# Europos Sąjungos C 242/2013

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.C_2013.242.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 242 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 56 tomas2013m. rugpjūčio 23d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.C_2013.242.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 242

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

56 tomas2013m. rugpjūčio 23d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2013/C 242/01 | Euro kursas | 1 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2013/C 242/02 | Atnaujintas sienos perėjimo punktų, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 562/2006, nustatančio taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksą), 2 straipsnio 8 dalyje, sąrašas (OL C 316, 2007 12 28, p. 1; OL C 134, 2008 5 31, p. 16; OL C 177, 2008 7 12, p. 9; OL C 200, 2008 8 6, p. 10; OL C 331, 2008 12 31, p. 13; OL C 3, 2009 1 8, p. 10; OL C 37, 2009 2 14, p. 10; OL C 64, 2009 3 19, p. 20; OL C 99, 2009 4 30, p. 7; OL C 229, 2009 9 23, p. 28; OL C 263, 2009 11 5, p. 22; OL C 298, 2009 12 8, p. 17; OL C 74, 2010 3 24, p. 13; OL C 326, 2010 12 3, p. 17; OL C 355, 2010 12 29, p. 34; OL C 22, 2011 1 22, p. 22; OL C 37, 2011 2 5, p. 12; OL C 149, 2011 5 20, p. 8; OL C 190, 2011 6 30, p. 17; OL C 203, 2011 7 9, p. 14; OL C 210, 2011 7 16, p. 30; OL C 271, 2011 9 14, p. 18; OL C 356, 2011 12 6, p. 12; OL C 111, 2012 4 18, p. 3; OL C 183, 2012 6 23, p. 7; OL C 313, 2012 10 17, p. 11; OL C 394, 2012 12 20, p. 22; OL C 51, 2013 2 22, p. 9; OL C 167, 2013 6 13, p. 9) | 2 |
| 2013/C 242/03 | Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 562/2006, nustatančio taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas), 19 straipsnio 2 dalyje nurodytų akredituotiems diplomatinių ir konsulinių atstovybių nariams ir jų šeimos nariams valstybių narių užsienio reikalų ministerijų išduotų kortelių atnaujinti pavyzdžiai (OL C 247, 2006 10 13, p. 85; OL C 153, 2007 7 6, p. 15; OL C 64, 2009 3 19, p. 18; OL C 239, 2009 10 6, p. 7; OL C 304, 2010 11 10, p. 6; OL C 273, 2011 9 16, p. 11; OL C 357, 2011 12 7, p. 3; OL C 88, 2012 3 24, p. 12; OL C 120, 2012 4 25, p. 4; OL C 182, 2012 6 22, p. 10; OL C 214, 2012 7 20, p. 4; OL C 238, 2012 8 8, p. 5; OL C 255, 2012 8 24, p. 2) | 13 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2013/C 242/01

Euro kursas

1

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2013/C 242/02

Atnaujintas sienos perėjimo punktų, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 562/2006, nustatančio taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksą), 2 straipsnio 8 dalyje, sąrašas (OL C 316, 2007 12 28, p. 1; OL C 134, 2008 5 31, p. 16; OL C 177, 2008 7 12, p. 9; OL C 200, 2008 8 6, p. 10; OL C 331, 2008 12 31, p. 13; OL C 3, 2009 1 8, p. 10; OL C 37, 2009 2 14, p. 10; OL C 64, 2009 3 19, p. 20; OL C 99, 2009 4 30, p. 7; OL C 229, 2009 9 23, p. 28; OL C 263, 2009 11 5, p. 22; OL C 298, 2009 12 8, p. 17; OL C 74, 2010 3 24, p. 13; OL C 326, 2010 12 3, p. 17; OL C 355, 2010 12 29, p. 34; OL C 22, 2011 1 22, p. 22; OL C 37, 2011 2 5, p. 12; OL C 149, 2011 5 20, p. 8; OL C 190, 2011 6 30, p. 17; OL C 203, 2011 7 9, p. 14; OL C 210, 2011 7 16, p. 30; OL C 271, 2011 9 14, p. 18; OL C 356, 2011 12 6, p. 12; OL C 111, 2012 4 18, p. 3; OL C 183, 2012 6 23, p. 7; OL C 313, 2012 10 17, p. 11; OL C 394, 2012 12 20, p. 22; OL C 51, 2013 2 22, p. 9; OL C 167, 2013 6 13, p. 9)

2

2013/C 242/03

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 562/2006, nustatančio taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas), 19 straipsnio 2 dalyje nurodytų akredituotiems diplomatinių ir konsulinių atstovybių nariams ir jų šeimos nariams valstybių narių užsienio reikalų ministerijų išduotų kortelių atnaujinti pavyzdžiai (OL C 247, 2006 10 13, p. 85; OL C 153, 2007 7 6, p. 15; OL C 64, 2009 3 19, p. 18; OL C 239, 2009 10 6, p. 7; OL C 304, 2010 11 10, p. 6; OL C 273, 2011 9 16, p. 11; OL C 357, 2011 12 7, p. 3; OL C 88, 2012 3 24, p. 12; OL C 120, 2012 4 25, p. 4; OL C 182, 2012 6 22, p. 10; OL C 214, 2012 7 20, p. 4; OL C 238, 2012 8 8, p. 5; OL C 255, 2012 8 24, p. 2)

13

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2013/C 242/04 | Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 17 |

V   Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

2013/C 242/04

Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

17

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 23.8.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 242/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 242/1

---

Euro kursas (1)

2013 m. rugpjūčio 22 d.

2013/C 242/01

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,3323 |
| JPY | Japonijos jena | 131,45 |
| DKK | Danijos krona | 7,4589 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,85505 |
| SEK | Švedijos krona | 8,6890 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,2349 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 8,1225 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,738 |
| HUF | Vengrijos forintas | 299,40 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7023 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,2416 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,4440 |
| TRY | Turkijos lira | 2,6463 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4813 |
| CAD | Kanados doleris | 1,3984 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,3328 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,7049 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,7091 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 494,58 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 13,7713 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 8,1550 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5520 |
| IDR | Indonezijos rupija | 14 838,60 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,4172 |
| PHP | Filipinų pesas | 58,852 |
| RUB | Rusijos rublis | 44,1750 |
| THB | Tailando batas | 42,687 |
| BRL | Brazilijos realas | 3,2513 |
| MXN | Meksikos pesas | 17,6210 |
| INR | Indijos rupija | 86,4400 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,3323

JPY

Japonijos jena

131,45

DKK

Danijos krona

7,4589

GBP

Svaras sterlingas

0,85505

SEK

Švedijos krona

8,6890

CHF

Šveicarijos frankas

1,2349

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

8,1225

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,738

HUF

Vengrijos forintas

299,40

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7023

PLN

Lenkijos zlotas

4,2416

RON

Rumunijos lėja

4,4440

TRY

Turkijos lira

2,6463

AUD

Australijos doleris

1,4813

CAD

Kanados doleris

1,3984

HKD

Honkongo doleris

10,3328

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,7049

SGD

Singapūro doleris

1,7091

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 494,58

ZAR

Pietų Afrikos randas

13,7713

CNY

Kinijos ženminbi juanis

8,1550

HRK

Kroatijos kuna

7,5520

IDR

Indonezijos rupija

14 838,60

MYR

Malaizijos ringitas

4,4172

PHP

Filipinų pesas

58,852

RUB

Rusijos rublis

44,1750

THB

Tailando batas

42,687

BRL

Brazilijos realas

3,2513

MXN

Meksikos pesas

17,6210

INR

Indijos rupija

86,4400

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 23.8.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 242/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 242/2

---

Atnaujintas sienos perėjimo punktų, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 562/2006, nustatančio taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksą), 2 straipsnio 8 dalyje, sąrašas (OL C 316, 2007 12 28, p. 1; OL C 134, 2008 5 31, p. 16; OL C 177, 2008 7 12, p. 9; OL C 200, 2008 8 6, p. 10; OL C 331, 2008 12 31, p. 13; OL C 3, 2009 1 8, p. 10; OL C 37, 2009 2 14, p. 10; OL C 64, 2009 3 19, p. 20; OL C 99, 2009 4 30, p. 7; OL C 229, 2009 9 23, p. 28; OL C 263, 2009 11 5, p. 22; OL C 298, 2009 12 8, p. 17; OL C 74, 2010 3 24, p. 13; OL C 326, 2010 12 3, p. 17; OL C 355, 2010 12 29, p. 34; OL C 22, 2011 1 22, p. 22; OL C 37, 2011 2 5, p. 12; OL C 149, 2011 5 20, p. 8; OL C 190, 2011 6 30, p. 17; OL C 203, 2011 7 9, p. 14; OL C 210, 2011 7 16, p. 30; OL C 271, 2011 9 14, p. 18; OL C 356, 2011 12 6, p. 12; OL C 111, 2012 4 18, p. 3; OL C 183, 2012 6 23, p. 7; OL C 313, 2012 10 17, p. 11; OL C 394, 2012 12 20, p. 22; OL C 51, 2013 2 22, p. 9; OL C 167, 2013 6 13, p. 9)

2013/C 242/02

2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 562/2006, nustatančio taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas), 2 straipsnio 8 punkte nurodytų sienos perėjimo punktų sąrašas skelbiamas, atsižvelgiant į valstybių narių pagal Šengeno sienų kodekso 34 straipsnį Komisijai pateiktą informaciją.

Informacija skelbiama Oficialiajame leidinyje, be to, reguliariai atnaujinamą informaciją galima rasti Vidaus reikalų generalinio direktorato svetainėje.

KROATIJA

SIENOS PERĖJIMO PUNKTŲ SĄRAŠAS

KROATIJOS RESPUBLIKA–BOSNIJA IR HERCEGOVINA

Nuolatiniai sienos perėjimo punktai, skirti tarptautiniam keleivių ir prekių vežimui kelių transportu, kuriuose veikia kontrolės tarnybos (PKP)
   (1):

| 1) | Stara Gradiška; |
| --- | --- |

1)

Stara Gradiška;

| 2) | Nova Sela. |
| --- | --- |

2)

Nova Sela.

Nuolatiniai sienos perėjimo punktai, skirti tarptautiniam keleivių ir prekių vežimui kelių transportu:

| 1) | Županja; |
| --- | --- |

1)

Županja;

| 2) | Gunja; |
| --- | --- |

2)

Gunja;

| 3) | Slavonski Šamac; |
| --- | --- |

3)

Slavonski Šamac;

| 4) | Slavonski Brod; |
| --- | --- |

4)

Slavonski Brod;

| 5) | Jasenovac; |
| --- | --- |

5)

Jasenovac;

| 6) | Maljevac; |
| --- | --- |

6)

Maljevac;

| 7) | Ličko Petrovo Selo; |
| --- | --- |

7)

Ličko Petrovo Selo;

| 8) | Strmica; |
| --- | --- |

8)

Strmica;

| 9) | Kamensko; |
| --- | --- |

9)

Kamensko;

| 10) | Vinjani Gornji; |
| --- | --- |

10)

Vinjani Gornji;

| 11) | Vinjani Donji; |
| --- | --- |

11)

Vinjani Donji;

| 12) | Gornji Brgat; |
| --- | --- |

12)

Gornji Brgat;

| 13) | Klek; |
| --- | --- |

13)

Klek;

| 14) | Zaton Doli. |
| --- | --- |

14)

Zaton Doli.

Nuolatiniai sienos perėjimo punktai, skirti tarptautiniam keleivių ir prekių vežimui geležinkelių transportu:

| 1) | Drenovci; |
| --- | --- |

1)

Drenovci;

| 2) | Volinja; |
| --- | --- |

2)

Volinja;

| 3) | Ličko Dugo Polje; |
| --- | --- |

3)

Ličko Dugo Polje;

| 4) | Slavonski Šamac; |
| --- | --- |

4)

Slavonski Šamac;

| 5) | Metković. |
| --- | --- |

5)

Metković.

Nuolatiniai sienos perėjimo punktai, skirti tarptautiniam keleivių vežimui kelių transportu:

| 1) | Hrvatska Kostajnica; |
| --- | --- |

1)

Hrvatska Kostajnica;

| 2) | Užljebić; |
| --- | --- |

2)

Užljebić;

| 3) | Aržano; |
| --- | --- |

3)

Aržano;

| 4) | Orah; |
| --- | --- |

4)

Orah;

| 5) | Čepikuće; |
| --- | --- |

5)

Čepikuće;

| 6) | Prud; |
| --- | --- |

6)

Prud;

| 7) | Metković; |
| --- | --- |

7)

Metković;

| 8) | Mali Prolog; |
| --- | --- |

8)

Mali Prolog;

| 9) | Dvor. |
| --- | --- |

9)

Dvor.

Nuolatiniai sienos perėjimo punktai, skirti vietiniam eismui per sieną
   (2):

| 1) | Pašin Potok; |
| --- | --- |

1)

Pašin Potok;

| 2) | Bogovolja; |
| --- | --- |

2)

Bogovolja;

| 3) | Lička Kaldrma; |
| --- | --- |

3)

Lička Kaldrma;

| 4) | Bili Brig; |
| --- | --- |

4)

Bili Brig;

| 5) | Aržano Pazar; |
| --- | --- |

5)

Aržano Pazar;

| 6) | Dvorine; |
| --- | --- |

6)

Dvorine;

| 7) | Jovića Most; |
| --- | --- |

7)

Jovića Most;

| 8) | Sebišina; |
| --- | --- |

8)

Sebišina;

| 9) | Slivno; |
| --- | --- |

9)

Slivno;

| 10) | Podprolog; |
| --- | --- |

10)

Podprolog;

| 11) | Unka; |
| --- | --- |

11)

Unka;

| 12) | Vukov Klanac; |
| --- | --- |

12)

Vukov Klanac;

| 13) | Imotica; |
| --- | --- |

13)

Imotica;

| 14) | Slano; |
| --- | --- |

14)

Slano;

| 15) | Hrvatska Dubica; |
| --- | --- |

15)

Hrvatska Dubica;

| 16) | Gabela Polje. |
| --- | --- |

16)

Gabela Polje.

KROATIJOS RESPUBLIKA–JUODKALNIJA

Nuolatiniai sienos kirtimo punktai, skirti tarptautiniam keleivių ir prekių vežimui kelių transportu, kuriuose veikia kontrolės tarnybos (PKP)
   (3):

| 1) | Karasovići. |
| --- | --- |

1)

Karasovići.

Nuolatiniai sienos perėjimo punktai, skirti tarptautiniam keleivių vežimui kelių transportu:

| 1) | Vitaljina. |
| --- | --- |

1)

Vitaljina.

KROATIJOS RESPUBLIKA–VENGRIJA

Nuolatiniai sienos perėjimo punktai, skirti tarptautiniam keleivių ir prekių vežimui kelių transportu:

| 1) | Duboševica; |
| --- | --- |

1)

Duboševica;

| 2) | Goričan; |
| --- | --- |

2)

Goričan;

| 3) | Terezino Polje; |
| --- | --- |

3)

Terezino Polje;

| 4) | Donji Miholjac; |
| --- | --- |

4)

Donji Miholjac;

| 5) | Gola. |
| --- | --- |

5)

Gola.

Nuolatiniai sienos perėjimo punktai, skirti tarptautiniam keleivių ir prekių vežimui geležinkelių transportu:

| 1) | Koprivnica; |
| --- | --- |

1)

Koprivnica;

| 2) | Kotoriba; |
| --- | --- |

2)

Kotoriba;

| 3) | Beli Manastir. |
| --- | --- |

3)

Beli Manastir.

Nuolatiniai sienos perėjimo punktai, skirti tarptautiniam keleivių vežimui kelių transportu:

| 1) | Goričan II; |
| --- | --- |

1)

Goričan II;

| 2) | Baranjsko Petrovo Selo. |
| --- | --- |

2)

Baranjsko Petrovo Selo.

KROATIJOS RESPUBLIKA–SLOVĖNIJOS RESPUBLIKA

Nuolatiniai sienos perėjimo punktai, skirti tarptautiniam keleivių ir prekių vežimui kelių transportu:

| 1) | Macelj; |
| --- | --- |

1)

Macelj;

| 2) | Bregana; |
| --- | --- |

2)

Bregana;

| 3) | Rupa; |
| --- | --- |

3)

Rupa;

| 4) | Plovanija; |
| --- | --- |

4)

Plovanija;

| 5) | Kaštel; |
| --- | --- |

5)

Kaštel;

| 6) | Požane; |
| --- | --- |

6)

Požane;

| 7) | Pasjak; |
| --- | --- |

7)

Pasjak;

| 8) | Jurovski Brod; |
| --- | --- |

8)

Jurovski Brod;

| 9) | Dubrava Križovljanska; |
| --- | --- |

9)

Dubrava Križovljanska;

| 10) | Trnovec; |
| --- | --- |

10)

Trnovec;

| 11) | Mursko Središće; |
| --- | --- |

11)

Mursko Središće;

| 12) | Prezid; |
| --- | --- |

12)

Prezid;

| 13) | Brod na Kupi; |
| --- | --- |

13)

Brod na Kupi;

| 14) | Pribanjci; |
| --- | --- |

14)

Pribanjci;

| 15) | Razvor; |
| --- | --- |

15)

Razvor;

| 16) | Lupinjak. |
| --- | --- |

16)

Lupinjak.

Nuolatiniai sienos perėjimo punktai, skirti tarptautiniam keleivių ir prekių vežimui geležinkelių transportu:

| 1) | Savski Marof; |
| --- | --- |

1)

Savski Marof;

| 2) | Šapjane; |
| --- | --- |

2)

Šapjane;

| 3) | Čakovec; |
| --- | --- |

3)

Čakovec;

| 4) | Buzet. |
| --- | --- |

4)

Buzet.

Nuolatiniai sienos kirtimo punktai, skirti tarptautiniam keleivių vežimui kelių transportu:

| 1) | Jelovice; |
| --- | --- |

1)

Jelovice;

| 2) | Bregana Naselje; |
| --- | --- |

2)

Bregana Naselje;

| 3) | Harmica; |
| --- | --- |

3)

Harmica;

| 4) | Mihanović Dol; |
| --- | --- |

4)

Mihanović Dol;

| 5) | Miljana; |
| --- | --- |

5)

Miljana;

| 6) | Hum na Sutli; |
| --- | --- |

6)

Hum na Sutli;

| 7) | Otok Virje; |
| --- | --- |

7)

Otok Virje;

| 8) | Bukovje. |
| --- | --- |

8)

Bukovje.

Nuolatiniai sienos perėjimo punktai, skirti vietiniam eismui per sieną
   (4):

| 1) | Lucija; |
| --- | --- |

1)

Lucija;

| 2) | Slum; |
| --- | --- |

2)

Slum;

| 3) | Lipa; |
| --- | --- |

3)

Lipa;

| 4) | Prezid II; |
| --- | --- |

4)

Prezid II;

| 5) | Zamost; |
| --- | --- |

5)

Zamost;

| 6) | Blaževci; |
| --- | --- |

6)

Blaževci;

| 7) | Prilišće; |
| --- | --- |

7)

Prilišće;

| 8) | Pravutina; |
| --- | --- |

8)

Pravutina;

| 9) | Obrež; |
| --- | --- |

9)

Obrež;

| 10) | Vivodina; |
| --- | --- |

10)

Vivodina;

| 11) | Kašt; |
| --- | --- |

11)

Kašt;

| 12) | Novo Selo Žumberačko; |
| --- | --- |

12)

Novo Selo Žumberačko;

| 13) | Kraj Donji; |
| --- | --- |

13)

Kraj Donji;

| 14) | Gornji Čemehovec; |
| --- | --- |

14)

Gornji Čemehovec;

| 15) | Draše; |
| --- | --- |

15)

Draše;

| 16) | Plavić; |
| --- | --- |

16)

Plavić;

| 17) | Luke Poljanske; |
| --- | --- |

17)

Luke Poljanske;

| 18) | Mali Tabor; |
| --- | --- |

18)

Mali Tabor;

| 19) | Gornja Voća; |
| --- | --- |

19)

Gornja Voća;

| 20) | Preseka; |
| --- | --- |

20)

Preseka;

| 21) | Sveti Martin na Muri; |
| --- | --- |

21)

Sveti Martin na Muri;

| 22) | Čabar; |
| --- | --- |

22)

Čabar;

| 23) | Cvetlin; |
| --- | --- |

23)

Cvetlin;

| 24) | Banfi. |
| --- | --- |

24)

Banfi.

KROATIJOS RESPUBLIKA–SERBIJOS RESPUBLIKA

Nuolatiniai sienos perėjimo punktai, skirti tarptautiniam keleivių ir prekių vežimui kelių transportu, kuriuose veikia kontrolės tarnybos (PKP)
   (5):

| 1) | Bajakovo. |
| --- | --- |

1)

Bajakovo.

Nuolatiniai sienos perėjimo punktai, skirti tarptautiniam keleivių ir prekių vežimui kelių transportu:

| 1) | Batina; |
| --- | --- |

1)

Batina;

| 2) | Erdut; |
| --- | --- |

2)

Erdut;

| 3) | Ilok; |
| --- | --- |

3)

Ilok;

| 4) | Principovac; |
| --- | --- |

4)

Principovac;

| 5) | Tovarnik; |
| --- | --- |

5)

Tovarnik;

| 6) | Principanovac II; |
| --- | --- |

6)

Principanovac II;

| 7) | Ilok II. |
| --- | --- |

7)

Ilok II.

Nuolatiniai sienos perėjimo punktai, skirti tarptautiniam keleivių ir prekių vežimui geležinkelių transportu:

| 1) | Tovarnik; |
| --- | --- |

1)

Tovarnik;

| 2) | Erdut. |
| --- | --- |

2)

Erdut.

UPIŲ SIENOS PERĖJIMO PUNKTAI

Nuolatiniai sienos perėjimo punktai, skirti tarptautiniam keleivių ir prekių vežimui upių transportu:

| 1) | Osijek; |
| --- | --- |

1)

Osijek;

| 2) | Slavonski Brod; |
| --- | --- |

2)

Slavonski Brod;

| 3) | Sisak; |
| --- | --- |

3)

Sisak;

| 4) | Vukovar. |
| --- | --- |

4)

Vukovar.

JŪRŲ SIENOS PERĖJIMO PUNKTAI

Nuolatiniai sienos perėjimo punktai, skirti keleivių ir prekių vežimui jūrų transportu, kuriuose veikia kontrolės tarnybos (PKP)
   (6):

| 1) | Rijeka; |
| --- | --- |

1)

Rijeka;

| 2) | Ploče. |
| --- | --- |

2)

Ploče.

Nuolatiniai sienos perėjimo punktai, skirti tarptautiniam keleivių ir prekių vežimui jūrų transportu:

| 1) | Zadar; |
| --- | --- |

1)

Zadar;

| 2) | Šibenik; |
| --- | --- |

2)

Šibenik;

| 3) | Split; |
| --- | --- |

3)

Split;

| 4) | Dubrovnik; |
| --- | --- |

4)

Dubrovnik;

| 5) | Raša-Bršica. |
| --- | --- |

5)

Raša-Bršica.

Nuolatiniai sienos perėjimo punktai, skirti tarptautiniam keleivių vežimui jūrų transportu:

| 1) | Umag; |
| --- | --- |

1)

Umag;

| 2) | Poreč; |
| --- | --- |

2)

Poreč;

| 3) | Rovinj; |
| --- | --- |

3)

Rovinj;

| 4) | Pula; |
| --- | --- |

4)

Pula;

| 5) | Mali Lošinj; |
| --- | --- |

5)

Mali Lošinj;

| 6) | Korčula; |
| --- | --- |

6)

Korčula;

| 7) | Ubli. |
| --- | --- |

7)

Ubli.

Sezoniniai sienos perėjimo punktai, skirti tarptautiniam keleivių vežimui jūrų transportu:

| 1) | Umag-ACI Marina; |
| --- | --- |

1)

Umag-ACI Marina;

| 2) | Novigrad; |
| --- | --- |

2)

Novigrad;

| 3) | Sali; |
| --- | --- |

3)

Sali;

| 4) | Božava; |
| --- | --- |

4)

Božava;

| 5) | Primošten; |
| --- | --- |

5)

Primošten;

| 6) | Komiža; |
| --- | --- |

6)

Komiža;

| 7) | Hvar; |
| --- | --- |

7)

Hvar;

| 8) | Vis; |
| --- | --- |

8)

Vis;

| 9) | Stari Grad na otoku Hvaru; |
| --- | --- |

9)

Stari Grad na otoku Hvaru;

| 10) | Vela Luka; |
| --- | --- |

10)

Vela Luka;

| 11) | Cavtat. |
| --- | --- |

11)

Cavtat.

ORO UOSTŲ SIENOS PERĖJIMO PUNKTAI

Nuolatiniai sienos perėjimo punktai, skirti tarptautiniam keleivių ir prekių vežimui oro transportu, kuriuose veikia kontrolės tarnybos (PKP)
   (7):

| 1) | Zagreb. |
| --- | --- |

1)

Zagreb.

Nuolatiniai sienos perėjimo punktai, skirti tarptautiniam keleivių ir prekių vežimui oro transportu:

| 1) | Pula; |
| --- | --- |

1)

Pula;

| 2) | Rijeka; |
| --- | --- |

2)

Rijeka;

| 3) | Zadar; |
| --- | --- |

3)

Zadar;

| 4) | Split; |
| --- | --- |

4)

Split;

| 5) | Dubrovnik; |
| --- | --- |

5)

Dubrovnik;

| 6) | Osijek. |
| --- | --- |

6)

Osijek.

Nuolatiniai sienos perėjimo punktai, skirti tarptautiniam keleivių vežimui oro transportu:

| 1) | Mali Lošinj; |
| --- | --- |

1)

Mali Lošinj;

| 2) | Brač. |
| --- | --- |

2)

Brač.

Pastaba:

| — | Nuolatinis sienos perėjimo punktas – 24 val. per parą veikiantis sienos perėjimo punktas. |
| --- | --- |

—

Nuolatinis sienos perėjimo punktas – 24 val. per parą veikiantis sienos perėjimo punktas.

| — | Sezoninis sienos perėjimo punktas – sienos perėjimo punktas, veikiantis balandžio 1 d.–spalio 31 d. (išskyrus atvejus, kai Velykų atostogos prasideda prieš balandžio 1 d.; minėtas sienos perėjimo punktas turi veikti 7 dienas prieš Velykų atostogas). |
| --- | --- |

—

Sezoninis sienos perėjimo punktas – sienos perėjimo punktas, veikiantis balandžio 1 d.–spalio 31 d. (išskyrus atvejus, kai Velykų atostogos prasideda prieš balandžio 1 d.; minėtas sienos perėjimo punktas turi veikti 7 dienas prieš Velykų atostogas).

VENGRIJA

OL C 229, 2009 9 23 skelbtos informacijos pakeitimas

SIENOS PERĖJIMO PUNKTŲ SĄRAŠAS

VENGRIJA–KROATIJA

Sausumos sienos

| 1) | Barcs–Terezino Polje |
| --- | --- |

1)

Barcs–Terezino Polje

| 2) | Beremend–Baranjsko Petrovo Selo |
| --- | --- |

2)

Beremend–Baranjsko Petrovo Selo

| 3) | Berzence–Gola |
| --- | --- |

3)

Berzence–Gola

| 4) | Drávaszabolcs–Donji Miholjac |
| --- | --- |

4)

Drávaszabolcs–Donji Miholjac

| 5) | Drávaszabolcs (upė, pateikus prašymą) (8) |
| --- | --- |

5)

Drávaszabolcs (upė, pateikus prašymą) (8)

| 6) | Gyékényes–Koprivnica (geležinkelis) |
| --- | --- |

6)

Gyékényes–Koprivnica (geležinkelis)

| 7) | Letenye–Goričan I |
| --- | --- |

7)

Letenye–Goričan I

| 8) | Letenye–Goričan II (automagistralė) |
| --- | --- |

8)

Letenye–Goričan II (automagistralė)

| 9) | Magyarboly–Beli Manastir (geležinkelis) |
| --- | --- |

9)

Magyarboly–Beli Manastir (geležinkelis)

| 10) | Mohács (upė) |
| --- | --- |

10)

Mohács (upė)

| 11) | Murakeresztúr–Kotoriba (geležinkelis) |
| --- | --- |

11)

Murakeresztúr–Kotoriba (geležinkelis)

| 12) | Udvar–Dubosevica |
| --- | --- |

12)

Udvar–Dubosevica

VENGRIJA–SERBIJA

Sausumos sienos

| 1) | Ásotthalom–Backi Vinograd (9) |
| --- | --- |

1)

Ásotthalom–Backi Vinograd (9)

| 2) | Bácsalmás–Bajmok (9) |
| --- | --- |

2)

Bácsalmás–Bajmok (9)

| 3) | Hercegszántó–Bački Breg |
| --- | --- |

3)

Hercegszántó–Bački Breg

| 4) | Kelebia–Subotica (geležinkelis) |
| --- | --- |

4)

Kelebia–Subotica (geležinkelis)

| 5) | Mohács (upė) |
| --- | --- |

5)

Mohács (upė)

| 6) | Röszke–Horgoš (automagistralė) |
| --- | --- |

6)

Röszke–Horgoš (automagistralė)

| 7) | Röszke–Horgoš (geležinkelis) |
| --- | --- |

7)

Röszke–Horgoš (geležinkelis)

| 8) | Szeged (upė) (9) |
| --- | --- |

8)

Szeged (upė) (9)

| 9) | Tiszasziget–Đjala (Gyála) (9) |
| --- | --- |

9)

Tiszasziget–Đjala (Gyála) (9)

| 10) | Tompa–Kelebija |
| --- | --- |

10)

Tompa–Kelebija

VENGRIJA–RUMUNIJA

Sausumos sienos

| 1) | Ágerdőmajor (Tiborszállás)–Carei (geležinkelis) |
| --- | --- |

1)

Ágerdőmajor (Tiborszállás)–Carei (geležinkelis)

| 2) | Ártánd–Borș |
| --- | --- |

2)

Ártánd–Borș

| 3) | Battonya–Turnu |
| --- | --- |

3)

Battonya–Turnu

| 4) | Biharkeresztes–Episcopia Bihorului (geležinkelis) |
| --- | --- |

4)

Biharkeresztes–Episcopia Bihorului (geležinkelis)

| 5) | Csengersima–Petea |
| --- | --- |

5)

Csengersima–Petea

| 6) | Gyula–Vărșand |
| --- | --- |

6)

Gyula–Vărșand

| 7) | Kiszombor–Cenad |
| --- | --- |

7)

Kiszombor–Cenad

| 8) | Kötegyán–Salonta (geležinkelis) |
| --- | --- |

8)

Kötegyán–Salonta (geležinkelis)

| 9) | Létavértes–Săcuieni (10) |
| --- | --- |

9)

Létavértes–Săcuieni (10)

| 10) | Lőkösháza–Curtici (geležinkelis) |
| --- | --- |

10)

Lőkösháza–Curtici (geležinkelis)

| 11) | Méhkerék–Salonta |
| --- | --- |

11)

Méhkerék–Salonta

| 12) | Nagylak–Nădlac |
| --- | --- |

12)

Nagylak–Nădlac

| 13) | Nyírábrány–Valea Lui Mihai (geležinkelis) |
| --- | --- |

13)

Nyírábrány–Valea Lui Mihai (geležinkelis)

| 14) | Nyírábrány–Valea Lui Mihai |
| --- | --- |

14)

Nyírábrány–Valea Lui Mihai

| 15) | Vállaj–Urziceni |
| --- | --- |

15)

Vállaj–Urziceni

VENGRIJA–UKRAINA

Sausumos sienos

| 1) | Barabás–Kosino (11) |
| --- | --- |

1)

Barabás–Kosino (11)

| 2) | Beregsurány–Luzhanka |
| --- | --- |

2)

Beregsurány–Luzhanka

| 3) | Eperjeske–Salovka (geležinkelis) |
| --- | --- |

3)

Eperjeske–Salovka (geležinkelis)

| 4) | Lónya–Dzvinkove (12) |
| --- | --- |

4)

Lónya–Dzvinkove (12)

| 5) | Tiszabecs–Vylok |
| --- | --- |

5)

Tiszabecs–Vylok

| 6) | Záhony–Čop (geležinkelis) |
| --- | --- |

6)

Záhony–Čop (geležinkelis)

| 7) | Záhony–Čop |
| --- | --- |

7)

Záhony–Čop

Oro sienos

Tarptautiniai oro uostai:

| 1) | Budapest Nemzetközi Repülőtér |
| --- | --- |

1)

Budapest Nemzetközi Repülőtér

| 2) | Debrecen Repülőtér |
| --- | --- |

2)

Debrecen Repülőtér

| 3) | Sármellék |
| --- | --- |

3)

Sármellék

Aerodromai (veikia tik pateikus prašymą):

| 1) | Békéscsaba |
| --- | --- |

1)

Békéscsaba

| 2) | Budaörs |
| --- | --- |

2)

Budaörs

| 3) | Fertőszentmiklós |
| --- | --- |

3)

Fertőszentmiklós

| 4) | Győr-Pér |
| --- | --- |

4)

Győr-Pér

| 5) | Kecskemét |
| --- | --- |

5)

Kecskemét

| 6) | Nyíregyháza |
| --- | --- |

6)

Nyíregyháza

| 7) | Pápa |
| --- | --- |

7)

Pápa

| 8) | Pécs-Pogány |
| --- | --- |

8)

Pécs-Pogány

| 9) | Siófok-Balatonkiliti |
| --- | --- |

9)

Siófok-Balatonkiliti

| 10) | Szeged |
| --- | --- |

10)

Szeged

| 11) | Szolnok |
| --- | --- |

11)

Szolnok

RUMUNIJA

OL C 77, 2007 4 5 skelbtos informacijos pakeitimas

SIENOS PERĖJIMO PUNKTŲ SĄRAŠAS

Oro erdvės sienos

| 1) | Henri Coandă Bucharest (13) |
| --- | --- |

1)

Henri Coandă Bucharest (13)

| 2) | Cluj-Napoca (13) |
| --- | --- |

2)

Cluj-Napoca (13)

| 3) | Sibiu (13) |
| --- | --- |

3)

Sibiu (13)

| 4) | Traian Vuia Timișoara (13) |
| --- | --- |

4)

Traian Vuia Timișoara (13)

| 5) | Transilvania Târgu Mureș (13) |
| --- | --- |

5)

Transilvania Târgu Mureș (13)

| 6) | George Enescu Bacău (13) |
| --- | --- |

6)

George Enescu Bacău (13)

| 7) | Mihail Kogălniceanu Constanța (13) |
| --- | --- |

7)

Mihail Kogălniceanu Constanța (13)

| 8) | Satu Mare (14) |
| --- | --- |

8)

Satu Mare (14)

| 9) | Suceava (14) |
| --- | --- |

9)

Suceava (14)

| 10) | Iași (14) |
| --- | --- |

10)

Iași (14)

| 11) | Arad (14) |
| --- | --- |

11)

Arad (14)

| 12) | Baia Mare (14) |
| --- | --- |

12)

Baia Mare (14)

| 13) | Craiova (14) |
| --- | --- |

13)

Craiova (14)

| 14) | Tulcea (14) |
| --- | --- |

14)

Tulcea (14)

| 15) | Aurel Vlaicu Bucharest Băneasa (15) |
| --- | --- |

15)

Aurel Vlaicu Bucharest Băneasa (15)

| 16) | Oradea (15) |
| --- | --- |

16)

Oradea (15)

Jūrų sienos

| 1) | Constanța |
| --- | --- |

1)

Constanța

| 2) | Constanța Sud-Agigea |
| --- | --- |

2)

Constanța Sud-Agigea

| 3) | Mangalia |
| --- | --- |

3)

Mangalia

| 4) | Midia |
| --- | --- |

4)

Midia

Dunojaus uostai

| 1) | Sulina (17) |
| --- | --- |

1)

Sulina (17)

| 2) | Tulcea (17) |
| --- | --- |

2)

Tulcea (17)

| 3) | Galați (17) |
| --- | --- |

3)

Galați (17)

| 4) | Brăila (18) |
| --- | --- |

4)

Brăila (18)

| 5) | Cernavodă (18) |
| --- | --- |

5)

Cernavodă (18)

| 6) | Călărași |
| --- | --- |

6)

Călărași

| 7) | Oltenița |
| --- | --- |

7)

Oltenița

| 8) | Giurgiu |
| --- | --- |

8)

Giurgiu

| 9) | Zimnicea |
| --- | --- |

9)

Zimnicea

| 10) | Turnu Magurele |
| --- | --- |

10)

Turnu Magurele

| 11) | Corabia |
| --- | --- |

11)

Corabia

| 12) | Bechet |
| --- | --- |

12)

Bechet

| 13) | Calafat |
| --- | --- |

13)

Calafat

| 14) | Orșova |
| --- | --- |

14)

Orșova

| 15) | Drobeta Turnu Severin |
| --- | --- |

15)

Drobeta Turnu Severin

| 16) | Moldova Veche |
| --- | --- |

16)

Moldova Veche

Sausumos sienos

Vengrija:

| 1) | Petea, kelias; |
| --- | --- |

1)

Petea, kelias;

| 2) | Urziceni kelias; |
| --- | --- |

2)

Urziceni kelias;

| 3) | Carei, kelias; |
| --- | --- |

3)

Carei, kelias;

| 4) | Valea lui Mihai, kelias ir geležinkelis; |
| --- | --- |

4)

Valea lui Mihai, kelias ir geležinkelis;

| 5) | Săcuieni, kelias; |
| --- | --- |

5)

Săcuieni, kelias;

| 6) | Borș, kelias; |
| --- | --- |

6)

Borș, kelias;

| 7) | Episcopia Bihor, kelias; |
| --- | --- |

7)

Episcopia Bihor, kelias;

| 8) | Salonta, geležinkelis ir kelias; |
| --- | --- |

8)

Salonta, geležinkelis ir kelias;

| 9) | Vărșand, kelias; |
| --- | --- |

9)

Vărșand, kelias;

| 10) | Curtici, geležinkelis; |
| --- | --- |

10)

Curtici, geležinkelis;

| 11) | Turnu, kelias; |
| --- | --- |

11)

Turnu, kelias;

| 12) | Nădlac, kelias; |
| --- | --- |

12)

Nădlac, kelias;

| 13) | Cenad, kelias; |
| --- | --- |

13)

Cenad, kelias;

| 14) | Tudor Vladimirescu, kelias (RO-LA). |
| --- | --- |

14)

Tudor Vladimirescu, kelias (RO-LA).

Bulgarija:

| 1) | Giurgiu, geležinkelis ir kelias; |
| --- | --- |

1)

Giurgiu, geležinkelis ir kelias;

| 2) | Ostrov, kelias; |
| --- | --- |

2)

Ostrov, kelias;

| 3) | Negru Vodă, geležinkelis ir kelias; |
| --- | --- |

3)

Negru Vodă, geležinkelis ir kelias;

| 4) | Vama Veche, kelias; |
| --- | --- |

4)

Vama Veche, kelias;

| 5) | Calafat, geležinkelis ir kelias. |
| --- | --- |

5)

Calafat, geležinkelis ir kelias.

Serbija:

| 1) | Jimbolia, geležinkelis ir kelias; |
| --- | --- |

1)

Jimbolia, geležinkelis ir kelias;

| 2) | Stamora Moravița, geležinkelis ir kelias; |
| --- | --- |

2)

Stamora Moravița, geležinkelis ir kelias;

| 3) | Naidaș, kelias; |
| --- | --- |

3)

Naidaș, kelias;

| 4) | Porțile de Fier I, kelias; |
| --- | --- |

4)

Porțile de Fier I, kelias;

| 5) | Porțile de Fier II, kelias. |
| --- | --- |

5)

Porțile de Fier II, kelias.

Moldova:

| 1) | Galați, geležinkelis ir kelias; |
| --- | --- |

1)

Galați, geležinkelis ir kelias;

| 2) | Oancea, kelias; |
| --- | --- |

2)

Oancea, kelias;

| 3) | Fălciu, geležinkelis; |
| --- | --- |

3)

Fălciu, geležinkelis;

| 4) | Albița, kelias; |
| --- | --- |

4)

Albița, kelias;

| 5) | Iași (Ungheni), geležinkelis; |
| --- | --- |

5)

Iași (Ungheni), geležinkelis;

| 6) | Sculeni, kelias; |
| --- | --- |

6)

Sculeni, kelias;

| 7) | Stânca, kelias; |
| --- | --- |

7)

Stânca, kelias;

| 8) | Rădăuți Prut, kelias. |
| --- | --- |

8)

Rădăuți Prut, kelias.

Ukraina:

| 1) | Siret, kelias; |
| --- | --- |

1)

Siret, kelias;

| 2) | Vicșani, geležinkelis; |
| --- | --- |

2)

Vicșani, geležinkelis;

| 3) | Valea Vișeului, geležinkelis; |
| --- | --- |

3)

Valea Vișeului, geležinkelis;

| 4) | Câmpulung la Tisa, geležinkelis; |
| --- | --- |

4)

Câmpulung la Tisa, geležinkelis;

| 5) | Halmeu, geležinkelis ir kelias; |
| --- | --- |

5)

Halmeu, geležinkelis ir kelias;

| 6) | Sighetul Marmației, kelias. |
| --- | --- |

6)

Sighetul Marmației, kelias.

---

(1)  Pasienio kontrolės postas.

(2)  Veikia kasdien 16.00–20.00 val.

(3)  Žr. 1 išnašą.

(4)  Žr. 2 išnašą.

(5)  Žr. 1 išnašą.

(6)  Žr. 1 išnašą.

(7)  Žr. 1 išnašą.

(8)  7.00–19.00 val.

(9)  7.00–19.00 val.

(10)  6.00–22.00 val.

(11)  7.00–19.00 val.

(12)  8.00–16.00 val.

(13)  Oro uostas, turintis tarptautinio oro uosto statusą.

(14)  Oro uostas, turintis oro uosto, per kurį leidžiamas tarptautinis eismas, statusą.

(15)  Statusas dar nesuteiktas ().

(16)  Pagal nacionalinės teisės aktus, reglamentuojančius civilinę aviaciją, nuo oro erdvės sienų kontrolės panaikinimo dienos, tarptautiniai skrydžiai bus leidžiami tik iš tarptautinių oro uostų ir į juos ir tam tikrais atvejais iš oro uostų, per kuriuos leidžiamas tarptautinis eismas, ir į juos. Oro uostams, kuriems toks statusas nesuteiktas, nebus leidžiama vykdyti skrydžių į trečiąsias šalis ir (arba) iš jų.

(17)  Prie Dunojaus upės žiočių esantys uostai.

(18)  Dunojaus upės uostai.

---

| 23.8.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 242/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 242/13

---

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 562/2006, nustatančio taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas), 19 straipsnio 2 dalyje nurodytų akredituotiems diplomatinių ir konsulinių atstovybių nariams ir jų šeimos nariams valstybių narių užsienio reikalų ministerijų išduotų kortelių atnaujinti pavyzdžiai (OL C 247, 2006 10 13, p. 85; OL C 153, 2007 7 6, p. 15; OL C 64, 2009 3 19, p. 18; OL C 239, 2009 10 6, p. 7; OL C 304, 2010 11 10, p. 6; OL C 273, 2011 9 16, p. 11; OL C 357, 2011 12 7, p. 3; OL C 88, 2012 3 24, p. 12; OL C 120, 2012 4 25, p. 4; OL C 182, 2012 6 22, p. 10; OL C 214, 2012 7 20, p. 4; OL C 238, 2012 8 8, p. 5; OL C 255, 2012 8 24, p. 2)

2013/C 242/03

Akredituotiems diplomatinių ir konsulinių atstovybių nariams ir jų šeimos nariams valstybių narių užsienio reikalų ministerijų išduotų kortelių pavyzdžiai, kaip nurodyta 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 562/2006, nustatančio taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas), 19 straipsnio 2 dalyje, skelbiami remiantis pagal Šengeno sienų kodekso 34 straipsnį valstybių narių Komisijai perduota informacija.

Informacija skelbiama Oficialiajame leidinyje ir kas mėnesį atnaujinama Vidaus reikalų generalinio direktorato svetainėje.

KROATIJA

Specialios asmens tapatybės kortelės

A tipas.   Diplomatinio personalo nariai ir jų šeimos nariai

Spalva – raudona

| Pirma pusė | Antra pusė |
| --- | --- |
| | |

Pirma pusė

Antra pusė

Image

Image

B tipas.   Tarptautinių organizacijų vadovai bei vadovų pavaduotojai ir jų šeimos nariai

Spalva – žalia

| Pirma pusė | Antra pusė |
| --- | --- |
| | |

Pirma pusė

Antra pusė

Image

Image

C tipas.   Konsuliniai pareigūnai ir jų šeimos nariai

Spalva – mėlyna

| Pirma pusė | Antra pusė |
| --- | --- |
| | |

Pirma pusė

Antra pusė

Image

Image

D tipas.   Administracinio ir techninio personalo nariai ir jų šeimos nariai

Spalva – žydra

| Pirma pusė | Antra pusė |
| --- | --- |
| | |

Pirma pusė

Antra pusė

Image

Image

E tipas.   Aptarnaujančiojo personalo nariai ir jų šeimos nariai

Spalva – raudonai violetinė

| Pirma pusė | Antra pusė |
| --- | --- |
| | |

Pirma pusė

Antra pusė

Image

Image

F tipas.   Garbės konsulai

Spalva – geltona

| Pirma pusė | Antra pusė |
| --- | --- |
| | |

Pirma pusė

Antra pusė

Image

Image

G tipas.   Specialieji ekspertai ir jų šeimos nariai

Spalva – oranžinė

| Pirma pusė | Antra pusė |
| --- | --- |
| | |

Pirma pusė

Antra pusė

Image

Image

H tipas.   Atstovybės arba konsulinės įstaigos vadovo šeimos nariai užsieniečiai, namų ūkio nariai ir asmeninis aptarnaujantysis personalas

Spalva – violetinė

| Pirma pusė | Antra pusė |
| --- | --- |
| | |

Pirma pusė

Antra pusė

Image

Image

I tipas.   Kroatijos piliečiai – tarptautinių organizacijų vadovai ir jų pavaduotojai

Spalva – ruda

| Pirma pusė | Antra pusė |
| --- | --- |
| | |

Pirma pusė

Antra pusė

Image

Image

---

V Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 23.8.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 242/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 242/17

---

Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

2013/C 242/04

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą pakeitimo paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

PAKEITIMO PARAIŠKA

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos
   (2)

PAKEITIMO PARAIŠKA PAGAL 9 STRAIPSNĮ

„JAMÓN DE TERUEL“/„PALETA DE TERUEL“

EB Nr.: ES-PDO-0217-0987-10.04.2012

SGN ( ) SKVN ( X )

1.   Keičiamos produkto specifikacijos dalys

| — | ☒ | Produkto pavadinimas |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produkto aprašymas |
| — | ☒ | Geografinė vietovė |
| — | ☒ | Kilmės įrodymas |
| — | ☒ | Gamybos būdas |
| — |  | Ryšys su geografine vietove |
| — | ☒ | Ženklinimas etiketėmis |
| — |  | Nacionaliniai reikalavimai |
| — |  | Kita |

—

☒

Produkto pavadinimas

—

☒

Produkto aprašymas

—

☒

Geografinė vietovė

—

☒

Kilmės įrodymas

—

☒

Gamybos būdas

—



Ryšys su geografine vietove

—

☒

Ženklinimas etiketėmis

—



Nacionaliniai reikalavimai

—



Kita

2.   Pakeitimo (-ų) pobūdis

| — | ☒ | Bendrojo dokumento arba santraukos pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| — |  | Įregistruotos SKVN ar SGN specifikacijos, kurios bendrasis dokumentas ar santrauka neskelbti, pakeitimas |
| — |  | Specifikacijos pakeitimas, dėl kurio paskelbto bendrojo dokumento keisti nereikia (Reglamento (EB) Nr. 510/2006 9 straipsnio 3 dalis) |
| — |  | Laikinas specifikacijos pakeitimas dėl valdžios institucijų nustatytų privalomų sanitarijos ar fitosanitarijos priemonių (Reglamento (EB) Nr. 510/2006 9 straipsnio 4 dalis) |

—

☒

Bendrojo dokumento arba santraukos pakeitimas

—



Įregistruotos SKVN ar SGN specifikacijos, kurios bendrasis dokumentas ar santrauka neskelbti, pakeitimas

—



Specifikacijos pakeitimas, dėl kurio paskelbto bendrojo dokumento keisti nereikia (Reglamento (EB) Nr. 510/2006 9 straipsnio 3 dalis)

—



Laikinas specifikacijos pakeitimas dėl valdžios institucijų nustatytų privalomų sanitarijos ar fitosanitarijos priemonių (Reglamento (EB) Nr. 510/2006 9 straipsnio 4 dalis)

3.   Pakeitimas (-ai)

3.1.   Pavadinimas

„Jamón de Teruel“/„Paleta de Teruel“

Produkto pavadinimas keičiamas įtraukiant nuorodą į „Paleta“ (produktą, kuriam taikoma apsauga), kad būtų aiškiai nurodytas konkrečių susijusių produktų pobūdis.

„Paleta de Teruel“ yra pavadinimas, kurį vartotojai paprastai naudoja prašydami šio produkto. Tai, kad produkto pavadinimas įtrauktas į saugomų kilmės vietos nuorodų sąrašą, tik patvirtina šį faktą. Kadangi šis pavadinimas labai paplitęs, gamintojai įpareigoti prekiauti šiuo produktu naudodami pavadinimus, kuriais nurodoma jo kilmės vieta, nes įtraukus šį produktą į saugomų kilmės vietos nuorodų sąrašą užtikrintas atitinkamų produktų, kurie gali būti teisėtai ženklinami šia nuoroda, autentiškumas.

Yra daugybė dokumentų, kuriais patvirtinama, kad pavadinimas „Paleta de Teruel“ yra plačiai naudojamas kaip išskirtinio produkto pavadinimas. Gausu su tuo susijusių nuorodų. Kai kurios iš jų pridedamos prie šio dokumento kaip patvirtinamoji medžiaga. Galimas įvairus šių nuorodų naudojimo kontekstas:

| — | istorinis, |
| --- | --- |

—

istorinis,

| — | prekybinis, |
| --- | --- |

—

prekybinis,

| — | informacinis, |
| --- | --- |

—

informacinis,

| — | susijęs su moksliniais tyrimais. |
| --- | --- |

—

susijęs su moksliniais tyrimais.

3.2.   Produkto aprašymas

„Paleta“ arba vytinta mentė (išpjaunama iš kiaulių priekinių kojų) įtraukta į sąrašą kartu su „jamón“ arba vytintu kumpiu (išpjaunamu iš užpakalinių kojų). Kaip jau minėta, vytinta mentė paprastai gaminama iš kiaulių priekinių kojų. Mentės kokybinės charakteristikos visais atžvilgiais panašios į kumpio. Vienintelis skirtumas – išpjovos dydis ir svoris (mentės gerokai mažesnis). Todėl specifikacijoje nustatyti šių dviejų produktų skirtumai yra susiję su bendra apdorojimo trukme ir laiku, reikalingu atlikti tam tikras privalomas operacijas, kurios mentės atveju trunka trumpiau. Taip yra dėl paprastos priežasties – mentė yra mažesnė, todėl jos sūdymas, apdžiovinimas, vytinimas (džiovinimas ir nokinimas) ir brandinimas trunka mažiau laiko. Vytinta mentė įtraukiama į specifikaciją tik atsižvelgiant į praktiką, kuri jau buvo taikoma kitoms saugomoms kilmės vietos nuorodoms, priskirtoms Ispanijoje vytintiems kumpiams („Guijuelo“, „Dehesa de Extremadura“, „Huelva/Jabugo“ ir „Los Pedroches“), kuriems SKVN suteiktos vėliau nei „Jamón de Teruel“.

Iš šios specifikacijų dalies pašalinta nuoroda į gaminant produktą naudotus galvijus, nes tai jau aprašyta atitinkamoje gamybai skirtoje dalyje.

Siekiant aiškumo ir paprastumo, pastraipa, kurioje nurodomi vaistiniai pašarai arba gydymas, pašalinta, nes joje nepateikiama jokių su produkto aprašymu susijusių paaiškinimų.

Vytinti kumpiai ir mentės, kuriems suteikiama saugoma kilmės vietos nuoroda „Jamón de Teruel“/„Paleta de Teruel“ – mėsos produktai, gaunami sūdant, valant, apdžiovinant, vytinant (džiovinant ir nokinant) ir brandinant kiaulių priekines ir užpakalines kojas. Toks apibūdinimas labiau atitinka specifikaciją, dėl kurios teikiama pakeitimo paraiška, nes taip aiškiau apibūdinamos operacijos, kurias atliekant gaunami reikiamos kokybės produktai.

Nelabai tiksli formuluotė „Svoris: 8–9 kg, bet jokiu būdu ne mažesnė kaip 7 kg“, pakeista tikslesne: „Svoris: kumpių – ne mažesnis kaip 7 kg, vytintų menčių – ne mažesnis kaip 4,5 kg trumpiausio gamybos laikotarpio pabaigoje“.

Apibūdinimą „supjaustytas „V“ forma“, kai viršūnė yra storiausioje vytintos mentės arba kojos kumpio dalyje, pakeista tikslesniu apibūdinimu, nurodant, kad supjaustoma „V“ forma, visada pjaunant kumpio storiausiosios dalies viršūnėje, tačiau toji dalis, atsižvelgiant į kumpio formą, nebūtinai turi būti šlaunikaulio vidurys.

3.3.   Geografinė vietovė

Specifikacija, kurios pakeitimų prašoma padaryti, susijusi su geografine apdorojimo vietove, minima trijose jos dalyse:

| | C dalis: „Gamybos vietovė apima Teruelio provincijos savivaldybes, išsidėsčiusias 800 m arba daugiau virš jūros lygio.“; |
| --- | --- |

C dalis: „Gamybos vietovė apima Teruelio provincijos savivaldybes, išsidėsčiusias 800 m arba daugiau virš jūros lygio.“;

| | E dalis: „[...] jeigu jie kabinami vietovei būdingų drėgnio ir temperatūros sąlygomis [...], 800 m arba daugiau virš jūros lygio.“; |
| --- | --- |

E dalis: „[...] jeigu jie kabinami vietovei būdingų drėgnio ir temperatūros sąlygomis [...], 800 m arba daugiau virš jūros lygio.“;

| | F dalies 3 skirsnio b punktas: „Kumpiai brandinami labai geromis klimato sąlygomis, 800 m arba daugiau virš jūros lygio.“ |
| --- | --- |

F dalies 3 skirsnio b punktas: „Kumpiai brandinami labai geromis klimato sąlygomis, 800 m arba daugiau virš jūros lygio.“

Pakeitimu galutinio etapo kriterijai ir vytinimo įrenginių kriterijai perkeliami į vieną dalį, sujungiant nuorodas į vietovę, kurioje atliekamos apdorojimo operacijos.

Be to, kadangi specifikacijoje, kurios pakeitimų dabar prašoma padaryti, nenustatytas metodas, kuriuo turėtų būti nustatomas savivaldybės arba vytinimo įrenginių aukštis virš jūros lygio, dabartine formuluote nustatomas pakankamai tikslus aukščio virš jūros lygio nustatymo metodas, kuris turėtų būti taikomas įrenginiams, įtrauktiems į SKVN registrus. Tačiau, kadangi kai kurie įrenginiai buvo užregistruoti remiantis iki šiol taikytais nelabai tiksliais aukščio virš jūros lygio apskaičiavimo metodais, dabar turėtų būti taikomas leidžiamasis nuokrypis, kuris turėtų būti ne didesnis kaip 6 proc., t. y. 48 metrai. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad troposferoje, t. y. apatiniame atmosferos sluoksnyje, aukščiui virš jūros lygio padidėjus 100 m, temperatūra vidutiniškai sumažėja 0,65 °C, todėl, taikant leidžiamąjį nuokrypį, reikėtų leisti naudoti įrenginius, kuriuose temperatūra vidutiniškai 0,31 °C aukštesnė už temperatūrą, esančią ties 800 m riba. Leidus taikyti tokį nuokrypį, kuris gamybos proceso požiūriu būtų nereikšmingas, nebūtų pašalinti įrenginiai, kurie jau yra užregistruoti dėl SKVN ir kuriuose jau gaminami produktai, kuriems suteikiama SKVN ir kurių savybės atitinka visus specifikacijoje nustatytus kokybės reikalavimus.

Atitinkamai nustatoma, kad gyvuliai turėtų būti auginami, skerdžiami ir mėsinėjami Teruelio provincijoje, taip užtikrinant, kad jų priežiūra atitiktų galiojančius gyvūnų gerovės reikalavimus.

3.4.   Kilmės įrodymas

Priėmus naują reglamentą dėl produktų sertifikavimo kontrolės sistemos ir formos, iš D dalies pašalintos pastraipos, dėl kurių formuluočių atitikties patikra būtų paini ir neaiški. Be to, iš visų pastraipų, kuriose galėtų būti neaiškiai suprastos nuorodos į Reguliavimo tarybą, tokios nuorodos pašalintos ir pakeistos žodžiais „kontrolės įstaiga“.

Atsižvelgiant į toliau išdėstytus aspektus, padaryti tokie pakeitimai:

| | Pašalinta a punkto „Produkto savybės“ antroji pastraipa (atpažinti produktą galėjo tik tie vartotojai, kurie buvo kilę iš tos vietovės arba kurie dažnai jį pirkdavo, todėl reikėjo užtikrinti jo kilmę), nes dėl produkto, kuriam suteikta SKVN, savybių jis tampa būdingu produktu, o ne šiaip produktu, kuris išsiskiria tik dėl etiketės. |
| --- | --- |

Pašalinta a punkto „Produkto savybės“ antroji pastraipa (atpažinti produktą galėjo tik tie vartotojai, kurie buvo kilę iš tos vietovės arba kurie dažnai jį pirkdavo, todėl reikėjo užtikrinti jo kilmę), nes dėl produkto, kuriam suteikta SKVN, savybių jis tampa būdingu produktu, o ne šiaip produktu, kuris išsiskiria tik dėl etiketės.

| | Pašalintas c punkto „Kontrolė ir sertifikavimas“ 8 papunktis, kuriame buvo kalbama apie galutinio produkto tyrimus, nes produkto savybės tikrinamos viso gamybos proceso metu. |
| --- | --- |

Pašalintas c punkto „Kontrolė ir sertifikavimas“ 8 papunktis, kuriame buvo kalbama apie galutinio produkto tyrimus, nes produkto savybės tikrinamos viso gamybos proceso metu.

| | Pakeistas gyvulių atpažinimo kortelės turinys. Dabar jame nurodomas ūkio, iš kurio atvežtas gyvulys, kodas (privalomas oficialus ženklinimas). Padarius šį pakeitimą, turėtų pagerėti gyvūnų gerovė, nes būtų išvengta dvigubo ženklinimo, t. y. tapatybės ženklinimo pagal oficialią sistemą ir ženklinimo pagal saugomos kilmės vietos nuorodų (SKVN) sistemą. |
| --- | --- |

Pakeistas gyvulių atpažinimo kortelės turinys. Dabar jame nurodomas ūkio, iš kurio atvežtas gyvulys, kodas (privalomas oficialus ženklinimas). Padarius šį pakeitimą, turėtų pagerėti gyvūnų gerovė, nes būtų išvengta dvigubo ženklinimo, t. y. tapatybės ženklinimo pagal oficialią sistemą ir ženklinimo pagal saugomos kilmės vietos nuorodų (SKVN) sistemą.

3.5.   Gamybos būdas

| a) | Kad specifikacija būtų tikslesnė ir paprastesnė, pašalintos pastraipos, kuriose nepateikiama produkto gamybos metodo paaiškinimų arba kurios jau įtrauktos į atitinkamą joms skirtą dalį. |
| --- | --- |

a)

Kad specifikacija būtų tikslesnė ir paprastesnė, pašalintos pastraipos, kuriose nepateikiama produkto gamybos metodo paaiškinimų arba kurios jau įtrauktos į atitinkamą joms skirtą dalį.

| b) | Specifikacijoje nustatyta, kad gyvuliai, kurių užpakalinės kojos gali būti naudojamos gaminant produktą, turi būti išvedami sukryžminus šias dvi veisles: | veislinė patelė: landrasų veislės, didžiųjų baltųjų veislės arba šių dviejų veislių mišrūnas; |
| --- | --- | --- |

b)

Specifikacijoje nustatyta, kad gyvuliai, kurių užpakalinės kojos gali būti naudojamos gaminant produktą, turi būti išvedami sukryžminus šias dvi veisles:

veislinė patelė: landrasų veislės, didžiųjų baltųjų veislės arba šių dviejų veislių mišrūnas;

| | reproduktorius: diurokų veislės. |
| --- | --- |

reproduktorius: diurokų veislės.

Patinas gali būti tik „Duroc“ veislės, kad būtų užtikrintas produkto vienarūšiškumas. Taip sumažinamos mišrių veislių variacijos ir gaunami gerokai aukštesnės kokybės produktai.

Nuosekliai įgyvendinant patobulinimus, numatytus šioms veislėms skirtoje Ispanijos galvijų kilmės knygoje, padidintas bandos šėrimo efektyvumas ir augimo tempas, todėl gyvuliai greičiau pasiekia skerdžiamąjį svorį.

| c) | Taigi manoma, kad produkto vertė priklauso nuo to, kuo gyvuliai šeriami gyvulininkystės ūkiuose. Todėl kiaulėms skirto pašaro pagrindą sudaro grūdai – ne mažiau kaip 50 proc., skaičiuojant pagal pašaro žaliavų procentines dalis.
  Be to, 2007 m. spalio mėn. Europos Komisija, atsižvelgdama į prašymą padaryti 2005 m. perduotos SKVN specifikacijos pakeitimų, paprašė pateikti papildomos informacijos.
  2008 m. rugsėjo 12 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje buvo paskelbta SKVN santrauka, kurios 4.6 skirsnyje („Ryšys su geografine vietove“) buvo toks tekstas: „95 proc. pašarų pagaminama toje pačioje geografinėje vietovėje esančiose gamyklose, taip užtikrinant daugelio naudojamų žaliavų kilmę“. Tokia formuluotė buvo perduota Komisijai pateikiant atsakymą į jos prašymą pateikti papildomos informacijos. 2009 m. balandžio 20 d. šis tekstas buvo patvirtintas paskelbiant 2009 m. balandžio 20 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 324/2009, kuriuo patvirtinamas į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukto pavadinimo esminis specifikacijos pakeitimas (Jamón de Teruel (SKVN)).
  Kiek tai susiję su teiginiu, kad 95 proc. pašarų turi būti pagaminama Teruelio provincijos gamyklose, reikėtų atkreipti dėmesį, kad:






  — | tradicinė pašarų, skirtų produktams, kuriems suteikta SKVN, gamybos sistema apima ne tik Teruelio provinciją, bet ir kitas gretimas vietoves, |
| --- | --- | --- |

c)

Taigi manoma, kad produkto vertė priklauso nuo to, kuo gyvuliai šeriami gyvulininkystės ūkiuose. Todėl kiaulėms skirto pašaro pagrindą sudaro grūdai – ne mažiau kaip 50 proc., skaičiuojant pagal pašaro žaliavų procentines dalis.

Be to, 2007 m. spalio mėn. Europos Komisija, atsižvelgdama į prašymą padaryti 2005 m. perduotos SKVN specifikacijos pakeitimų, paprašė pateikti papildomos informacijos.

2008 m. rugsėjo 12 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje buvo paskelbta SKVN santrauka, kurios 4.6 skirsnyje („Ryšys su geografine vietove“) buvo toks tekstas: „95 proc. pašarų pagaminama toje pačioje geografinėje vietovėje esančiose gamyklose, taip užtikrinant daugelio naudojamų žaliavų kilmę“. Tokia formuluotė buvo perduota Komisijai pateikiant atsakymą į jos prašymą pateikti papildomos informacijos. 2009 m. balandžio 20 d. šis tekstas buvo patvirtintas paskelbiant 2009 m. balandžio 20 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 324/2009, kuriuo patvirtinamas į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukto pavadinimo esminis specifikacijos pakeitimas (Jamón de Teruel (SKVN)).

Kiek tai susiję su teiginiu, kad 95 proc. pašarų turi būti pagaminama Teruelio provincijos gamyklose, reikėtų atkreipti dėmesį, kad:

—

tradicinė pašarų, skirtų produktams, kuriems suteikta SKVN, gamybos sistema apima ne tik Teruelio provinciją, bet ir kitas gretimas vietoves,

| — | tai neturėtų turėti neigiamo poveikio pašarų gamintojams, kurie, būdami vietovėse, kurios yra netoli Teruelio provincijos arba ribojasi su šia provincija, didžiąją grūdų dalį įsigyja Teruelio provincijoje ir jau kurį laiką tiekia kiaulėms skirtus pašarus didelei ūkininkų grupei, gaminančiai mėsą, kuriai suteikiama SKVN, |
| --- | --- |

—

tai neturėtų turėti neigiamo poveikio pašarų gamintojams, kurie, būdami vietovėse, kurios yra netoli Teruelio provincijos arba ribojasi su šia provincija, didžiąją grūdų dalį įsigyja Teruelio provincijoje ir jau kurį laiką tiekia kiaulėms skirtus pašarus didelei ūkininkų grupei, gaminančiai mėsą, kuriai suteikiama SKVN,

| — | apribojus pašarų gamybą tik Teruelio provincija, gali kilti logistikos problemų, |
| --- | --- |

—

apribojus pašarų gamybą tik Teruelio provincija, gali kilti logistikos problemų,

| — | jeigu pašarai būtų tiekiami iš gamyklų, įsisteigusių vietovėse, kurios yra netoli Teruelio provincijos, bet nėra jos sudedamoji dalis, pvz., gretimose provincijose, kai kurie produktų, kuriems suteikta SKVN, gamintojai galėtų sumažinti gamybos išlaidas. Kartu būtų užtikrinta, kad pašarų gamintojai, atsižvelgdami į galimybes, logistikos sumetimais pirktų javus iš gamybos vietovės, taip optimizuodami tiekimą ir logistiką. |
| --- | --- |

—

jeigu pašarai būtų tiekiami iš gamyklų, įsisteigusių vietovėse, kurios yra netoli Teruelio provincijos, bet nėra jos sudedamoji dalis, pvz., gretimose provincijose, kai kurie produktų, kuriems suteikta SKVN, gamintojai galėtų sumažinti gamybos išlaidas. Kartu būtų užtikrinta, kad pašarų gamintojai, atsižvelgdami į galimybes, logistikos sumetimais pirktų javus iš gamybos vietovės, taip optimizuodami tiekimą ir logistiką.

Atsižvelgiant į šias aplinkybes, prašoma išplėsti pašarų gamybos zoną įtraukiant su Teruelio provincija besiribojančias provincijas, t. y. Saragosos, Gvadalacharos, Kuenkos, Valensijos, Kasteljono ir Taragonos provincijas.

Tačiau, kiek įmanoma, ši pašarų sudedamoji dalis vis dėlto turėtų būti tiekiama iš gamybos vietovės. Konkrečios vertės nereikėtų nustatyti, nes pasiūla priklauso nuo gamybos svyravimų, susijusių su klimato sąlygomis ir produkcijos laikinumu. Kontrolės įstaiga bus atsakinga už žaliavos sudėties ir kilmės vertinimą, kurio metu, atsižvelgiant į gamybos duomenis, bus įvertinta pasiūla.

| d) | Įtraukta naujų reikalavimų, kuriais, atsižvelgiant į padarytą techninę pažangą, geriau apibrėžtas procesas ir nustatyta, kad:
  vytintų kumpių ir menčių, kuriems taikoma SKVN apsauga, gamybai gali būti naudojamos tik tokios išpjovos, kurios išpjaunamos iš šiltos kiaulių skerdenos, kurios svoris ne mažesnis kaip 86 kg, o nugaros lašinių storis, matuojamas strėnų zonoje ties užpakalinės kojos viršumi, nuo 16 iki 45 mm, išpjovos.
  Šitaip tiksliau apibūdintas šio produkto gamybai naudotinų kiaulių tipas. Nors atitinkamas gyvasis kiaulės svoris būtų apie 115–130 kg, toks reikalavimas pašalintas kartu su kiaulės amžiaus reikalavimu, nes juo nevisiškai užtikrinamas skerdžiamų kiaulių vienarūšiškumas. Todėl šie reikalavimai pakeisti reikalavimais dėl minimalaus svorio ir nugaros lašinių storio, matuojamo strėnų zonoje, o ne ties ketvirtuoju šonkauliu, nes tai ne tokia tiksli charakteristika. |
| --- | --- |

d)

Įtraukta naujų reikalavimų, kuriais, atsižvelgiant į padarytą techninę pažangą, geriau apibrėžtas procesas ir nustatyta, kad:

vytintų kumpių ir menčių, kuriems taikoma SKVN apsauga, gamybai gali būti naudojamos tik tokios išpjovos, kurios išpjaunamos iš šiltos kiaulių skerdenos, kurios svoris ne mažesnis kaip 86 kg, o nugaros lašinių storis, matuojamas strėnų zonoje ties užpakalinės kojos viršumi, nuo 16 iki 45 mm, išpjovos.

Šitaip tiksliau apibūdintas šio produkto gamybai naudotinų kiaulių tipas. Nors atitinkamas gyvasis kiaulės svoris būtų apie 115–130 kg, toks reikalavimas pašalintas kartu su kiaulės amžiaus reikalavimu, nes juo nevisiškai užtikrinamas skerdžiamų kiaulių vienarūšiškumas. Todėl šie reikalavimai pakeisti reikalavimais dėl minimalaus svorio ir nugaros lašinių storio, matuojamo strėnų zonoje, o ne ties ketvirtuoju šonkauliu, nes tai ne tokia tiksli charakteristika.

| e) | Prieš skerdžiant gyvulius, jie apsvaiginami oficialiai patvirtintais būdais, pvz., elektros smūgiu. |
| --- | --- |

e)

Prieš skerdžiant gyvulius, jie apsvaiginami oficialiai patvirtintais būdais, pvz., elektros smūgiu.

| f) | Kiti formuluočių pakeitimai skirsniuose, kuriuose nurodomas gamybos būdas, atlikti tik siekiant patobulinti pačias formuluotes ir padėti geriau jas suprasti. Jeigu šios formuluotės apskritai turi poveikio produkto kokybei, jomis siekta, kad toji kokybė būtų aukštesnė arba vienodesnė. Šie pakeitimai susiję tik su specifikacija, bet neturi įtakos santraukai, kuri minėtais atžvilgiais nekeičiama. |
| --- | --- |

f)

Kiti formuluočių pakeitimai skirsniuose, kuriuose nurodomas gamybos būdas, atlikti tik siekiant patobulinti pačias formuluotes ir padėti geriau jas suprasti. Jeigu šios formuluotės apskritai turi poveikio produkto kokybei, jomis siekta, kad toji kokybė būtų aukštesnė arba vienodesnė. Šie pakeitimai susiję tik su specifikacija, bet neturi įtakos santraukai, kuri minėtais atžvilgiais nekeičiama.

| g) | Aiškiau ir tiksliau aprašytas gamybos procesas, atskirai išdėstant kumpių ir menčių apdorojimo etapus ir sąlygas.
  Pirma, nustatyta, kad procesas turėtų apimti penkias operacijas: sūdymą, valymą, apdžiovinimą, vytinimą (džiovinimą ir nokinimą) ir brandinimą. Patobulinta tai, kad atskirai apibūdinti etapai, kurių metu gaunami reikiamos kokybės produktai.






  — | Sūdymas: atskirai aprašytas kumpių ir menčių sūdymas, remiantis šių išpjovų svoriais. Kadangi druskos įsigėrimas į audinius priklauso nuo kiekvieno mėsos gabalo raumenų masės, siekdami pagerinti proceso kontrolę, veiklos vykdytojai dirba atsižvelgdami į svorį, nes pasūdymui reikalingo laiko skaičiavimas remiantis svoriu yra gerokai tikslesnis už didžiausio dienų skaičiaus, kaip absoliutaus dydžio, nustatymą. |
| --- | --- | --- |

g)

Aiškiau ir tiksliau aprašytas gamybos procesas, atskirai išdėstant kumpių ir menčių apdorojimo etapus ir sąlygas.

Pirma, nustatyta, kad procesas turėtų apimti penkias operacijas: sūdymą, valymą, apdžiovinimą, vytinimą (džiovinimą ir nokinimą) ir brandinimą. Patobulinta tai, kad atskirai apibūdinti etapai, kurių metu gaunami reikiamos kokybės produktai.

—

Sūdymas: atskirai aprašytas kumpių ir menčių sūdymas, remiantis šių išpjovų svoriais. Kadangi druskos įsigėrimas į audinius priklauso nuo kiekvieno mėsos gabalo raumenų masės, siekdami pagerinti proceso kontrolę, veiklos vykdytojai dirba atsižvelgdami į svorį, nes pasūdymui reikalingo laiko skaičiavimas remiantis svoriu yra gerokai tikslesnis už didžiausio dienų skaičiaus, kaip absoliutaus dydžio, nustatymą.

| — | Laikymas arba apdžiovinimas: kumpių ir menčių apdorojimo skirtumai nustatyti remiantis ne tik šių išpjovų svoriu, bet ir minimaliaisiais reikalavimais, skirtais užtikrinti tinkamą šių produktų stabilumą proceso metu, apdorojančiam asmeniui suteikiant galimybę nustatyti ilgiausią trukmę, kad ją būtų galima priderinti prie tolesnių džiovinimo ir nokinimo etapų. |
| --- | --- |

—

Laikymas arba apdžiovinimas: kumpių ir menčių apdorojimo skirtumai nustatyti remiantis ne tik šių išpjovų svoriu, bet ir minimaliaisiais reikalavimais, skirtais užtikrinti tinkamą šių produktų stabilumą proceso metu, apdorojančiam asmeniui suteikiant galimybę nustatyti ilgiausią trukmę, kad ją būtų galima priderinti prie tolesnių džiovinimo ir nokinimo etapų.

| — | Vytinimas (džiovinimas ir nokinimas): padarius prašomą pakeitimą, prireikus būtų galima pakoreguoti natūralias aplinkos sąlygas, kad būtų sudarytos tinkamiausios vytinimo sąlygos. Tam galbūt būtų galima naudoti specialią įrangą, tinkamą palaikyti reikiamą drėgnį. Naudojant šią įrangą turėtų būti ne keičiamos aplinkos sąlygos, o palengvinamas tokių sąlygų sukūrimas įrenginiuose, siekiant suvienodinti šias sąlygas ir užtikrinti, kad jos būtų tokios pat visai produkcijai.
  Tokia mechaninė įranga minima nuo 1996 m., kai jos naudojimas buvo nurodytas registruotų SKVN ir SGN sąraše. Šios įrangos paskirtis – produkto apdorojimo metu suvienodinti drėgnio sąlygas įrenginiuose. Atsižvelgiant į džiovinimo įrenginių matmenis, būtina užtikrinti vidinę kartotinę oro apytaką. Tai daroma naudojant pirmiau minėtą įrangą, galinčią atlikti pūtimo, ištraukimo, kartotinės apytakos arba sulaikymo funkcijas, kurios gali būti įjungiamos bet kuriuo vytinimo arba brandinimo proceso metu, kai prireikia suvienodinti aplinkos sąlygas, kartu visuomet išsaugant produkto savybes.
  Taip tik siekiama sugrąžinti tai, kas leista kilmės vietos nuorodas reglamentuojančiais teisės aktais prieš įsigaliojant 1992 m. liepos 14 d. Tarybos reglamentui (EEB) Nr. 2081/92 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos. Taigi Žemės ūkio, gyvulininkystės ir miškininkystės departamento įsako, kuriuo patvirtintas reglamentas dėl „Jamón de Teruel“ kilmės vietos nuorodos ir jos priežiūros institucijos, 17 straipsnyje teigiama, kad džiovinimo įrenginiuose gali būti sumontuota įranga, tinkama palaikyti reikiamą drėgnį.
  1993 m. liepos 24 d. įsigaliojus Reglamentui (EEB) Nr. 2081/92, kiekvienos valstybės narės registruotoms ir saugomoms SGVN ir SGN reikėjo parengti po specifikaciją ir santrauką. 1994 m. sausio mėn. Kilmės pavadinimų nacionalinis institutas (autonominė institucija, atskaitinga Ispanijos vyriausybei) Europos Komisijai perdavė „Jamón de Teruel“ kilmės vietos nuorodos specifikaciją ir santrauką. Šiuose dokumentuose pažodžiui necituojama pirmiau minėto reglamento, patvirtinto 1993 m. liepos 29 d. įsaku, 17 straipsnio, o teigiama: „Džiovinimas: ši operacija atliekama natūralaus džiovinimo įrenginiuose, kuriuose, siekiant sudaryti tinkamiausias santykinio drėgnio ir temperatūros sąlygas, reguliuojamas vėdinimas.“
  Europos Komisijai perduota specifikacija ir santrauka teisėtai galiojo kartu su reglamentu, kuris buvo patvirtintas 1993 m. liepos 29 d. įsaku, kol to reglamento 2009 m. vasario 6 d. įsaku nepanaikino žemės ūkio ir miškininkystės regioninis ministras, patvirtinęs specialiąsias nuostatas dėl saugomos kilmės vietos nuorodos „Jamón de Teruel“. Siekiant pašalinti standartų skirtumus, „Jamón de Teruel“ naudojimo sąlygos, įtrauktos į specifikacijas, kurios buvo paskelbtos kaip minėtojo įsako I priedas, buvo suformuluotos taip pat kaip tos, kurios buvo įtrauktos į specifikacijas, perduotas Europos Komisijai 1994 m. Tačiau dėl to neįtraukta nuoroda į „įrangą, tinkamą palaikyti reikiamą drėgnį“.
  Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas aplinkybes, nuoroda į galimybę prireikus naudoti mechanines vėdinimo priemones turėtų būti grąžinta, kad būtų palaikomos natūralios aplinkos sąlygos, būtinos tinkamam ir vienodam visos produkcijos vytinimui džiovinimo įrenginiuose. |
| --- | --- |

—

Vytinimas (džiovinimas ir nokinimas): padarius prašomą pakeitimą, prireikus būtų galima pakoreguoti natūralias aplinkos sąlygas, kad būtų sudarytos tinkamiausios vytinimo sąlygos. Tam galbūt būtų galima naudoti specialią įrangą, tinkamą palaikyti reikiamą drėgnį. Naudojant šią įrangą turėtų būti ne keičiamos aplinkos sąlygos, o palengvinamas tokių sąlygų sukūrimas įrenginiuose, siekiant suvienodinti šias sąlygas ir užtikrinti, kad jos būtų tokios pat visai produkcijai.

Tokia mechaninė įranga minima nuo 1996 m., kai jos naudojimas buvo nurodytas registruotų SKVN ir SGN sąraše. Šios įrangos paskirtis – produkto apdorojimo metu suvienodinti drėgnio sąlygas įrenginiuose. Atsižvelgiant į džiovinimo įrenginių matmenis, būtina užtikrinti vidinę kartotinę oro apytaką. Tai daroma naudojant pirmiau minėtą įrangą, galinčią atlikti pūtimo, ištraukimo, kartotinės apytakos arba sulaikymo funkcijas, kurios gali būti įjungiamos bet kuriuo vytinimo arba brandinimo proceso metu, kai prireikia suvienodinti aplinkos sąlygas, kartu visuomet išsaugant produkto savybes.

Taip tik siekiama sugrąžinti tai, kas leista kilmės vietos nuorodas reglamentuojančiais teisės aktais prieš įsigaliojant 1992 m. liepos 14 d. Tarybos reglamentui (EEB) Nr. 2081/92 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos. Taigi Žemės ūkio, gyvulininkystės ir miškininkystės departamento įsako, kuriuo patvirtintas reglamentas dėl „Jamón de Teruel“ kilmės vietos nuorodos ir jos priežiūros institucijos, 17 straipsnyje teigiama, kad džiovinimo įrenginiuose gali būti sumontuota įranga, tinkama palaikyti reikiamą drėgnį.

1993 m. liepos 24 d. įsigaliojus Reglamentui (EEB) Nr. 2081/92, kiekvienos valstybės narės registruotoms ir saugomoms SGVN ir SGN reikėjo parengti po specifikaciją ir santrauką. 1994 m. sausio mėn. Kilmės pavadinimų nacionalinis institutas (autonominė institucija, atskaitinga Ispanijos vyriausybei) Europos Komisijai perdavė „Jamón de Teruel“ kilmės vietos nuorodos specifikaciją ir santrauką. Šiuose dokumentuose pažodžiui necituojama pirmiau minėto reglamento, patvirtinto 1993 m. liepos 29 d. įsaku, 17 straipsnio, o teigiama: „Džiovinimas: ši operacija atliekama natūralaus džiovinimo įrenginiuose, kuriuose, siekiant sudaryti tinkamiausias santykinio drėgnio ir temperatūros sąlygas, reguliuojamas vėdinimas.“

Europos Komisijai perduota specifikacija ir santrauka teisėtai galiojo kartu su reglamentu, kuris buvo patvirtintas 1993 m. liepos 29 d. įsaku, kol to reglamento 2009 m. vasario 6 d. įsaku nepanaikino žemės ūkio ir miškininkystės regioninis ministras, patvirtinęs specialiąsias nuostatas dėl saugomos kilmės vietos nuorodos „Jamón de Teruel“. Siekiant pašalinti standartų skirtumus, „Jamón de Teruel“ naudojimo sąlygos, įtrauktos į specifikacijas, kurios buvo paskelbtos kaip minėtojo įsako I priedas, buvo suformuluotos taip pat kaip tos, kurios buvo įtrauktos į specifikacijas, perduotas Europos Komisijai 1994 m. Tačiau dėl to neįtraukta nuoroda į „įrangą, tinkamą palaikyti reikiamą drėgnį“.

Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas aplinkybes, nuoroda į galimybę prireikus naudoti mechanines vėdinimo priemones turėtų būti grąžinta, kad būtų palaikomos natūralios aplinkos sąlygos, būtinos tinkamam ir vienodam visos produkcijos vytinimui džiovinimo įrenginiuose.

| — | Brandinimas: šis procesas išdėstytas kaip atskiras etapas, skirtas tam, kad produktas įgytų kvapą ir skonį ir kad vykstant biocheminiam nokinimo procesui pakistų jo tekstūra. Reikėtų pabrėžti, kad šis etapas būtinas tam, kad būtų pagamintas kokybiškas produktas, nes brandinimas yra lėtesnis procesas už vytinimą.
  Trumpiausia apdorojimo trukmė yra bendra kumpių ir menčių atskirų apdorojimo etapų trukmė. Taikant trumpiausią trukmę (kumpiui – 60 savaičių, mentėms – 36 savaitės) užtikrinama, kad visada būtų pagaminami kokybiški produktai. Pagal siūlomą pakeitimą kumpiui taikytina bendra privalomoji trukmė būtų padidinta nuo dabar privalomų 12 mėnesių iki siūlomų 60 savaičių. Tai esminis padidinimas, dėl kurio neabejotinai pagerėtų SKVN produkto „Jamón de Teruel“ kokybė.
  Pritaikius tokius trukmės reikalavimus gamintojams būtų palikta teisė spręsti, kaip paskirstyti šį laiką vytinimo ir brandinimo procesams, atsižvelgiant į skirtingas klimato sąlygas, susidarančias įvairiuose vytinimo įrenginiuose.
  Pagal visus specialiuosius gamybos proceso reikalavimus nustatyti atitikties minimalioms vertėms kriterijai, nes šios vertės turi lemiamos įtakos produkto kokybei. |
| --- | --- |

—

Brandinimas: šis procesas išdėstytas kaip atskiras etapas, skirtas tam, kad produktas įgytų kvapą ir skonį ir kad vykstant biocheminiam nokinimo procesui pakistų jo tekstūra. Reikėtų pabrėžti, kad šis etapas būtinas tam, kad būtų pagamintas kokybiškas produktas, nes brandinimas yra lėtesnis procesas už vytinimą.

Trumpiausia apdorojimo trukmė yra bendra kumpių ir menčių atskirų apdorojimo etapų trukmė. Taikant trumpiausią trukmę (kumpiui – 60 savaičių, mentėms – 36 savaitės) užtikrinama, kad visada būtų pagaminami kokybiški produktai. Pagal siūlomą pakeitimą kumpiui taikytina bendra privalomoji trukmė būtų padidinta nuo dabar privalomų 12 mėnesių iki siūlomų 60 savaičių. Tai esminis padidinimas, dėl kurio neabejotinai pagerėtų SKVN produkto „Jamón de Teruel“ kokybė.

Pritaikius tokius trukmės reikalavimus gamintojams būtų palikta teisė spręsti, kaip paskirstyti šį laiką vytinimo ir brandinimo procesams, atsižvelgiant į skirtingas klimato sąlygas, susidarančias įvairiuose vytinimo įrenginiuose.

Pagal visus specialiuosius gamybos proceso reikalavimus nustatyti atitikties minimalioms vertėms kriterijai, nes šios vertės turi lemiamos įtakos produkto kokybei.

| h) | Jeigu džiovinimo arba pakavimo įrenginiai atitinka specifikacijoje nustatytus kriterijus, jeigu atlikus nustatytas tų įrenginių patikras gaunami teigiami rezultatai ir jeigu atliekama tų renginių sertifikavimo procedūra, numatyta galimybė prekiauti tokiuose renginiuose pagamintu vytintu kumpiu ir mentėmis, supakuotais be kaulų, gabalais arba griežinėliais. Šitaip tik prisitaikoma prie rinkos poreikių. Anksčiau tai nebuvo reguliuojama. Tokia galimybė numatyta atsižvelgiant į mūsų vartotojų visuomenės įvairavimą. |
| --- | --- |

h)

Jeigu džiovinimo arba pakavimo įrenginiai atitinka specifikacijoje nustatytus kriterijus, jeigu atlikus nustatytas tų įrenginių patikras gaunami teigiami rezultatai ir jeigu atliekama tų renginių sertifikavimo procedūra, numatyta galimybė prekiauti tokiuose renginiuose pagamintu vytintu kumpiu ir mentėmis, supakuotais be kaulų, gabalais arba griežinėliais. Šitaip tik prisitaikoma prie rinkos poreikių. Anksčiau tai nebuvo reguliuojama. Tokia galimybė numatyta atsižvelgiant į mūsų vartotojų visuomenės įvairavimą.

3.6.   Ženklinimas etiketėmis

Kaip ir kumpių atveju, baigus gamybos procesą ir įsitikinus, kad jos atitinka nustatytus reikalavimus, vytintos mentės bus ženklinamos identifikacine žyme; ant mentės bus išdegintas logotipas „TERUEL“ ir aštuoniakampė žvaigždė, taip pat pridėta numeruota etiketė (spaudas) su SKVN logotipu.

Išdeginamas logotipas bus informatyvesnis – jame bus identifikuojamos kumpių ir menčių išpjovos. Nustatyta, kad logotipe turi būti žodis „TERUEL“ ir aštuoniakampė žvaigždė.

Nustatyti atitinkami produktų identifikavimo reikalavimai. Ant visos vytintos mentės arba kumpio (be kaulų arba su kaulais) pakuotės turės būti vadinamoji „numeruota etiketė“ arba (etiqueta (vitola) numerada), o ant vytinto kumpio arba menčių gabalų pakuočių – numeruota nugarinė etiketė (contraetiqueta numerada).

Žodis „juostelės“ pašalintas, nes tai tik etiketės tvirtinimo priemonė. Šiais laikais etiketė tvirtinama prie „brida“ („jungės“ arba „kilpelės“), o ateityje gali būti taikoma pažangesnė technologija, kurią taikant etiketė bus pritvirtinama geriau.

Naujo numeruotos nugarinės etiketės tvirtinimo prie pakuočių, kuriame produktas pateikiamas be kaulų, gabalais arba griežinėliais, būdo nustatymas, nurodant, kad „šios numeruotos nugarinės etiketės turinys įtraukiamas į prekybinę etiketę“, atitinka pakuočių spaudams taikomus technologinius kriterijus (šių spaudų dėjimo spartos tvirtinant nugarines etiketes vėliau nebus galima labai smarkiai sumažinti).

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos
   (3)

„JAMÓN DE TERUEL“/„PALETA DE TERUEL“

EB Nr.: ES-PDO-0217-0987-10.04.2012

SGN ( ) SKVN ( X )

1.   Pavadinimas

„Jamón de Teruel“/„Paleta de Teruel“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Ispanija.

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

| 1.2 klasė. | Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir kt.). |
| --- | --- |

1.2 klasė.

Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir kt.).

3.2.   Produkto, kuriam taikomas 1 skirsnyje nurodytas pavadinimas, aprašymas

„Jamón de Teruel“ ir „Paleta de Teruel“ – mėsos produktai, gaunami sūdant, valant, apdžiovinant, vytinant (džiovinant ir nokinant) ir brandinant kiaulių priekines ir užpakalines kojas.

Morfologinės savybės

Vytintų kumpių ir menčių savybės:

| a) | forma – produktai pailgi, apipjaustyti, kraštai iki raumens suapvalinti, su koja. Kumpis gali būti visiškai aptrauktas oda arba išpjautas „V“ formos pjūviu, kurio viršūnė yra storiausioje vytintos mentės arba kojos kumpio dalyje; |
| --- | --- |

a)

forma – produktai pailgi, apipjaustyti, kraštai iki raumens suapvalinti, su koja. Kumpis gali būti visiškai aptrauktas oda arba išpjautas „V“ formos pjūviu, kurio viršūnė yra storiausioje vytintos mentės arba kojos kumpio dalyje;

| b) | svoris – kumpių – ne mažesnis kaip 7 kg, vytintų menčių – ne mažesnis kaip 4,5 kg nustatyto trumpiausio gamybos laikotarpio pabaigoje. |
| --- | --- |

b)

svoris – kumpių – ne mažesnis kaip 7 kg, vytintų menčių – ne mažesnis kaip 4,5 kg nustatyto trumpiausio gamybos laikotarpio pabaigoje.

Organoleptinės savybės

Išorinis išpjovų paviršius gali būti padengtas įprasta pelėsių danga arba švarus, suteptas aliejumi arba padengtas taukais. Išpjovos paviršiaus savybės:

| a) | spalva – raudona, pjūvio vietoje blizga, dalis riebalų yra raumenų masėje; |
| --- | --- |

a)

spalva – raudona, pjūvio vietoje blizga, dalis riebalų yra raumenų masėje;

| b) | mėsa – subtilaus, ne itin sūraus skonio; |
| --- | --- |

b)

mėsa – subtilaus, ne itin sūraus skonio;

| c) | lašiniai – riebios konsistencijos, blizgūs, baltai gelsvos spalvos, malonaus kvapo ir skonio. |
| --- | --- |

c)

lašiniai – riebios konsistencijos, blizgūs, baltai gelsvos spalvos, malonaus kvapo ir skonio.

3.3.   Žaliava (taikoma tik apdorojamiems produktams)

Vytintų kumpių ir menčių, kuriems suteikiama ši nuoroda, gamybai tinkamos kiaulės išvedamos sukryžminus šių veislių kiaules:

| | veislinė patelė: landrasų veislės, didžiųjų baltųjų veislės arba šių dviejų veislių mišrūnas; |
| --- | --- |

veislinė patelė: landrasų veislės, didžiųjų baltųjų veislės arba šių dviejų veislių mišrūnas;

| | reproduktorius: diurokų veislės. |
| --- | --- |

reproduktorius: diurokų veislės.

Saugomų vytintų kumpių ir menčių gamybai gali būti naudojamos tik Teruelio provincijoje gimusių ir nupenėtų ir toje pat provincijoje esančiuose įrenginiuose paskerstų ir išmėsinėtų kiaulių užpakalinės ir priekinės kojos.

Vytintų kumpių ir menčių, kurioms suteikiama kilmės vietos nuoroda, gamybai nenaudojamos veislei skirtų gyvulių užpakalinės ir priekinės kojos.

Kuiliai, prieš juos įleidžiant į penėjimo fermą, kastruojami, o skerdžiamos patelės turi būti neapvaisintos.

Vytintų kumpių ir menčių, kuriems suteikiama kilmės vietos nuoroda, gamybai gali būti naudojamos tik tokios išpjovos, kurios išpjaunamos iš šiltos kiaulių skerdenos, kurios svoris ne mažesnis kaip 86 kg, o nugaros lašinių storis, matuojamas strėnų zonoje ties užpakalinės kojos viršumi, yra nuo 16 iki 45 mm.

3.4.   Pašarai (taikoma tik gyvulinės kilmės produktams)

Kiaulėms, kurioms suteikta SKVN, šerti skirtų kombinuotųjų pašarų gamintojai turi būti įsikūrę Teruelio provincijos arba gretimų provincijų, t. y. Saragosos, Gvadalacharos, Kuenkos, Valensijos, Kasteljono ir Taragonos provincijų, geografinėje vietovėje.

Pagrindinę gyvulių pašarų dalį sudaro grūdai. Nustatyta, kad pašarų žaliavų sudėtyje grūdų turi būti ne mažiau kaip 50 proc. Jeigu įmanoma, pašarų žaliava turi būti užauginta gamybos vietovėje.

Kontrolės įstaiga yra atsakinga už žaliavos sudėties ir kilmės vertinimą, kurio metu, atsižvelgiant į gamybos duomenis, toks prieinamumas bus įvertintas.

3.5.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Gamybos vietovėje atliekami veiksmai:

| — | gyvulių veisimas ir auginimas, |
| --- | --- |

—

gyvulių veisimas ir auginimas,

| — | gyvulių skerdimas ir mėsinėjimas. |
| --- | --- |

—

gyvulių skerdimas ir mėsinėjimas.

Apdorojimo vietovėje atliekami veiksmai:

| — | sūdymas, |
| --- | --- |

—

sūdymas,

| — | valymas, |
| --- | --- |

—

valymas,

| — | apdžiovinimas, |
| --- | --- |

—

apdžiovinimas,

| — | vytinimas, |
| --- | --- |

—

vytinimas,

| — | brandinimas. |
| --- | --- |

—

brandinimas.

3.6.   Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Kontrolės įstaiga, vadovaudamasi nediskriminavimo principu, registruotiems apdorojimo vietovėje veikiantiems džiovinimo ir pakavimo įrenginiams suteikia leidimą prekiauti vytintomis mentėmis ir kumpiais, supakuotais be kaulų, gabalais arba griežinėliais, jeigu tie įrenginiai atitinka specifikacijoje nustatytus reikalavimus, jei atlikus nustatytas tų įrenginių patikras gauti teigiami rezultatai ir jeigu atlikta tų renginių sertifikavimo procedūra.

Apribojimas, kad šie produktai gali būti apdorojami ir vėliau pakuojami tik apdorojimo vietovėje, grindžiamas griežtais techniniais kriterijais, kuriais siekiama užtikrinti, kad būtų išsaugota produkto kokybė, kuri galėtų nukentėti pasikeitus saugojimo ir apdorojimo sąlygoms.

3.7.   Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės

Kiekvienos registruotos įmonės prekybinėje etiketėje turi būti tokie žodžiai: „Denominación de origen protegida „Jamón de Teruel“ arba „Denominación de origen protegida „Paleta de Teruel“ (atsižvelgiant į konkretų produktą).

Ant nesmulkintų parduoti skirtų kumpių ir menčių išpjovų turi būti išdegintas žodis „TERUEL“ ir aštuoniakampė žvaigždė, taip pat numeruota etiketė (spaudas) su SKVN logotipu. Šios etiketės įmonėse turi būti dedamos taip, kad jų nebūtų galima panaudoti dar kartą.

Kumpiai ir vytintos mentės, supakuoti be kaulų, gabalais arba griežinėliais, turi būti paženklinti numeruota antrine etikete su atitinkamu žodžiu „Jamón“ arba „Paleta“ ir SKVN logotipu.

Šios numeruotos nugarinės etiketės turinys gali būti įtraukiamas į įmonių prekybines etiketes, jeigu šios įmonės prašo leidimo tai daryti.

Ši veikla, susijusi su tinkamu žodžių „saugoma kilmės vietos nuoroda“ arba žodžio „TERUEL“ vartojimu, turi būti vykdoma nediskriminavimo principu. Etiketės ir nugarinės etiketės turi būti automatiškai suteikiamos visiems produktams, dėl kurių, remiantis sertifikavimo veiklą vykdančios priežiūros institucijos parengtomis ataskaitomis, įrodoma, kad jie atitinka specifikaciją, taip užtikrinant, kad vykdant šią veiklą nebūtų diskriminuojamas nė vienas veiklos vykdytojas.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Gamybos vietovė – Teruelio provincija.

Vytintų kumpių ir menčių gamybos vietovė apima Teruelio provincijos savivaldybes, išsidėsčiusias vidutiniškai 800 m arba daugiau virš jūros lygio; džiovinimo įrenginiai gali būti įrengti ne žemiau kaip 800 m virš jūros lygio. Vidutinis aukštis virš jūros lygio matuojamas taikant vadinamąjį „skaitmeninį paviršiaus modelį“ (SPM) arba kitokį metodą. Džiovinimo įrenginių absoliutinis aukštis virš jūros lygio matuojamas taikant teritorinę informacinę sistemą „Aragón“ (Sistema de Información Territorial de Aragón — SITAR) arba panašią sistemą, abiem atvejais taikant 6 proc. leidžiamąjį nuokrypį.

5.   Ryšys su geografine vietove

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai

Puikią produktų „Jamón de Teruel“ ir „Paleta de Teruel“ kokybę daugiausia lemia sąlygos, kuriomis gyvuliai laikomi prieš skerdimą, skerdžiant ir po skerdimo. Tačiau reikia skirti geografinę vietovę, kurioje gyvuliai auginami, skerdžiami ir mėsinėjami (toliau – gamybos vietovė), ir geografinę vietovę, kurioje apdorojami kumpiai ir vytintos mentės (toliau – apdorojimo vietovė).

Gamtiniai veiksniai

Kumpių ir vytintų menčių apdorojimo vietovėje vyrauja žemyninis klimatas, kuriam įtakos turi Viduržemio jūra, ir ilgos, šaltos žiemos bei dideli šalčiai kalnuose. Klimatas sausas, daug giedrų dienų. Metinis kritulių kiekis – apie 400 mm, per metus būna apie 70 lietingų dienų.

Vidutinė metinė temperatūra – +12 °C, vidutinė aukščiausia absoliučioji temperatūra – +37 °C, vidutinė žemiausia absoliučioji temperatūra yra – 10 °C. Vidutinės temperatūros vasarą ir žiemą skirtumas – 19 °C. Gegužės–spalio mėn. nebūna šalnų, todėl susidaro mėsos pramonei palankios sąlygos.

Kumpiai ir mentės brandinami puikiomis geografinėje apdorojimo vietovėje vyraujančiomis klimato sąlygomis, kurioms būdingi sausi ir šalti orai – ideali aplinka gaminti aukštos kokybės kumpius ir mentes.

Žmogiškieji veiksniai

Ispanijos gamtininkas, teisininkas ir istorikas Jordan de Asso savo darbe, skirtame Aragono ekonominei politikai, pavadintame „Historia de la Economía Política de Aragón“ („Aragono ekonominės politikos istorija“), aiškiai užsiminė apie „Albarasine auginamas kiaules, labai vertinamas dėl švelnaus jų skonio. Šie gyvuliai labai mėgsta šakotosios plėnūnės (Asphodelus ramosus) lapus, todėl jie džiovinami žiemai kaip pašaras“. Nepaisant mažo gyvulių skaičiaus ir didelio skerdžiamų gyvulių svorio, pasiekiamo penint, „naminė“ kiaulė buvo didelis kaimo ūkių turtas ir pagrindinis Teruelio valstiečių šeimų maistas ištisus metus. Šios kiaulės buvo svarbiausias mėsos šaltinis. Kadangi kiaulės buvo šeriamos specialiu pašaru, įskaitant giles, ir dėl šalto bei sauso klimato, vyraujančio Chilokos, Alabarasino, Gudaro ir Maestrasgo kalnuose, susidarė sąlygos atsirasti ilgaamžei aukštos kokybės mėsos, kumpių ir kiaulienos menčių gamybos tradicijai. Žinoma, šie gyvuliai išnyko. Tačiau gausybė įvairiais amatais užsiimančių ūkininkų iš protėvių perėmė šių veislių gyvulių veisimo įgūdžius ir praktines žinias ir išsaugojo atitinkamas veislines savybes (originalios veislės buvo keltiškoji molina ir Iberijos morela), todėl buvo galima išlaikyti šias iš praeities kilusias aukštos kokybės mėsos gamybos tradicijas.

Pagrindinis su šia nuoroda susijęs aspektas, kurį visų pirma būtina pabrėžti, yra praktinės žinios (angl. know-how), kaip, pasitelkiant praeityje įgytą patirtį, užauginti tinkamus gyvulius naudojant landrasų, didžiųjų baltųjų ir diurokų veislių kiaules. Ši tinkama kiaulė yra pirmiau minėtų veislių mišrūnas, turintis mišrūnams būdingų privalumų. Šių kiaulių morfologines savybes daugiausia lemia protėviams taikomi atrankos kriterijai.

Žinoma, visas šias bendrąsias žinias papildo veiklos vykdytojų, kurie skerdžia kiaules, profesinė patirtis. Kad kiaulių skerdenos būtų tinkamos perdirbti į produktą, kuriam suteikiama SKVN, jos ne tik turi būti ne mažesnės kaip 86 kg svorio, bet ir turėti reikiamo storio nugaros lašinių sluoksnį, matuojamą ties skerdenos viduriu. Mėsinėjant vėlgi būtina remtis praktinėmis žiniomis, kaip atskirti arba išpjauti išpjovą nesulaužant užpakalinės arba priekinės kojos, kaip nuleisti gyvuliui kraują, kaip pašalinti perteklinę odą, kaip perkelti išpjovas į džiovinimo įrenginius, kaip rūšiuoti išpjovas pagal jų svorį ir vidaus temperatūrą, kad būtų gauti vienarūšiai produktai, kuriuos galėtų priimti perdirbėjai, žinant, kad produktui gaminti bus naudojami nepažeisti gabalai su lašinių danga.

Į šiuolaikinę technologiją įtrauktos senos praktinės žinios apie sūdymą: druska apibarstytos išpjovos laikomos nuo 0,65 paros iki 1 paros vienam šviežios užpakalinės arba priekinės kojos kilogramui. Tada kumpis tampa gardus, švelnaus sūroko skonio. Toks sūdymo būdas tapo galimas atsižvelgiant į apdorojimo vietovės klimatą.

Kadangi Teruelio provincijos geografija plati, sukurta daugybė senų tradicinių receptų. Du etnologai, skanių valgių žinovai ir mėgėjai – prof. Antonio Beltrán ir José Manuel Porquet – savo gastronominiuose veikaluose mini Teruelio provincijai būdingus receptus, kuriuose kaip ingredientas naudojamas „Jamón de Teruel“, – Teruelio česnakinę sriubą su griežinėliais pjaustytu kumpiu ir Teruelio kumpį su pomidorais. Be to, nepamirškime regañaos – patiekalo, kuris dažniausiai valgomas per Teruelyje rengiamą šventę „Vaquilla del Ángel“. Tai krosnyje arba keptuvėje keptas tešlos paplotis, įtrintas aliejumi ir padengtas kumpio ir raudonosios paprikos griežinėliais.

5.2.   Produkto ypatumai

| — | Diurokų veislei būdingas optimalus augimo tempas, didelis ištvermingumas, vislumas ir produktyvumas. Šios veislės kiaulių mėsa yra riebi, todėl galima gauti labai kokybiškos mėsos. |
| --- | --- |

—

Diurokų veislei būdingas optimalus augimo tempas, didelis ištvermingumas, vislumas ir produktyvumas. Šios veislės kiaulių mėsa yra riebi, todėl galima gauti labai kokybiškos mėsos.

| — | Landrasų veislės kiaulės yra didesnės nei vidutinio dydžio ir ilgio, todėl tai geras mėsos šaltinis gaminti produktus su kilmės vietos nuoroda. Ši veislė išsiskiria puikia forma, greitu augimo tempu, dideliu šėrimo produktyvumu ir storu nugaros lašinių sluoksniu. |
| --- | --- |

—

Landrasų veislės kiaulės yra didesnės nei vidutinio dydžio ir ilgio, todėl tai geras mėsos šaltinis gaminti produktus su kilmės vietos nuoroda. Ši veislė išsiskiria puikia forma, greitu augimo tempu, dideliu šėrimo produktyvumu ir storu nugaros lašinių sluoksniu.

| — | Didžiųjų baltųjų veislės kiaulės yra labai gerai prisitaikančios, ištvermingos, produktyvios ir vaisingos, joms būdingi geri augimo ir techninio prieaugio rodikliai, jų mėsa labai kokybiška, ypač pagal mėsingumo, tekstūros, formos ir spalvos parametrus. |
| --- | --- |

—

Didžiųjų baltųjų veislės kiaulės yra labai gerai prisitaikančios, ištvermingos, produktyvios ir vaisingos, joms būdingi geri augimo ir techninio prieaugio rodikliai, jų mėsa labai kokybiška, ypač pagal mėsingumo, tekstūros, formos ir spalvos parametrus.

Dėl teigiamos diurokų veislės įtakos, ypatingų pašarų, kurių pagrindą sudaro grūdai, ir didelio skerdenos svorio praeityje susiformavo ir buvo ištobulinta praktinė patirtis, kurią perėmė daugybė amatais užsiimančių ūkininkų. Šią perimtąją patirtį papildžius modernia technologija, sukurta galimybė gauti kokybiškus produktus – „Jamón de Teruel“ ir „Paleta de Teruel“.

Pagrindinės kokybinės charakteristikos, kuriomis šie produktai išsiskiria iš kitų panašių produktų, jau akivaizdžiai matomos žiūrint į šviežias išpjovas, kurios bus vytinamos. Šioms išpjovoms būdinga:

| — | šiek tiek didesnis pH ir lėtesnis irimo procesas, |
| --- | --- |

—

šiek tiek didesnis pH ir lėtesnis irimo procesas,

| — | tamsesnė spalva, |
| --- | --- |

—

tamsesnė spalva,

| — | didesnė vandens sulaikymo geba, |
| --- | --- |

—

didesnė vandens sulaikymo geba,

| — | didesnis mėsingumas, |
| --- | --- |

—

didesnis mėsingumas,

| — | daugiau tarpraumeninių riebalų (didesnė procentinė tarpraumeninių riebalų dalis), |
| --- | --- |

—

daugiau tarpraumeninių riebalų (didesnė procentinė tarpraumeninių riebalų dalis),

| — | mažiau sočiųjų riebalų, |
| --- | --- |

—

mažiau sočiųjų riebalų,

| — | tolygesnė tekstūra ir daugiau „minkštos“ mėsos (riebesnės ir sultingesnės), |
| --- | --- |

—

tolygesnė tekstūra ir daugiau „minkštos“ mėsos (riebesnės ir sultingesnės),

| — | didesnis tinkamumas konservuoti ir nokinti. |
| --- | --- |

—

didesnis tinkamumas konservuoti ir nokinti.

Apdorotam produktui būdingas mažesnis sūrumas ir stipresnis rūkytos mėsos skonis, kaip aprašyta 3.2 skirsnyje.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys

Perdirbant mėsos produktus svarbu, kad žaliava būtų nuosekliai apdorota tam tikrais konservavimo būdais, kurie iš esmės yra sūdymas ir vandens šalinimas. Taip siekiama stabilizuoti galutinio produkto mikrobiologines savybes. Geografinės sąlygos (aukštis virš jūros lygio, kritulių kiekis, aplinkos temperatūra apdorojimo vietovėje) ir iš kartos į kartą perduodamos tradicijos lemia ypatingas šių produktų organoleptines savybes, t. y.:

| — | susidaro puikus skonis, kuriam dėl tam tikro sūdymo metodo (esant labai žemai temperatūrai išpjovos užpilamos druska ir taip laikomos tik tiek, kiek tikrai reikia, kad įsigertų tinkamas druskos kiekis) būdingas labai mažas sūrumas, |
| --- | --- |

—

susidaro puikus skonis, kuriam dėl tam tikro sūdymo metodo (esant labai žemai temperatūrai išpjovos užpilamos druska ir taip laikomos tik tiek, kiek tikrai reikia, kad įsigertų tinkamas druskos kiekis) būdingas labai mažas sūrumas,

| — | sūdyti gabalai išlaikomi (taip pat labai žemoje temperatūroje), |
| --- | --- |

—

sūdyti gabalai išlaikomi (taip pat labai žemoje temperatūroje),

| — | išpjovos yra raudonos spalvos ir blizgios: šias savybes lemia švelni aplinkos temperatūra džiovinimo proceso metu, kai sukuriamas Teruelio provincijai būdingas klimatas, t. y. paprastai gaivus, ne didesnio kaip vidutinio drėgnio oras, suteikiantis galimybę lėtai ir tolygiai išdžiovinti produktą. Dėl to produktas intensyviai noksta, susidaro malonus kvapas ir skonis, tolygi ir lengvai kramtoma tekstūra. Šio lėto džiovinimo ir intensyvaus nokinimo proceso kokybei teigiamos įtakos turi tarpraumeniniai riebalai, |
| --- | --- |

—

išpjovos yra raudonos spalvos ir blizgios: šias savybes lemia švelni aplinkos temperatūra džiovinimo proceso metu, kai sukuriamas Teruelio provincijai būdingas klimatas, t. y. paprastai gaivus, ne didesnio kaip vidutinio drėgnio oras, suteikiantis galimybę lėtai ir tolygiai išdžiovinti produktą. Dėl to produktas intensyviai noksta, susidaro malonus kvapas ir skonis, tolygi ir lengvai kramtoma tekstūra. Šio lėto džiovinimo ir intensyvaus nokinimo proceso kokybei teigiamos įtakos turi tarpraumeniniai riebalai,

| — | baigiamaisiais nokinimo ir brandinimo etapais atliekamos apdorojimo operacijos, dėl kurių padidėja proteolitinių ir lipolitinių fermentų veiklumas; taip išgryninamas ir praturtinamas liesos mėsos ir lašinių kvapas, skonis ir tekstūra, |
| --- | --- |

—

baigiamaisiais nokinimo ir brandinimo etapais atliekamos apdorojimo operacijos, dėl kurių padidėja proteolitinių ir lipolitinių fermentų veiklumas; taip išgryninamas ir praturtinamas liesos mėsos ir lašinių kvapas, skonis ir tekstūra,

| — | būdinga riebi konsistencija, blizgumas, baltai gelsva spalva, malonus kvapas ir skonis, susidarantis dėl idealaus kiaulių genotipo, tėviškoje linijoje apimančio diurokų veislės reproduktorius, didelio grūdų kiekio gyvuliams duodamuose pašaruose ir didelio gyvulių skerdenų svorio, dėl kurių mėsa tuo metu būna „nei jauna, nei sena“ ir joje susidaro tinkamas tarpraumeninių riebalų kiekis. |
| --- | --- |

—

būdinga riebi konsistencija, blizgumas, baltai gelsva spalva, malonus kvapas ir skonis, susidarantis dėl idealaus kiaulių genotipo, tėviškoje linijoje apimančio diurokų veislės reproduktorius, didelio grūdų kiekio gyvuliams duodamuose pašaruose ir didelio gyvulių skerdenų svorio, dėl kurių mėsa tuo metu būna „nei jauna, nei sena“ ir joje susidaro tinkamas tarpraumeninių riebalų kiekis.

Dėl visų šių savybių, kurias lemia 5.1 skirsnyje aprašyti gamtiniai ir žmogiškieji veiksniai, šis produktas tampa ypatingas ir išsiskiria iš panašių produktų.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 5 straipsnio 7 dalis (4))

http://www.aragon.es/estaticos/GobiernoAragon/Departamentos/AgriculturaGanaderiaMedioAmbiente/AgriculturaGanaderia/Areas/08_Calidad_Agroalimentaria/jamon_de_teruel_11_2012.pdf

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

(2)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12. Pakeistas Reglamentu (ES) Nr. 1151/2012.

(3)  Pakeistas Reglamentu (ES) Nr. 1151/2012.

(4)  Žr. 3 išnašą.

---