarja 2005 o določitvi pravil v zvezi s financiranjem Skupnosti nujnih ukrepov in ukrepov za boj proti nekaterim živalskim boleznim iz Odločbe Sveta 90/424/EGS (UL L 55, 1.3.2005, str. 12).

4

---