# Službeni list C 251/2013

| | ISSN 1977-1088
  doi:10.3000/19771088.C_2013.251.hrv |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 251 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | 5631. kolovoza 2013. |

ISSN 1977-1088

doi:10.3000/19771088.C_2013.251.hrv

Službeni list

Europske unije

C 251

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

5631. kolovoza 2013.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | IV.   Obavijesti |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2013/C 251/01 | Tečajna lista eura | 1 |
| 2013/C 251/02 | Mišljenje savjetodavnog odbora o ograničavajućim sporazumima i nadmoćnom položaju doneseno na njegovu sastanku 22. ožujka 2013. u vezi s nacrtom odluke u Predmetu AT.39727 – CEZ – Izvjestitelj: Cipar | 2 |
| 2013/C 251/03 | Završno izvješće službenika za usmene rasprave (AT.39727 – CEZ) | 3 |
| 2013/C 251/04 | Sažetak Odluke Komisije od 10. travnja 2013. u vezi s postupkom na temelju članka 102. ugovora o funkcioniranju Europske unije i članka 54. sporazuma o EGP-u (Predmet AT.39727 – CEZ) (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 1997 final) | 4 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2013/C 251/01

Tečajna lista eura

1

2013/C 251/02

Mišljenje savjetodavnog odbora o ograničavajućim sporazumima i nadmoćnom položaju doneseno na njegovu sastanku 22. ožujka 2013. u vezi s nacrtom odluke u Predmetu AT.39727 – CEZ – Izvjestitelj: Cipar

2

2013/C 251/03

Završno izvješće službenika za usmene rasprave (AT.39727 – CEZ)

3

2013/C 251/04

Sažetak Odluke Komisije od 10. travnja 2013. u vezi s postupkom na temelju članka 102. ugovora o funkcioniranju Europske unije i članka 54. sporazuma o EGP-u (Predmet AT.39727 – CEZ) (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 1997 final)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 1997 final)

4

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2013/C 251/05 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 5 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2013/C 251/06 | Objava zahtjeva u skladu sa člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o programima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 7 |
| 2013/C 251/07 | Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 12 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2013/C 251/05

Prethodna prijava koncentracije (Predmet COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

5

DRUGI AKTI

Europska komisija

2013/C 251/06

Objava zahtjeva u skladu sa člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o programima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

7

2013/C 251/07

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 31.8.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 251/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 251/1

---

Tečajna lista eura (1)

30. kolovoza 2013.

2013/C 251/01

1 euro =

| | valuta | tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,3235 |
| JPY | japanski jen | 130,01 |
| DKK | danska kruna | 7,4594 |
| GBP | funta sterlinga | 0,85395 |
| SEK | švedska kruna | 8,7503 |
| CHF | švicarski franak | 1,2310 |
| ISK | islandska kruna | |
| NOK | norveška kruna | 8,0905 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,735 |
| HUF | mađarska forinta | 300,78 |
| LTL | litavski litas | 3,4528 |
| LVL | letonski lats | 0,7028 |
| PLN | poljski zloti | 4,2633 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,4320 |
| TRY | turska lira | 2,6868 |
| AUD | australski dolar | 1,4820 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3936 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,2627 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7041 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6867 |
| KRW | južnokorejski von | 1 468,90 |
| ZAR | južnoafrički rand | 13,6670 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 8,0979 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5683 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 918,52 |
| MYR | malezijski ringit | 4,3554 |
| PHP | filipinski pezo | 58,996 |
| RUB | ruski rubalj | 44,0050 |
| THB | tajlandski baht | 42,557 |
| BRL | brazilski real | 3,1122 |
| MXN | meksički pezo | 17,6158 |
| INR | indijska rupija | 87,8470 |

valuta

tečaj

USD

američki dolar

1,3235

JPY

japanski jen

130,01

DKK

danska kruna

7,4594

GBP

funta sterlinga

0,85395

SEK

švedska kruna

8,7503

CHF

švicarski franak

1,2310

ISK

islandska kruna

NOK

norveška kruna

8,0905

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,735

HUF

mađarska forinta

300,78

LTL

litavski litas

3,4528

LVL

letonski lats

0,7028

PLN

poljski zloti

4,2633

RON

rumunjski novi leu

4,4320

TRY

turska lira

2,6868

AUD

australski dolar

1,4820

CAD

kanadski dolar

1,3936

HKD

hongkonški dolar

10,2627

NZD

novozelandski dolar

1,7041

SGD

singapurski dolar

1,6867

KRW

južnokorejski von

1 468,90

ZAR

južnoafrički rand

13,6670

CNY

kineski renminbi-juan

8,0979

HRK

hrvatska kuna

7,5683

IDR

indonezijska rupija

14 918,52

MYR

malezijski ringit

4,3554

PHP

filipinski pezo

58,996

RUB

ruski rubalj

44,0050

THB

tajlandski baht

42,557

BRL

brazilski real

3,1122

MXN

meksički pezo

17,6158

INR

indijska rupija

87,8470

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 31.8.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 251/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 251/2

---

Mišljenje savjetodavnog odbora o ograničavajućim sporazumima i nadmoćnom položaju doneseno na njegovu sastanku 22. ožujka 2013. u vezi s nacrtom odluke u Predmetu AT.39727 – CEZ

Izvjestitelj: Cipar

2013/C 251/02

Ovaj će dokument biti objavljen u posebnom izdanju Službenog lista Europske unije na hrvatskom jeziku ako zadovolji potrebne uvjete.

---

| 31.8.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 251/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 251/3

---

Završno izvješće službenika za usmene rasprave (1)

(AT.39727 – CEZ)

2013/C 251/03

Ovaj će dokument biti objavljen u posebnom izdanju Službenog lista Europske unije na hrvatskom jeziku ako zadovolji potrebne uvjete.

---

(1)  U skladu s člancima 16. i 17. Odluke 2011/695/EU predsjednika Europske komisije od 13. listopada 2011. o funkciji i opisu posla službenika za usmene rasprave u određenim postupcima tržišnog natjecanja (SL L 275, 20.10.2011., str. 29.) („Odluka 2011/695/EU”).

---

| 31.8.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 251/4 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 251/4

---

Sažetak Odluke Komisije

od 10. travnja 2013.

u vezi s postupkom na temelju članka 102. ugovora o funkcioniranju Europske unije i članka 54. sporazuma o EGP-u

(Predmet AT.39727 – CEZ)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 1997 final)

(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)

2013/C 251/04

Ovaj će dokument biti objavljen u posebnom izdanju Službenog lista Europske unije na hrvatskom jeziku ako zadovolji potrebne uvjete.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 31.8.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 251/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 251/5

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

2013/C 251/05

| 1. | Dana 22. kolovoza 2013. Komisija zaprimila je prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da poduzetnik JBS SA (Brazil), pod neizravnom nadležnošću obitelji Batista, stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad poduzetnicima Seara Holding (Europa) BV (Nizozemska), Secculum Participações Ltda (Brazil), União Frederiquense Participações (Brazil), Baumhardt Com. e Part. Ltda (Brazil), Excelsior Alimentos SA (Brazil), Athena Alimentos SA (Brazil) (zajedno nazvani „Seara”) i Columbus Netherlands BV („Zenda”, Nizozemska) kupnjom udjela. |
| --- | --- |

1.

Dana 22. kolovoza 2013. Komisija zaprimila je prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da poduzetnik JBS SA (Brazil), pod neizravnom nadležnošću obitelji Batista, stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad poduzetnicima Seara Holding (Europa) BV (Nizozemska), Secculum Participações Ltda (Brazil), União Frederiquense Participações (Brazil), Baumhardt Com. e Part. Ltda (Brazil), Excelsior Alimentos SA (Brazil), Athena Alimentos SA (Brazil) (zajedno nazvani „Seara”) i Columbus Netherlands BV („Zenda”, Nizozemska) kupnjom udjela.

| 2. | Poslovne djelatnosti dotičnih poduzetnika su sljedeće:






  — | JBS SA bavi se proizvodnjom proizvoda od govedine, kože i drugih dijelova goveda, te gotove hrane u Brazilu, Argentini, Sjedinjenim Američkim Državama i Australiji. JBS proizvodi i proizvode od svinjetine i peradi. Svoje proizvode izvozi, između ostalog, i u EGP, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne djelatnosti dotičnih poduzetnika su sljedeće:

—

JBS SA bavi se proizvodnjom proizvoda od govedine, kože i drugih dijelova goveda, te gotove hrane u Brazilu, Argentini, Sjedinjenim Američkim Državama i Australiji. JBS proizvodi i proizvode od svinjetine i peradi. Svoje proizvode izvozi, između ostalog, i u EGP,

| — | Seara se prvenstveno bavi uzgojem živih pilića i svinja namijenjenih klanju te proizvodnjom neprerađenih i prerađenih proizvoda od piletine i svinjetine u Brazilu. Seara izvozi neprerađenu piletinu i određene prerađene proizvode od piletine u EGP, |
| --- | --- |

—

Seara se prvenstveno bavi uzgojem živih pilića i svinja namijenjenih klanju te proizvodnjom neprerađenih i prerađenih proizvoda od piletine i svinjetine u Brazilu. Seara izvozi neprerađenu piletinu i određene prerađene proizvode od piletine u EGP,

| — | Zenda posluje u kožnoj industriji i proizvodi kožu za uporabu u raznim sektorima, uključujući zrakoplovstvo, automobilsku industriju, industriju namještaja i industriju obuće. |
| --- | --- |

—

Zenda posluje u kožnoj industriji i proizvodi kožu za uporabu u raznim sektorima, uključujući zrakoplovstvo, automobilsku industriju, industriju namještaja i industriju obuće.

| 3. | Slijedom preliminarnog ispitivanja Komisija ocjenjuje da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, odgađa se donošenje konačne odluke. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama u okviru Uredbe o koncentracijama (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti. |
| --- | --- |

3.

Slijedom preliminarnog ispitivanja Komisija ocjenjuje da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, odgađa se donošenje konačne odluke. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama u okviru Uredbe o koncentracijama (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se moraju dostaviti Komisiji najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji telefaksom (+32 22964301), porukom e-pošte na COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom, pri čemu je potrebno naznačiti referentni broj COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda, na sljedeću adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se moraju dostaviti Komisiji najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji telefaksom (+32 22964301), porukom e-pošte na COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom, pri čemu je potrebno naznačiti referentni broj COMP/M.7012 – JBS/Seara/Zenda, na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

(2)  SL C 56, 5.3.2005., str. 32. („Obavijest o pojednostavnjenom postupku”).

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 31.8.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 251/7 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 251/7

---

Objava zahtjeva u skladu sa člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o programima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

2013/C 251/06

Ovom se objavom dodjeljuje pravo na podnošenje prigovora na zahtjev u skladu sa člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
   (2)

„DAUJĖNŲ NAMINĖ DUONA”

EK br.: LT-PGI-0005-01059-28.11.2012

ZOZP ( X ) ZOI ( )

1.   Naziv

„Daujėnų naminė duona”

2.   Država članica ili treća država

Republika Litva

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

| Razred 2.4. | Kruh, pecivo, kolači, slatkiši, biskviti i drugi pekarski proizvodi |
| --- | --- |

Razred 2.4.

Kruh, pecivo, kolači, slatkiši, biskviti i drugi pekarski proizvodi

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv pod brojem (1)

Proizvod zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla „Daujėnų naminė duona” smeđi je raženi kruh koji se u cijelosti proizvodi kod kuće prema tradicionalnoj metodi. Tijesto od raženog brašna polako se diže spontanom fermentacijom u drvenom koritu koje mora biti potpuno izrađeno od hrastovine ili u koritu s hrastovim dnom i stijenkama, a kruh se peče na žaru ili u krušnoj peći.

Oblik

Hljebovi kruha su ovalni ili pravokutni.

Masa

Ovalni hljebovi kruha: 4 do 4,5 kg.

Pravokutni hljebovi kruha: 4,5 do 10 kg.

Izgled

Ovisi o primjeni. Hljebovi kruha za svakodnevnu prehranu imaju glatku površinu, dok su blagdanski kruhovi (za posebne prigode) ukrašeni posebnim urezanim natpisima, blagdanskim ukrasima ili cvjetnim motivima načinjenim od ražena tijesta.

Površina može biti tamno pečena, s vidljivim pukotinama.

Debljina korice – neovisno o obliku hljeba kruha, debljina korice na vrhu može biti do 6 mm, a ispod do 4 mm. Boja korice – smeđa do tamnosmeđa.

Mrvice pripremljenog i ohlađenog hljeba kruha svijetlosmeđe su boje, elastične, porozne, bez znakova nedisperzije, bez šupljina ili gušćih džepića, dosta ljepljive s vidljivim sjemenkama kima.

Fizikalna i kemijska svojstva

Vlažnost mrvica – do 43 %.

Kiselost mrvica – maksimalno 11,0 stupnjeva (titracija kiselosti).

Poroznost mrvica – minimalno 57 %.

Okus, aroma

Kruh karakterizira ugodan okus tipičan za ovu vrstu kruha s bogatom aromom i slatkasto-kiselim okusom.

3.3.   Sirovine (samo za prerađene proizvode)

| — | prosijano raženo brašno na temperaturi od 20–22 °C; |
| --- | --- |

—

prosijano raženo brašno na temperaturi od 20–22 °C;

| — | voda za piće; |
| --- | --- |

—

voda za piće;

| — | šećer; |
| --- | --- |

—

šećer;

| — | jestiva sol; |
| --- | --- |

—

jestiva sol;

| — | sjeme kima; |
| --- | --- |

—

sjeme kima;

| — | prirodni kvasac prisutan u koritu za tijesto. |
| --- | --- |

—

prirodni kvasac prisutan u koritu za tijesto.

3.4.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

—

3.5.   Posebni koraci koji se trebaju provesti u određenom zemljopisnom području

Sve korake u proizvodnji treba provesti u navedenom zemljopisnom području:

| — | miješanje serije; |
| --- | --- |

—

miješanje serije;

| — | fermentacija smjese; |
| --- | --- |

—

fermentacija smjese;

| — | miješanje tijesta; |
| --- | --- |

—

miješanje tijesta;

| — | ručno oblikovanje hljebova kruha; |
| --- | --- |

—

ručno oblikovanje hljebova kruha;

| — | pečenje kruha ispod peke ili u krušnoj peći; |
| --- | --- |

—

pečenje kruha ispod peke ili u krušnoj peći;

| — | hlađenje kruha (najmanje 12 sati). |
| --- | --- |

—

hlađenje kruha (najmanje 12 sati).

3.6.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

Ohlađene hljebove kruha „Daujėnų naminė duona” različitih veličina pakiraju se cijele ili narezane. Ovalni hljebovi kruha režu se na polovice ili četvrtine. Pravokutni hljebovi kruha režu se na komade koji teže između 400 i 450 g. Cijeli hljebovi kruha ili izrezani komadi pakiraju se u foliju ili papirnate vrećice za kruh.

3.7.   Posebna pravila za označivanje

U skladu sa specifikacijama objavljenim za ovaj proizvod, proizvođači mogu koristiti naziv „Daujėnų naminė duona” na naljepnicama za potrebe označivanja i stavljanja na tržište.

Naljepnica mora sadržavati sljedeće:

| — | točan naziv i adresu proizvođača, |
| --- | --- |

—

točan naziv i adresu proizvođača,

| — | riječi „saugoma geografinė nuorodaq” (zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla) i/ili znak Europske unije. |
| --- | --- |

—

riječi „saugoma geografinė nuorodaq” (zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla) i/ili znak Europske unije.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog podrijetla

Administrativne granice općine Daujėnai.

5.   Poveznica sa zemljopisnim područjem

5.1.   Specifičnost zemljopisnog područja

Raženi kruh peče se u krušnim pećima gradskog okruga Daujėnai od 17. stoljeća. Svaki je poljoprivrednik pekao kruh za potrebe vlastite obitelji i posjedovao svu potrebnu opremu – mlinove za mljevenje, drveno korito (hrastovo) za miješanje tijesta, glinenu peć za kruh i drvene pekarske lopate. Sve je bilo domaće, čuvalo se u obitelji i prenosilo s generacije na generaciju. Pribor za izradu kruha koji je i danas u upotrebi (peći, drvena korita za tijesto, pekarske lopate) i danas pripadaju pojedinim obiteljima, a mogu se vidjeti i u muzejima. Ta duboko ukorijenjena tradicija izrade kruha, koja se razvijala tijekom duljih razdoblja i opstala do danas, nije bila zahvaćena ubrzanom sveprisutnom ekspanzijom industrijske proizvodnje kruha koncem 19. stoljeća te u 20. stoljeću. Kada su se potkraj 20. stoljeća pojavili uvjeti proizvodnje za maloprodaju, počela je prodaja kruha „Daujėnų naminė duona” (1995. godine), a pečenje tog kruha kod kuće postalo je obiteljski posao koji ne prelazi granice kućanstva.

U imenu proizvoda riječ „naminė” znači „domaći”, dok je riječ „Daujėnų” vlastita imenica.

Specifične kvalitete kruha poboljšane su tijekom mnogih godina proizvodnje. Iako smjernice i literatura ne opisuju izradu samog proizvoda, što je usko povezano s naznačenim područjem u prethodnom odjeljku 4., pojedinosti izrade i praktične vještine potrebne za izradu prenose se s generacije na generaciju u pojedinim obiteljima.

Kruh proizveden na navedenoj zemljopisnoj lokaciji svoju jedinstvenost duguje informacijama koje su prikupljale tradicionalne domaćice, tradicionalnim receptima i primjeni tradicionalnih metoda proizvodnje koje koriste pregled domaće, autentične opreme koja se čuva unutar obitelji. Te pomno čuvane tajne definiraju kvalitetu i okus kruha. Jedan od najvažnijih čimbenika jamstva kvalitete jest miješenje i zadržavanje kiseline u koritu. Potom postoji i srodna tradicija neposuđivanja korita za miješanje drugom kućanstvu, čime se osigurava da kućanstvo koje bi iznajmilo korito ne uklanja kiselinu za kruh iz njega te se početna sirovina ne gubi za to kućanstvo. Druga su tajna trajanja fermentacije i miješanja koja određuje proizvođač kruha na temelju vlastitog znanja i iskustva.

Do danas su sve osobe uključene u proizvodnju navedene vrste kruha potomci obitelji koje su živjele u području navedenom u prethodnom odjeljku 4. i koji su generacijama pekli domaći kruh.

5.2.   Specifične karakteristike proizvoda

Karakteristična kvaliteta ovog kruha potječe od neznatno promijenjene drevne metode izrade koja uključuje pažljiv ručni rad, veliku posvećenost detaljima, iskustvo i znanje. Cijeli proces proizvodnje slijedi tradicionalnu metodu – zamijesi se tijesto od raženog brašna i polako se diže spontanom fermentacijom u drvenom koritu koje mora biti potpuno izrađeno od hrastovine ili mora barem imati hrastovo dno i stijenke. Hrastovo drvo osigurava da se kiselina zadržava u drvenim stijenkama korita za miješanje, što kruhu daje specifičan okus. Stoga se hrastov pribor koristi više od 100 godina te se prenosi s generacije na generaciju.

„Daujėnų naminė duona” razlikuje se od drugih vrsta kruha veličinom hljeba (masa 4–10 kg) i posebnom kvalitetom.

Druga je značajka ovog kruha da je načinjen samo od raženog brašna koje se fermentira u hrastovom koritu za miješenje tijesta. To znači da kruh ostaje svjež dulje vrijeme (dva tjedna) i ne postaje ustajao. Dulje vrijeme čuvanja ne utječe na njegov okus koji postaje aktivan drugi dan nakon pečenja.

5.3.   Uzročna veza između zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOZP) ili specifične kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOI)

Poveznica između „Daujėnų naminė duona” i zemljopisne lokacije temelji se na njegovoj prepoznatljivosti i sposobnosti pojedinca da proizvede kruh sa značajkama opisanim u odjeljku 5.2.

Ugled kruha „Daujėnų naminė duona” u biti se može pripisati nepromijenjenoj tradiciji izrade kruha koja se prenosi s generacije na generaciju u regiji Daujėnai i koja osigurava dosljedan, jedinstven proizvod kojemu su potrošači poklonili povjerenje.

O ugledu kruha „Daujėnų naminė duona” može se zaključiti iz redovitog pojavljivanja ovog proizvoda na izložbama, trgovačkim sajmovima, festivalima, nagrada i priznanja koja je taj kruh dobio te iz članaka iz tiska i medija:

| — | taj je kruh predstavljao Litvu na brojnim trgovačkim sajmovima širom svijeta: 2002. godine na izložbi Biofach u Nuremburgu, Njemačka, od 2003. na izložbama „Green week” u Berlinu; 2004. na međunarodnoj izložbi hrane i pića „Expo dei sapori” u Milanu u Italiji; na izložbi hrane Polagra u Poznańu, Poljska, na međunarodnoj izložbi poljoprivrede i hrane 2006. „Zolotaja osen” u Moskvi i drugdje; |
| --- | --- |

—

taj je kruh predstavljao Litvu na brojnim trgovačkim sajmovima širom svijeta: 2002. godine na izložbi Biofach u Nuremburgu, Njemačka, od 2003. na izložbama „Green week” u Berlinu; 2004. na međunarodnoj izložbi hrane i pića „Expo dei sapori” u Milanu u Italiji; na izložbi hrane Polagra u Poznańu, Poljska, na međunarodnoj izložbi poljoprivrede i hrane 2006. „Zolotaja osen” u Moskvi i drugdje;

| — | Hljebovi kruha „Daujėnų naminė duona” prekrasno ukrašeni slovima ili drugim blagdanskim uljepšavanjima ukrasi su i simboli festivala širom regije Daujėnai bez obzira na to radi li se o seoskim i školskim proslavama ili crkvenim blagdanima, blagdanu Duhova itd.; |
| --- | --- |

—

Hljebovi kruha „Daujėnų naminė duona” prekrasno ukrašeni slovima ili drugim blagdanskim uljepšavanjima ukrasi su i simboli festivala širom regije Daujėnai bez obzira na to radi li se o seoskim i školskim proslavama ili crkvenim blagdanima, blagdanu Duhova itd.;

| — | bogato ukrašeni hljebovi kruha „Daujėnų naminė duona” također su prisutni na obiteljskim proslavama, kao stolni ukrasi na vjenčanjima, krštenjima i obljetnicama te kao simboli obiteljske snage, vjernosti, plodnosti i poniznosti; |
| --- | --- |

—

bogato ukrašeni hljebovi kruha „Daujėnų naminė duona” također su prisutni na obiteljskim proslavama, kao stolni ukrasi na vjenčanjima, krštenjima i obljetnicama te kao simboli obiteljske snage, vjernosti, plodnosti i poniznosti;

| — | „Daujėnų namine duona” servira se gostima na različitim sajmovima, festivalima i slično. |
| --- | --- |

—

„Daujėnų namine duona” servira se gostima na različitim sajmovima, festivalima i slično.

Od 2002. „Daujėnų naminė duona” priznaje se kao kulinarsko nasljeđe te mu je dodijeljen certifikat koji izdaje vladino tijelo „Fond za kulinarsku baštinu”. Godine 2008. nagrađen je zlatnom medaljom Agrobalt, a iste godine i diplomom „Najbolji litavski kruh” na natjecanju koje su zajednički organizirali Sveučilište Kaunas i Institut za tehnologiju hrane te Ministarstvo poljoprivrede. 2009. godine certificiran je kao proizvod nacionalne baštine i dobio je certifikat nacionalne baštine Ministarstva poljoprivrede.

„Daujėnų naminė duona” priznat je i njegova je reputacija potvrđena u člancima i kolumnama u regionalnom, nacionalnom i stranom tisku: „Kućanstva peku kruh u glinenim pećima” (Darbas, 1995., br. 88.); „Toplo susjedstvo u cvijeću” (Darbas, 1996., br. 92.); „Kruh Saimeta (lokalna tvrtka osnovana 1995.) u kojem će uživati i Francuzi” (Darbas, 1997., br. 59.); „Farmerica se uključila u posao” (Panevėžio rytas, 1998., br. 160.); „Sveprisutna aroma blagdanskog pečenja u Saimeti” (Darbas, 1999., br. 11.); „Prodala je krave i sada peče kruh” (Panevėžio rytas, 2000., br. 39.); „Seljački kruh ukusniji?” (Geras skonis. Gastronomija, gėrimai, vartojimo kultūra, 2000., br. 1.); „Vlasnica uspješne pekarnice u selu Daujėnai nudi nekoliko tuceta vrsta proizvoda od žita” (Alytaus naujienos, 2000., br. 2008.); „Švedska zainteresirana za kruh Daujėnai” (Lietuvos aidas, 2000., br. 104.); „Obrati i usponi sa strepnjom” (Lietuvos aidas, 2001., br. 262.); „Trgovina u Saimeti prodaje kruh i pekarske proizvode bez kemijskih aditiva” (Santarvė, 2001., br. 144.); „Kruh donosi slavu Daujėnai” (Respublika, 2002., br. 68.); „Majčin recept proslavio kćer” (Lietuvos žinios, 2003., br. 36.); „Živo zrnje u kruhu Daujėnai” (Laikas, 21. studenoga 2003.); „Litva iznenađuje čak i najzahtjevnije posjetitelje na grčkom tjednu međunarodne izložbe” (Ūkininko patarėjas, 2003., br. 10.); „Predsjednik hvali seoski kruh” (XXI. Amžius, 2003., br. 40.); „Tvrtka koju vodi ujedinjena predanost” (Aukštaitijos verslo balsas, 2004., br. 24.); „Rijeka uspjeha u Berlinu” (Darbas, 2004., br. 19.); „Zlatna medalja za domaći kruh Daujėnai” (Darbas, 2008., br. 115.); „Nova faza za AgroBalt – između Zapada i Istoka” (Ūkininko patarėjas, 2008., br. 114.); „Festival za proizvođače i potrošače AgroBalt” (Valstietis, 7. listopada 2008.); „Kako je Vitalija Stankevičienė načinila Daujėnai poznatim” (Respublika, 2010., br. 85.); „Litva postaje poznata po kruhu iz Daujėnaia – obiteljska tradicija” (Ūkininko patarėjas, 2011., br. 40.); „Zeleni tjedan – okusi i arome iz cijelog svijeta” (Voruta, 21. siječnja 2011.).

Proizvodnja kruha „Daujėnai naminė duona” u promidžbenoj je literaturi označena kao jedna od specifičnih značajki ovog zemljopisnog područja namijenjenih turistima (Путешествуем по Пасвальскому краю. Туристическая карта района; Izvoz litvanske hrane, svibanj 1998.; Smeđi kruh iz Daujėnaia, LŽ. Trgovačka marka Litve. Lietuviškas ženklas, 2000., br. 2.). Popularnost kruha „Daujėnų naminė duona” može se potvrditi i na temelju posebnih poljoprivrednih televizijskih izvješća poput emisije BTV-a „Između sela i grada” (7. prosinca 2008.) i emisije TV3 „O farmama i pčelama” (31. siječnja 2009.)

U skladu sa zaključcima potrošačke ankete provedene 2010. godine, četiri od pet ispitanika povezalo je Daujėnai s „Daujėnų naminė duona” (potrošačka anketa 2010. godine koju je provelo vladino tijelo „Fond za kulinarsku baštinu”). Anketa je pokazala da potrošači prepoznaju „Daujėnų naminė duona”, traže ga u prodavaonicama i konzumiraju ga svaki dan, dok se ukrašeni primjerci nose u inozemstvo kao dar, blagdanski ukras ili suvenir.

Upućivanje za objavu specifikacije

(članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (3))

http://www.zum.lt/l.php?tmpl_into[0]=index&tmpl_name[0]=m_site_index163&tmpl_into[1]=middle&tmpl_id[1]=2945

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

(2)  SL L 93, 31.3.2006., str. 12. Zamijenjeno Uredbom (EU) br. 1151/2012.

(3)  Zamijenjeno Uredbom (EU) br. 1151/2012.

---

| 31.8.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 251/12 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 251/12

---

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

2013/C 251/07

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
   (2)

„GOFIO CANARIO”

EZ br.: ES-PGI-0005-0942-24.01.2012

ZOZP ( X ) ZOI ( )

1.   Naziv

„Gofio Canario”

2.   Država članica ili treća zemlja

Španjolska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

| Razred 1.6.: | Voće, povrće i žitarice, svježi ili prerađeni |
| --- | --- |

Razred 1.6.:

Voće, povrće i žitarice, svježi ili prerađeni

3.2.   Opis proizvoda na koji se primjenjuje naziv iz točke 1.

„Gofio Canario” je proizvod koji se proizvodi na arhipelagu Kanarskih otoka mljevenjem prženog zrnja, s dodatkom morske soli ili bez nje. Ponekad Gofio može sadržavati mahunarke, koje se obrađuju na isti način kao i žitarice.

Fizikalna i organoleptička svojstva

„Gofio Canario” praškasta je tvar koja sliči brašnu i čija je veličina čestica slična brašnu od punog zrna.

Ima sljedeća organoleptička svojstva:

| — | Izgled: boja je u rasponu od bjelokosno žute, preko boje meda, do tamno crvene, ovisno o stupnju prženja i korištenoj sirovini. |
| --- | --- |

—

Izgled: boja je u rasponu od bjelokosno žute, preko boje meda, do tamno crvene, ovisno o stupnju prženja i korištenoj sirovini.

| — | Miris: arome prženja, povrća i oraha od srednjeg do jakog intenziteta, ovisno o korištenoj sirovini. |
| --- | --- |

—

Miris: arome prženja, povrća i oraha od srednjeg do jakog intenziteta, ovisno o korištenoj sirovini.

| — | Okus: glatkoća, ljepljivost u ustima i okusi koji ovise o stupnju prženja, poput moke, kave i svježe pečenih keksa. |
| --- | --- |

—

Okus: glatkoća, ljepljivost u ustima i okusi koji ovise o stupnju prženja, poput moke, kave i svježe pečenih keksa.

| — | Opip: izraženi osjećaj glatkoće i ljepljivosti zbog veličine čestica. |
| --- | --- |

—

Opip: izraženi osjećaj glatkoće i ljepljivosti zbog veličine čestica.

Kemijska svojstva

| — | bjelančevine: najmanje 7,0 % |
| --- | --- |

—

bjelančevine: najmanje 7,0 %

| — | najmanje sirovih vlakana 1,5 % |
| --- | --- |

—

najmanje sirovih vlakana 1,5 %

| — | ugljikohidrati: najmanje 45 % |
| --- | --- |

—

ugljikohidrati: najmanje 45 %

| — | masti: najviše 5 % |
| --- | --- |

—

masti: najviše 5 %

3.3.   Sirovine (samo za prerađene proizvode)

| — | žitarice: pšenica, kukuruz, ječam, raž, zob, riža. |
| --- | --- |

—

žitarice: pšenica, kukuruz, ječam, raž, zob, riža.

| — | mahunarke: bob, slanutak, soja. |
| --- | --- |

—

mahunarke: bob, slanutak, soja.

| — | morska sol. |
| --- | --- |

—

morska sol.

3.4.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

—

3.5.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

| | Prva faza: čišćenje
  To uključuje čišćenje zrnja i/ili mahunarki koji se koriste kao sirovina radi uklanjanja komadića materijala biljke, slomljenog zrnja ili drugih stranih tvari. Čišćenje se obavlja mehanički, bilo korištenjem strojeva za rešetanje zrnja koji mogu djelovati s jakom strujom zraka, bilo korištenjem cernideras ili zarandas (ručnih sita). |
| --- | --- |

Prva faza: čišćenje

To uključuje čišćenje zrnja i/ili mahunarki koji se koriste kao sirovina radi uklanjanja komadića materijala biljke, slomljenog zrnja ili drugih stranih tvari. Čišćenje se obavlja mehanički, bilo korištenjem strojeva za rešetanje zrnja koji mogu djelovati s jakom strujom zraka, bilo korištenjem cernideras ili zarandas (ručnih sita).

| | Druga faza: prženje i hlađenje
  Korištenjem strojeva za prženje sirovina se grije s time da temperatura ne prijeđe 200 °C.
  Prženi proizvod potom se ostavlja kako bi se ohladio na sobnu temperaturu u vrećama ili kutijama za hlađenje. Postupak hlađenja može se ubrzati korištenjem otvorenih pokretnih traka ili propuhivanjem. |
| --- | --- |

Druga faza: prženje i hlađenje

Korištenjem strojeva za prženje sirovina se grije s time da temperatura ne prijeđe 200 °C.

Prženi proizvod potom se ostavlja kako bi se ohladio na sobnu temperaturu u vrećama ili kutijama za hlađenje. Postupak hlađenja može se ubrzati korištenjem otvorenih pokretnih traka ili propuhivanjem.

| | Treća faza: mljevenje
  Mljevenje je ključna faza u procesu proizvodnje gofija.
  Prženo zrnje prebacuje se u područje za mljevenje, gdje se melje.
  Mlinar opipom proizvoda sam odlučuje kada mljevenje treba prestati.
  Kada proizvod ima odgovarajuću kombinaciju glatkoće i ljepljivosti, mljevenje prestaje.
  Organoleptičke provjere obavlja glavni mlinar prije nego se proizvod pakira, a rezultati se bilježe. |
| --- | --- |

Treća faza: mljevenje

Mljevenje je ključna faza u procesu proizvodnje gofija.

Prženo zrnje prebacuje se u područje za mljevenje, gdje se melje.

Mlinar opipom proizvoda sam odlučuje kada mljevenje treba prestati.

Kada proizvod ima odgovarajuću kombinaciju glatkoće i ljepljivosti, mljevenje prestaje.

Organoleptičke provjere obavlja glavni mlinar prije nego se proizvod pakira, a rezultati se bilježe.

| | Četvrta faza: pakiranje
  Na taj način dobiveni gofio drži se u skladištima do pakiranja, koje se obavlja automatski, poluautomatski ili ručno. |
| --- | --- |

Četvrta faza: pakiranje

Na taj način dobiveni gofio drži se u skladištima do pakiranja, koje se obavlja automatski, poluautomatski ili ručno.

3.6.   Posebna pravila o rezanju, ribanju, pakiranju itd.

Gofio, suha, praškasta tvar s izraženim organoleptičkim svojstvima, mora se pakirati što je prije moguće nakon prženja i mljevenja pa se konačni proizvod mora pakirati na Kanarskim otocima radi zaštite kvalitete.

3.7.   Posebna pravila za označivanje

Logotip ZOZP Europske unije i naziv „Gofio Canario” moraju na etiketi biti jasno vidljivi.

Gofio koji spada pod zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla namijenjen konzumaciji mora nositi sekundarnu etiketu s brojem. Brojčano označavanje odobrava i provjerava inspekcijsko tijelo. U svim slučajevima etiketa mora biti pričvršćena prije stavljanja na tržište i na takav način da ponovna uporaba nije moguća.

Otok i područje proizvodnje te podrijetlo sirovine mogu se spomenuti na etiketi.

Ako je gofio mljeven kamenom, riječi „tradicionalni zanatski proizvod” ili „iz kamenog mlina” mogu se nalaziti na etiketi.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

ZOZP „Gofio Canario” proizvodi se na arhipelagu Kanarskih otoka.

Arhipelag Kanarskih otoka nalazi se u umjerenoj sjevernoatlantskoj zoni, između 27° 37′ i 29° 25′ sjeverno (suptropska lokacija) i 13° 20′ i 18° 10′ zapadno od Greenwicha. Afrička obala je 100 km od najbližeg i 500 km od najudaljenijeg otoka.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1.   Posebnost zemljopisnog područja

Razlozi za ovaj zahtjev za ZOZP jesu ugled naziva, koji proizlazi iz tradicionalnog proizvodnog procesa i vještine glavnog mlinara pri određivanju trenutka prestanka prženja i mljevenja. Gofio se na Kanarskim otocima tako proizvodi od davnina. Vještina glavnog mlinara ključna je za određivanje trenutka prestanka prženja i mljevenja. To je tradicija specifična za Kanarske otoke koja se prenosi kroz generacije.

Bez obzira na to proizvodi li se „Gofio Canario” u kamenom mlinu ili mlinu s metalnim valjcima, glavni mlinar uvijek postoji. Vrijeme mljevenja nije programirano. Mljevenje prestaje kada glavni mlinar, također poznat kao mlinar zanatlija, kaže da treba prestati. Suvremena tehnologija nije promijenila tradicionalnu ulogu glavnog mlinara jer je on taj koji točno zna kada mljevenje treba prestati. To je još uvijek zanatski postupak jer ne postoji industrijsko programiranje ili fiksno vrijeme za određivanje prestanka mljevenja: to ovisi o odluci glavnog mlinara. On zna kada mljevenje treba prestati na temelju organoleptičkih svojstava. Isto se odnosi i na prženje. Svaki glavni mlinar prilagođava vrijeme prženja i temperaturu vrsti zrnja i kvalitativnim svojstvima serije, na temelju aroma koja osjeti i izravnom procjenom proizvoda kako izađe iz stroja za prženje. Ta organoleptička svojstva opisana su u točki 3.2. ovog dokumenta.

Uloga glavnog mlinara, čija se vještina određivanja trenutka prestanka svakog procesa prenosi s oca na sina, temelj je proizvodnog procesa „Gofija Canarija”.

5.2.   Posebnost proizvoda

Sljedeće povijesne činjenice potvrđuju ugled i karakter „Gofija Canarija”:

| — | Prvi Europljani koji su došli na Kanarske otoke opazili su da autohtono stanovništvo priprema proizvod od ječma i drugog zrnja koje se lagano pržilo i zatim mljelo u mlinovima. Proizvod su autohtoni stanovnici Gran Canarije zvali „gofio” prije španjolskog osvajanja, a taj se naziv koristi i danas (García Quesada, 1998.). |
| --- | --- |

—

Prvi Europljani koji su došli na Kanarske otoke opazili su da autohtono stanovništvo priprema proizvod od ječma i drugog zrnja koje se lagano pržilo i zatim mljelo u mlinovima. Proizvod su autohtoni stanovnici Gran Canarije zvali „gofio” prije španjolskog osvajanja, a taj se naziv koristi i danas (García Quesada, 1998.).

| — | Osobito vrijedan spomena jest članak Péreza Vidala (1955.) koji navodi „gofio” kao najbolji primjer da latinsko-američki španjolski sadrži posuđenice s Kanarskih otoka: uporaba riječi proširila se diljem Amerike u mjeri da ju neki španjolski rječnici definiraju kao amerikanizam. Međutim, podrijetlo riječi s Kanarskih otoka potvrđeno je u La aportación de canarias a la población de América (José Pérez Vidal, 1955.). |
| --- | --- |

—

Osobito vrijedan spomena jest članak Péreza Vidala (1955.) koji navodi „gofio” kao najbolji primjer da latinsko-američki španjolski sadrži posuđenice s Kanarskih otoka: uporaba riječi proširila se diljem Amerike u mjeri da ju neki španjolski rječnici definiraju kao amerikanizam. Međutim, podrijetlo riječi s Kanarskih otoka potvrđeno je u La aportación de canarias a la población de América (José Pérez Vidal, 1955.).

| — | Mnogi službeni kroničari tog vremena i mnogi putnici pisali su o toj jedinstvenoj vrsti hrane s Kanarskih otoka, posebno povjesničar i fratar Abreu Galindo (1590.–1602.), koji je opisuje u Historia de la Conquista de las Siete Islas Canarias, te Marín y Cubas (1694.). |
| --- | --- |

—

Mnogi službeni kroničari tog vremena i mnogi putnici pisali su o toj jedinstvenoj vrsti hrane s Kanarskih otoka, posebno povjesničar i fratar Abreu Galindo (1590.–1602.), koji je opisuje u Historia de la Conquista de las Siete Islas Canarias, te Marín y Cubas (1694.).

| — | „Gofio Canario” izvorni je proizvod s Kanarskih otoka koji je bio i još uvijek jest najtradicionalnija hrana otočja, što je potvrđeno brojnim dokumentima i predmetima očuvanima do danas u znanstvenim i etnološkim muzejima, što pokazuje da se gofio konzumirao na otočju od davnina: jeli su ga prvi stanovnici, a jede se i danas. |
| --- | --- |

—

„Gofio Canario” izvorni je proizvod s Kanarskih otoka koji je bio i još uvijek jest najtradicionalnija hrana otočja, što je potvrđeno brojnim dokumentima i predmetima očuvanima do danas u znanstvenim i etnološkim muzejima, što pokazuje da se gofio konzumirao na otočju od davnina: jeli su ga prvi stanovnici, a jede se i danas.

| — | Metode za izradu gofija u osnovi su još uvijek iste kao i one koje je koristilo autohtono stanovništvo; otoke su osvojili Španjolci u 15. stoljeću koji su usvojili gofio kao osnovni dio svoje prehrane. |
| --- | --- |

—

Metode za izradu gofija u osnovi su još uvijek iste kao i one koje je koristilo autohtono stanovništvo; otoke su osvojili Španjolci u 15. stoljeću koji su usvojili gofio kao osnovni dio svoje prehrane.

| — | U svojoj knjizi Cinq années de séjour aux Iles Canaries (1891.) René Verneau piše o važnosti te hrane za autohtono stanovništvo i za otočane tog vremena. |
| --- | --- |

—

U svojoj knjizi Cinq années de séjour aux Iles Canaries (1891.) René Verneau piše o važnosti te hrane za autohtono stanovništvo i za otočane tog vremena.

Svojstva koja određuju posebnost proizvoda jesu organoleptička svojstva opisana u točki 3.2, koja proizlaze iz načina pripreme.

Načini proizvodnje, tehnike za kontrolu strojeva, različiti stupnjevi prženja i recepti za mješavine različitog zrnja/mahunarki prenosili su se s naraštaja na naraštaj. Mnogi proizvođači razvili su recepte za najbolje „gofije”, s organoleptičkog stajališta, koristeći stare recepte s različitim udjelima žitarica i/ili mahunarki koje su, prema usmenoj predaji, poboljšavale svojstva proizvoda. Kontrolu procesa prženja i mljevenja, tako da proizvod ima vizualnu, olfaktornu i opipnu autentičnost koju potrošači očekuju, provodi glavni mlinar, koji koristi iskustvo koje se prenosi s oca na sina, s obzirom na to da su većina mlinova koji danas postoje obiteljski poslovi.

Specifična organoleptička svojstva gofija postoje uglavnom zbog laganog prženja i sporog mljevenja žitarica i/ili mahunarki, što su značajke proizvodnje koje su bez sumnje povezane sa zemljopisnim područjem.

Svi ti razlikovni čimbenici daju „Gofiju Canariju” fizikalna, kemijska i organoleptička svojstva koja ga jasno obilježavaju i koja cijeni potrošač.

5.3.   Uzročna veza između zemljopisnog područja i kvalitete ili svojstva proizvoda (za ZOI) ili posebna kvaliteta, ugled ili drugo svojstvo proizvoda (za ZOZP)

Zaključci studija provedenih radi kvantificiranja razlika između gofija s različitim podrijetlom su kako slijedi:

| — | Kada se uzorci proizvedeni na Kanarskim otocima usporede s uzorcima proizvedenim drugdje, jasno je da postoje značajne olfaktorno-okusne razlike. Preciznije, „Gofio Canario” ima miris, okus po prženju i ljepljivost koji su znatno drukčiji od onih kod gofija proizvedenih drugdje. Ljepljivost je najbolji parametar za razlikovanje teksture. |
| --- | --- |

—

Kada se uzorci proizvedeni na Kanarskim otocima usporede s uzorcima proizvedenim drugdje, jasno je da postoje značajne olfaktorno-okusne razlike. Preciznije, „Gofio Canario” ima miris, okus po prženju i ljepljivost koji su znatno drukčiji od onih kod gofija proizvedenih drugdje. Ljepljivost je najbolji parametar za razlikovanje teksture.

| — | Postoji jasna povezanost između regije podrijetla i boje, mirisa, stupnja prženosti, ljepljivosti i ukupne kvalitete. |
| --- | --- |

—

Postoji jasna povezanost između regije podrijetla i boje, mirisa, stupnja prženosti, ljepljivosti i ukupne kvalitete.

Stupanj prženja i ljepljivosti je taj koji razlikuje „Gofio Canario” od gofija proizvedenog drugdje. To su parametri koji izravno ovise o odlukama koje donese glavni mlinar. Vještina glavnog mlinara na Kanarskim otocima ključna je za organoleptička svojstva „Gofija Canarija”, time pokazujući uzročnu vezu između posebnog proizvodnog procesa na Kanarskim otocima i posebnih svojstava proizvoda.

Osebujna svojstva „Gofija Canarija” stvorili su mu ugled i glasovitost: brojne publikacije i recepti koji koriste „Gofio Canario” još su jedan dokaz veze između „Gofija Canarija” i Kanarskih otoka.

Uputa na objavljivanje specifikacije

(Članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (3))

http://www.gobiernodecanarias.org/agricultura/icca/Doc/Productos_calidad/Pliego_de_condiciones_IGP_Gofio_Canario.pdf

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

(2)  SL L 93, 31.3.2006., str. 12. Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

(3)  Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

---