# Službeni list C 235/2013

| | ISSN 1977-1088
  doi:10.3000/19771088.C_2013.235.hrv |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 235 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | 5614. kolovoza 2013. |

ISSN 1977-1088

doi:10.3000/19771088.C_2013.235.hrv

Službeni list

Europske unije

C 235

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

5614. kolovoza 2013.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2013/C 235/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd) (
  1
  ) | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2013/C 235/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd) (
  1
  )

1

1

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2013/C 235/02 | Tečajna lista eura | 2 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2013/C 235/03 | Komunikacija Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici – Ukidanje obveza javnih usluga u odnosu na redoviti zračni prijevoz (
  1
  ) | 3 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2013/C 235/02

Tečajna lista eura

2

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2013/C 235/03

Komunikacija Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici – Ukidanje obveza javnih usluga u odnosu na redoviti zračni prijevoz (
  1
  )

1

3

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2013/C 235/04 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet COMP/M.7013 – Platinum Equity/CBS Outdoor) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 4 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2013/C 235/05 | Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 5 |
| 2013/C 235/06 | Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 13 |
| 2013/C 235/07 | Objava zahtjeva za registraciju u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća (EU) br. 1151/2012 o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 19 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2013/C 235/04

Prethodna prijava koncentracije (Predmet COMP/M.7013 – Platinum Equity/CBS Outdoor) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

4

DRUGI AKTI

Europska komisija

2013/C 235/05

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

5

2013/C 235/06

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

13

2013/C 235/07

Objava zahtjeva za registraciju u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća (EU) br. 1151/2012 o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 14.8.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 235/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd)

(Tekst značajan za EGP)

2013/C 235/01

Dana 15. srpnja 2013. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004. Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na web-mjestu Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru. |
| --- | --- |

—

na web-mjestu Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru.

| — | u elektroničkom obliku na web-mjestu EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod brojem dokumenta 32013M6885. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na web-mjestu EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod brojem dokumenta 32013M6885. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 14.8.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 235/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 235/2

---

Tečajna lista eura (1)

13. kolovoza 2013.

2013/C 235/02

1 euro =

| | valuta | tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,3290 |
| JPY | japanski jen | 130,27 |
| DKK | danska kruna | 7,4592 |
| GBP | funta sterlinga | 0,85955 |
| SEK | švedska kruna | 8,6624 |
| CHF | švicarski franak | 1,2358 |
| ISK | islandska kruna | |
| NOK | norveška kruna | 7,7960 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,874 |
| HUF | mađarska forinta | 298,87 |
| LTL | litavski litas | 3,4528 |
| LVL | letonski lats | 0,7027 |
| PLN | poljski zloti | 4,1913 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,4261 |
| TRY | turska lira | 2,5624 |
| AUD | australski dolar | 1,4549 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3715 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,3073 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6618 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6812 |
| KRW | južnokorejski von | 1 483,44 |
| ZAR | južnoafrički rand | 13,2219 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 8,1348 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5385 |
| IDR | indonezijska rupija | 13 690,22 |
| MYR | malezijski ringit | 4,3305 |
| PHP | filipinski pezo | 58,223 |
| RUB | ruski rubalj | 43,9468 |
| THB | tajlandski baht | 41,531 |
| BRL | brazilski real | 3,0483 |
| MXN | meksički pezo | 16,9142 |
| INR | indijska rupija | 81,4460 |

valuta

tečaj

USD

američki dolar

1,3290

JPY

japanski jen

130,27

DKK

danska kruna

7,4592

GBP

funta sterlinga

0,85955

SEK

švedska kruna

8,6624

CHF

švicarski franak

1,2358

ISK

islandska kruna

NOK

norveška kruna

7,7960

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,874

HUF

mađarska forinta

298,87

LTL

litavski litas

3,4528

LVL

letonski lats

0,7027

PLN

poljski zloti

4,1913

RON

rumunjski novi leu

4,4261

TRY

turska lira

2,5624

AUD

australski dolar

1,4549

CAD

kanadski dolar

1,3715

HKD

hongkonški dolar

10,3073

NZD

novozelandski dolar

1,6618

SGD

singapurski dolar

1,6812

KRW

južnokorejski von

1 483,44

ZAR

južnoafrički rand

13,2219

CNY

kineski renminbi-juan

8,1348

HRK

hrvatska kuna

7,5385

IDR

indonezijska rupija

13 690,22

MYR

malezijski ringit

4,3305

PHP

filipinski pezo

58,223

RUB

ruski rubalj

43,9468

THB

tajlandski baht

41,531

BRL

brazilski real

3,0483

MXN

meksički pezo

16,9142

INR

indijska rupija

81,4460

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 14.8.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 235/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 235/3

---

Komunikacija Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici

Ukidanje obveza javnih usluga u odnosu na redoviti zračni prijevoz

(Tekst značajan za EGP)

2013/C 235/03

| Država članica | Italija |
| --- | --- |
| Predmetne linije | Bolzano–Roma Fiumicino i obrnuto |
| Datum stupanja na snagu obveza javnih usluga | 1. prosinca 2009. |
| Datum ukidanja | 30. lipnja 2013. |
| Adresa na kojoj se može pribaviti tekst i bilo koja informacija i/ili dokumentacija u vezi s obvezama javnih usluga | Referentni dokument: SL C 158, 11.7.2009.
  Za više informacija obratiti se:





  Ministarstvu infrastrukture i prometa |
| Glavnoj upravi za zračne luke i zračni promet |
| Tel. +39 659084908 / 4041 / 4350 |
| Faks +39 659083280 |
| Adresa E-pošte: segreteria_dgata@mit.gov.it |
| Web-mjesto: http://www.mit.gov.it |

Država članica

Italija

Predmetne linije

Bolzano–Roma Fiumicino i obrnuto

Datum stupanja na snagu obveza javnih usluga

1. prosinca 2009.

Datum ukidanja

30. lipnja 2013.

Adresa na kojoj se može pribaviti tekst i bilo koja informacija i/ili dokumentacija u vezi s obvezama javnih usluga

Referentni dokument: SL C 158, 11.7.2009.

Za više informacija obratiti se:

Ministarstvu infrastrukture i prometa

Glavnoj upravi za zračne luke i zračni promet

Tel. +39 659084908 / 4041 / 4350

Faks +39 659083280

Adresa E-pošte: segreteria_dgata@mit.gov.it

Web-mjesto: http://www.mit.gov.it

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 14.8.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 235/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 235/4

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet COMP/M.7013 – Platinum Equity/CBS Outdoor)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

2013/C 235/04

| 1. | Dana 7. kolovoza 2013. Komisija zaprimila je prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da trgovačko društvo Platinum Equity, LLC („Platinum”, SAD), stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad trgovačkim društvom CBS Outdoor Europe („CBS Outdoor”, Ujedinjena Kraljevina), kupnjom udjela. |
| --- | --- |

1.

Dana 7. kolovoza 2013. Komisija zaprimila je prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da trgovačko društvo Platinum Equity, LLC („Platinum”, SAD), stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad trgovačkim društvom CBS Outdoor Europe („CBS Outdoor”, Ujedinjena Kraljevina), kupnjom udjela.

| 2. | Poslovne djelatnosti dotičnih poduzetnika su sljedeće:






  — | Platinum: spajanje, preuzimanje i upravljanje trgovačkim društvima koja pružaju usluge i rješenja za klijente u širokom rasponu poslovanja, uključujući informacijske tehnologije, telekomunikacije, logistiku, usluge obrade metala, proizvodnju i distribuciju, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne djelatnosti dotičnih poduzetnika su sljedeće:

—

Platinum: spajanje, preuzimanje i upravljanje trgovačkim društvima koja pružaju usluge i rješenja za klijente u širokom rasponu poslovanja, uključujući informacijske tehnologije, telekomunikacije, logistiku, usluge obrade metala, proizvodnju i distribuciju,

| — | CBS Outdoor: pružanje usluga vanjskog oglašavanja i povezanih usluga u Francuskoj, Irskoj, Italiji, Nizozemskoj, Španjolskoj i Ujedinjenoj Kraljevini. |
| --- | --- |

—

CBS Outdoor: pružanje usluga vanjskog oglašavanja i povezanih usluga u Francuskoj, Irskoj, Italiji, Nizozemskoj, Španjolskoj i Ujedinjenoj Kraljevini.

| 3. | Slijedom preliminarnog ispitivanja Komisija ocjenjuje da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, odgađa se donošenje konačne odluke. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama u okviru Uredbe o koncentracijama (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti. |
| --- | --- |

3.

Slijedom preliminarnog ispitivanja Komisija ocjenjuje da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, odgađa se donošenje konačne odluke. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama u okviru Uredbe o koncentracijama (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se moraju dostaviti Komisiji najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji telefaksom (+32 22964301), porukom e-pošte na COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom, pri čemu je potrebno naznačiti referentni broj COMP/M.7013 – Platinum Equity/CBS Outdoor, na sljedeću adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se moraju dostaviti Komisiji najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji telefaksom (+32 22964301), porukom e-pošte na COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom, pri čemu je potrebno naznačiti referentni broj COMP/M.7013 – Platinum Equity/CBS Outdoor, na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

(2)  SL C 56, 5.3.2005., str. 32. („Obavijest o pojednostavnjenom postupku”).

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 14.8.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 235/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 235/5

---

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

2013/C 235/05

Ovom se objavom dodjeljuje pravo protivljenja zahtjevu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti zemljopisnih oznaka i oznaka podrijetla poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
   (2)

„MIEL DE TENERIFE”

EZ br.: ES-PDO-0005-0943-24.01.2012

ZOZP ( ) ZOI ( X )

1.   Naziv

„Miel de Tenerife”

2.   Država članica ili treća država

Španjolska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

| Razred 1.4.: | Ostali proizvodi životinjskog podrijetla (jaja, med, ostali mliječni proizvodi, ne uključujući maslac: itd.) |
| --- | --- |

Razred 1.4.:

Ostali proizvodi životinjskog podrijetla (jaja, med, ostali mliječni proizvodi, ne uključujući maslac: itd.)

3.2.   Opis proizvoda na koji se primjenjuje naziv iz točke 1.

„Miel de Tenerife” je med koji proizvode medonosne pčele na otoku Tenerife iz nektara cvijeća ili izlučevina drugih dijelova biljaka koje rastu u različitim ekosustavima otoka. Proizvodi se u košnicama s pokretnim okvirima i ne podvrgava se termičkoj obradi prilikom prerade. Može biti tekući, kremast ili kristaliziran te u obliku saća ili komadića saća.

Dolazi u širokoj paleti boja, okusa i vrsta, odražavajući raznovrsnost ekosustava i flore na otoku.

Sorte i vrste

„Miel de Tenerife” može biti:

| — | Poliflorni med: u ovom medu ne prevladava jedna specifična biljna vrsta, već mješavina više njih. |
| --- | --- |

—

Poliflorni med: u ovom medu ne prevladava jedna specifična biljna vrsta, već mješavina više njih.

| — | Monoflorni med: u ovom medu prevladava određena biljna vrsta, a svaka vrsta ima organoleptička, fizička i kemijska svojstva te svojstva peludi utvrđena u ovoj specifikaciji. ZOI „Miel de Tenerife” pokriva sljedeće vrste monoflornog meda: Retama del Teide, Tajinaste, avokado, kesten, Brezal, Relinchón, Barrilla, komorač, Poleo, agava, Malpica i Tedera. |
| --- | --- |

—

Monoflorni med: u ovom medu prevladava određena biljna vrsta, a svaka vrsta ima organoleptička, fizička i kemijska svojstva te svojstva peludi utvrđena u ovoj specifikaciji. ZOI „Miel de Tenerife” pokriva sljedeće vrste monoflornog meda: Retama del Teide, Tajinaste, avokado, kesten, Brezal, Relinchón, Barrilla, komorač, Poleo, agava, Malpica i Tedera.

| — | Medljikovac. |
| --- | --- |

—

Medljikovac.

Posebna svojstva ZOI „Miel de Tenerife”

Zajednička svojstva ZOI „Miel de Tenerife”:

—   Fizičko-kemijska svojstva

Med „Miel de Tenerife” (ZOI) ima sljedeća svojstva:

| Vlaga | Najviše 18 % |
| --- | --- |
| Aktivnost vode (aw) | Najviše 0,620 |
| Hidroksimetilfurfural (HMF) | Najviše 20 mg/kg u medu u vrijeme pakiranja |
| Aktivnost dijastaze (α-amilaza) | Najmanje 12 jedinica Schade |
| Slobodna kiselost | Najviše 50 mEq/kg |
| pH | Od 3,40 do 6,00 |
| Prolin | Najmanje 150 mg/kg meda |
| Fruktoza + glukoza | Više od 60 g/100 g meda |
| Saharoza | Manje od 4 g/100 g meda |

Vlaga

Najviše 18 %

Aktivnost vode (aw)

Najviše 0,620

Hidroksimetilfurfural (HMF)

Najviše 20 mg/kg u medu u vrijeme pakiranja

Aktivnost dijastaze (α-amilaza)

Najmanje 12 jedinica Schade

Slobodna kiselost

Najviše 50 mEq/kg

pH

Od 3,40 do 6,00

Prolin

Najmanje 150 mg/kg meda

Fruktoza + glukoza

Više od 60 g/100 g meda

Saharoza

Manje od 4 g/100 g meda

—   Svojstva peludi

Peludni spektar meda s otoka Tenerife uključuje otočne biljne vrste koje uglavnom pripadaju sljedećim porodicama: Aquifoliaceae, Cistaceae, Rubiaceae, Crassulaceae, Fabaceae, Brassicaceae, Oleaceae, Lamiaceae, Globulariaceae, Arecaceae, Rosaceae, Dipsacaceae, Salicaceae, Euphorbiaceae, Asteraceae, Polygonaceae, Tropaeolaceae, Anacardiaceae, Resedaceae, Amaranthaceae, Cactaceae, Lauraceae i Aizoaceae, u udjelima koji odgovaraju ekosustavima tog otoka. On ne sadrži pelud flore koja se ne nalazi na otoku.

—   Organoleptička svojstva

Senzorska analiza vrsta meda s otoka Tenerife pokazuje da one nemaju senzorskih nedostataka (fermentacija, miris dima, itd.). Njihova organoleptička svojstva - miris, okus i tekstura – vrlo su raznolika, kao i njihove boje, koje variraju od vodenasto bijele do tamno jantarne zbog raznolikosti i specifičnosti flore od koje se dobivaju.

U senzorskoj analizi, stupanj u kojem organoleptička svojstva meda odgovaraju onima referentnog modela, mjeren na skali od 0 do 10, naziva se „tipičnost”. Tipičnost monoflornog meda i medljikovca „Miel de Tenerife” (ZOI) uvijek je najmanje 6,5 od 10.

Dodatna svojstva za različite vrste meda

Uz gore navedena zajednička svojstva, različite vrste meda „Miel de Tenerife” imaju specifična svojstva navedena u tablici u nastavku:

| VRSTA MEDA | | DODATNA SVOJSTVA |
| --- | --- | --- |
| | FIZIČKA/KEMIJSKA | PELUD | ORGANOLEPTIČKA |
| Električna vodljivost (mS/cm) | Boja (skala po Pfundu) | Specifični pelud (%) | Gustoća peludi (razred po Mauriziju) | Miris | Olfaktorno-gustatorni dojam (aroma) | Boja |
| Retama del Teide | Od 0,150 do 0,500 | Od 12 do 114 mm | > 30 % Spartocytisus supranubius | II–IV | Slabog intenziteta, cvjetni, biljni | Topao i slabog intenziteta | Iznimno bijel do jantarne boje sa zlatnim tonovima |
| Tajinaste | Od 0,140 do 0,400 | Od 2 do 65 mm | > 9 % Echium spp. | I–III | Slabog intenziteta, biljni | Slab, cvjetni slabog intenziteta, topao | Proziran do vrlo svijetle jantarne boje, bijel kada je kristaliziran, s bež tonovima |
| Avokado | Od 0,700 do 0,800 | ≥ 95 mm | > 2 % Persea americana | I–II | Intenzivan, topao, poput karamela | Intenzivan i dugotrajan, karamel, slad, s krajnjim slanim notama | Tamno do jako tamno smeđ, ponekad gotovo crn |
| Kesten | ≥ 0,850 | ≥ 90 mm | > 75 % Castanea sativa | III–V | Vrlo intenzivan, drven s notama smole | Vrlo intenzivan i dugotrajan, drven, životinjski, smolast i jasno gorak okus | Tamno do jako tamno smeđ s nekoliko zelenkastih tonova |
| Brezal | Od 0,400 do 0,800 | ≥ 110 mm | > 25 % Erica spp. | II–III | Srednjeg intenziteta, kemijski, s cvjetnim notama | Srednjeg intenziteta, smolast, opor | Jantarne do tamno jantarne boje, s crvenkastim tonovima kada se gleda na svjetlu, tamno bež kada je kristaliziran |
| Relinchón | Od 0,300 do 0,500 | Od 34 do 85 mm | > 4 % Hirstfeldia incana | I–II | Srednjeg intenziteta, biljni, s povremenim notama nalik sumporu | Srednjeg intenziteta, biljni i voćni | Svijetao, vrlo jasne žute boje koja ostaje kada se med kristalizira |
| Barrilla | Od 0,250 do 0,400 | Od 25 do 80 mm | > 13 % Messembryanthemum crystallinum | II–IV | Slabog intenziteta, topao, voskast i mliječan | Srednjeg intenziteta, topao, karamel, mliječan | Svijetlo bež, s linijama zbog brze kristalizacije |
| Komorač | Od 0,400 do 0,700 | ≥ 85 mm | > 2 % Foeniculum vulgare | I–IV | Intenzivan, aromatičnost koja podsjeća na biljku od koje je dobiven | Aromatičan, prepečen s izraženim notama sladića | Tamno do vrlo tamno smeđ |
| Poleo | Od 0,150 do 0,400 | Od 40 do 114 mm | > 1 % Bystropogon origanifolius | I–III | Vrlo intenzivan, nalik kemijskom, povremeno oštar | Intenzivan kemijski fenolni i jako cvjetni | Vrlo svijetle jantarne do jantarne boje |
| Agava | Od 0,400 do 0,800 | ≥ 70 mm | Tragovi

  Agave americana | II–III | Intenzivan, životinjski, iznijansiran | Intenzivan i dugotrajno životinjski, pržen | Jantarne do tamno jantarne boje ovisno o pratećoj flori |
| Malpica | Od 0,300 do 0,400 | Od 70 do 100 mm | > 4 % Carlina xeranthemoides | II–III | Snažno voćni i cvjetni | Blag, cvjetni i voćni | Svijetle jantarne boje sa zlatnim sedefastim tonovima kada se kristalizira |
| Tedera | Od 0,170 do 0,400 | Od 11 do 75 mm | > 3 % Aspalthium bituminosum | I–II | Intenzivno biljni i voćni | Srednjeg intenziteta, izrazito biljni | Svijetle jantarne boje s jarko žutim tonovima koji su manje vidljivi kada kristalizira |
| Poliflorni | Od 0,150 do 0,800 | > 12 mm | Promjenjivi postotak peludi koji se nalaze u flori otoka Tenerife | I–V | Promjenjiv, od vrlo blagog do intenzivnog | Promjenjiv, od slabog do intenzivnog | Varira u svim nijansama jantarne boje |

VRSTA MEDA

DODATNA SVOJSTVA

FIZIČKA/KEMIJSKA

PELUD

ORGANOLEPTIČKA

Električna vodljivost (mS/cm)

Boja (skala po Pfundu)

Specifični pelud (%)

Gustoća peludi (razred po Mauriziju)

Miris

Olfaktorno-gustatorni dojam (aroma)

Boja

Retama del Teide

Od 0,150 do 0,500

Od 12 do 114 mm

> 30 % Spartocytisus supranubius

II–IV

Slabog intenziteta, cvjetni, biljni

Topao i slabog intenziteta

Iznimno bijel do jantarne boje sa zlatnim tonovima

Tajinaste

Od 0,140 do 0,400

Od 2 do 65 mm

> 9 % Echium spp.

I–III

Slabog intenziteta, biljni

Slab, cvjetni slabog intenziteta, topao

Proziran do vrlo svijetle jantarne boje, bijel kada je kristaliziran, s bež tonovima

Avokado

Od 0,700 do 0,800

≥ 95 mm

> 2 % Persea americana

I–II

Intenzivan, topao, poput karamela

Intenzivan i dugotrajan, karamel, slad, s krajnjim slanim notama

Tamno do jako tamno smeđ, ponekad gotovo crn

Kesten

≥ 0,850

≥ 90 mm

> 75 % Castanea sativa

III–V

Vrlo intenzivan, drven s notama smole

Vrlo intenzivan i dugotrajan, drven, životinjski, smolast i jasno gorak okus

Tamno do jako tamno smeđ s nekoliko zelenkastih tonova

Brezal

Od 0,400 do 0,800

≥ 110 mm

> 25 % Erica spp.

II–III

Srednjeg intenziteta, kemijski, s cvjetnim notama

Srednjeg intenziteta, smolast, opor

Jantarne do tamno jantarne boje, s crvenkastim tonovima kada se gleda na svjetlu, tamno bež kada je kristaliziran

Relinchón

Od 0,300 do 0,500

Od 34 do 85 mm

> 4 % Hirstfeldia incana

I–II

Srednjeg intenziteta, biljni, s povremenim notama nalik sumporu

Srednjeg intenziteta, biljni i voćni

Svijetao, vrlo jasne žute boje koja ostaje kada se med kristalizira

Barrilla

Od 0,250 do 0,400

Od 25 do 80 mm

> 13 % Messembryanthemum crystallinum

II–IV

Slabog intenziteta, topao, voskast i mliječan

Srednjeg intenziteta, topao, karamel, mliječan

Svijetlo bež, s linijama zbog brze kristalizacije

Komorač

Od 0,400 do 0,700

≥ 85 mm

> 2 % Foeniculum vulgare

I–IV

Intenzivan, aromatičnost koja podsjeća na biljku od koje je dobiven

Aromatičan, prepečen s izraženim notama sladića

Tamno do vrlo tamno smeđ

Poleo

Od 0,150 do 0,400

Od 40 do 114 mm

> 1 % Bystropogon origanifolius

I–III

Vrlo intenzivan, nalik kemijskom, povremeno oštar

Intenzivan kemijski fenolni i jako cvjetni

Vrlo svijetle jantarne do jantarne boje

Agava

Od 0,400 do 0,800

≥ 70 mm

Tragovi

Agave americana

II–III

Intenzivan, životinjski, iznijansiran

Intenzivan i dugotrajno životinjski, pržen

Jantarne do tamno jantarne boje ovisno o pratećoj flori

Malpica

Od 0,300 do 0,400

Od 70 do 100 mm

> 4 % Carlina xeranthemoides

II–III

Snažno voćni i cvjetni

Blag, cvjetni i voćni

Svijetle jantarne boje sa zlatnim sedefastim tonovima kada se kristalizira

Tedera

Od 0,170 do 0,400

Od 11 do 75 mm

> 3 % Aspalthium bituminosum

I–II

Intenzivno biljni i voćni

Srednjeg intenziteta, izrazito biljni

Svijetle jantarne boje s jarko žutim tonovima koji su manje vidljivi kada kristalizira

Poliflorni

Od 0,150 do 0,800

> 12 mm

Promjenjivi postotak peludi koji se nalaze u flori otoka Tenerife

I–V

Promjenjiv, od vrlo blagog do intenzivnog

Promjenjiv, od slabog do intenzivnog

Varira u svim nijansama jantarne boje

Medljikovci imaju sljedeća svojstva:

| — | Električna vodljivost: najmanje 0,800 (mS/cm), |
| --- | --- |

—

Električna vodljivost: najmanje 0,800 (mS/cm),

| — | Boja: najmanje 95 mm prema Pfundu, |
| --- | --- |

—

Boja: najmanje 95 mm prema Pfundu,

| — | pH: veća od 3,81 (obično veća, prosječne vrijednosti 4,43), |
| --- | --- |

—

pH: veća od 3,81 (obično veća, prosječne vrijednosti 4,43),

| — | Slobodna kiselost: između 23 mEq/kg i 50 mEq/kg, |
| --- | --- |

—

Slobodna kiselost: između 23 mEq/kg i 50 mEq/kg,

| — | Svojstva peludi: minimalno 0,3 % elemenata medne rose i varijabilni peludni spektar s velikim udjelom anemofilnih vrsta, |
| --- | --- |

—

Svojstva peludi: minimalno 0,3 % elemenata medne rose i varijabilni peludni spektar s velikim udjelom anemofilnih vrsta,

| — | Organoleptička svojstva: jantarne do tamno jantarne boje sa zelenim tonovima, topao i prepečen miris nalik biljnom te topla, prepečena aroma srednjeg intenziteta sa slanim naznakama. |
| --- | --- |

—

Organoleptička svojstva: jantarne do tamno jantarne boje sa zelenim tonovima, topao i prepečen miris nalik biljnom te topla, prepečena aroma srednjeg intenziteta sa slanim naznakama.

3.3.   Sirovine (samo za prerađene proizvode)

Nije primjenjivo

3.4.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

Nije primjenjivo

3.5.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti u određenom zemljopisnom području

„Miel de Tenerife” proizvodi se, vrca i priprema za prodaju u određenom zemljopisnom području, tj. na otoku Tenerife.

Med se dobiva iz košnica postavljenih u različitim ekosustavima otoka.

Saća koja sadrže poklopljeni med prenose se u prostorije gdje se med vrca samo hladnim centrifugiranjem i filtrira čim izađe iz vrcaljke, tako da spremljeni med ne sadrži mehaničke nečistoće i spreman je za pakiranje, neovisno o svom fizičkom stanju.

Vrcani med izlijeva se u posebne spremnike za sabiranje meda ili kante izrađene od materijala za primjenu u prehrambenoj industriji označene informacijama potrebnim za osiguravanje sljedivosti.

3.6.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

„Miel de Tenerife” pakira se u ambalažu izrađenu od materijala za primjenu u prehrambenoj industriji (staklo, PET itd.) koja je hermetički zatvorena i ima pečat koji jamči da pakiranje nije otvarano.

Med „Miel de Tenerife” (ZOI) mora biti pakiran u određenom zemljopisnom području u odgovarajućim registriranim centrima kako bi se jamčilo podrijetlo proizvoda i osiguralo održavanje njegove kvalitete. To omogućava pravilan nadzor od izvora kako bi se osiguralo da kvaliteta meda nije smanjena zbog temperature, vlage ili apsorpcije stranih tvari ili mirisa kada se transportira izvan otoka Tenerife morem ili zrakom. To također smanjuje rizik miješanja s drugim vrstama meda bez ZOI.

3.7.   Posebna pravila za označivanje

Med „Miel de Tenerife” (ZOI) namijenjen konzumaciji mora imati oznaku ili sekundarnu oznaku s logotipom ZOI, koju provjerava inspekcijsko tijelo, a izdaje upravno tijelo. Ta oznaka mora biti pričvršćena prije nego se proizvod stavi na tržište tako da ponovna upotreba bude nemoguća.

Crno-bijela reprodukcija logotipa ZOI „Miel de Tenerife”:

| | BOJE
  Zelena (Pantone 349)
  Plava (Pantone 300)
  Oker (Pantone 110 CB) |
| --- | --- |

Image

BOJE

Zelena (Pantone 349)

Plava (Pantone 300)

Oker (Pantone 110 CB)

Botaničko podrijetlo monoflornih vrsta meda koji udovoljavaju određenim zahtjevima za svaku vrstu navedenima u točki 3.2 ovog dokumenta mora biti navedeno na naljepnici.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Proizvodno područje teritorij je otoka Tenerife, smještenoga u arhipelagu Kanarskih otoka u Atlantskom oceanu između 28° i 29° sjeverne zemljopisne širine te 16° i 17° zapadne zemljopisne dužine.

5.   Poveznica sa zemljopisnim područjem

5.1.   Posebnost zemljopisnog područja

5.1.1.   Prirodni čimbenici

Tenerife je najveći otok u Kanarskom arhipelagu i ima najvišu nadmorsku visinu.

| — | Područjem dominira planinski lanac koji presijeca otok u smjeru od sjeveroistoka prema jugozapadu, a nadmorska se visina postepeno povećava prema Las Cañadasu i planini Teide u središtu. Teide je najviši vrh na otoku i u cijeloj Španjolskoj s visinom od 3 718 metara. |
| --- | --- |

—

Područjem dominira planinski lanac koji presijeca otok u smjeru od sjeveroistoka prema jugozapadu, a nadmorska se visina postepeno povećava prema Las Cañadasu i planini Teide u središtu. Teide je najviši vrh na otoku i u cijeloj Španjolskoj s visinom od 3 718 metara.

| — | Klima je bila ključna za razvoj ljudske aktivnosti na otoku. Pasati stvaraju značajnu razliku u klimi između strana otoka koje su u privjetrini i onih u zavjetrini. Zbog toga temperatura može varirati od ispod 10 °C na najvišem dijelu do preko 20 °C na obali, a oborine mogu varirati od prosječno 200 mm na obali do preko 2 000 mm na najvišem dijelu. Rezultat svega toga jest da otok ima različite vegetacijske zone ovisno o nadmorskoj visini i orijentaciji, s vrlo bogatom florom. |
| --- | --- |

—

Klima je bila ključna za razvoj ljudske aktivnosti na otoku. Pasati stvaraju značajnu razliku u klimi između strana otoka koje su u privjetrini i onih u zavjetrini. Zbog toga temperatura može varirati od ispod 10 °C na najvišem dijelu do preko 20 °C na obali, a oborine mogu varirati od prosječno 200 mm na obali do preko 2 000 mm na najvišem dijelu. Rezultat svega toga jest da otok ima različite vegetacijske zone ovisno o nadmorskoj visini i orijentaciji, s vrlo bogatom florom.

| — | Svojstva tla vrlo su specifična zbog vulkanskog podrijetla otoka i velike raznolikosti vrsta tla, koja dolaze u rasponu od dubokog, plodnog tla do stjenovitih, slabo razvijenih tala koji se nazivaju „malpaíses”. Raznolikost uvjeta tla značajan je čimbenik u rasprostranjenosti biljnih vrsta i prisutnosti vrlo specifičnih vrsta prilagođenih vrlo specifičnim vrstama tla. Na sastav biljaka i njihovog nektara također utječe vrlo osobit sastav supstrata na kojima rastu. |
| --- | --- |

—

Svojstva tla vrlo su specifična zbog vulkanskog podrijetla otoka i velike raznolikosti vrsta tla, koja dolaze u rasponu od dubokog, plodnog tla do stjenovitih, slabo razvijenih tala koji se nazivaju „malpaíses”. Raznolikost uvjeta tla značajan je čimbenik u rasprostranjenosti biljnih vrsta i prisutnosti vrlo specifičnih vrsta prilagođenih vrlo specifičnim vrstama tla. Na sastav biljaka i njihovog nektara također utječe vrlo osobit sastav supstrata na kojima rastu.

Svi ti čimbenici oblikuju različite vegetacijske zone od mora do najvišeg dijela, posebice: tabaibales i cardonales (Euphorbia rosescens), termofilna šuma (Juniperus thurifera, tršlje, divlja maslina, itd.), monteverde (lovorove šume – uglavnom na sjeveru otoka), borova šuma i retamar de cumbre (Spartocytisetum supranubii), koji čine vrlo specifičnu i raznovrsnu floru koja je otoku Tenerife priskrbila popularni naziv „minijaturnoga kontinenta”.

Na otoku Tenerife ima ukupno 1 370 biljnih vrsta, od čega su 740 endemi. Smatra se da gotovo stotinu njih ima ključnu važnost za pčele zbog svog nektara, peludi ili propolisa. Prisutnost endemskih biljaka i različitih vrsta flore proizašlih iz otočne geomorfologije te specifičnog tla i klimatskih uvjeta znači da Tenerife ima kombinacije flore koje su jedinstvene u svijetu, a ogledaju se u raznolikosti i svojstvima meda s tog područja.

5.1.2.   Ljudski čimbenici

Pčelari s otoka Tenerife nastavljaju tradiciju dugu više od šesto godina. Proizvodnja meda na malo za popunjavanje obiteljskog prihoda vrlo je česta u ruralnom gospodarstvu otoka.

Pčelarska praksa je sljedeća:

| — | Većina košnica izrađena je od drveta. |
| --- | --- |

—

Većina košnica izrađena je od drveta.

| — | Košnice se premještaju po otoku (transhumanca). |
| --- | --- |

—

Košnice se premještaju po otoku (transhumanca).

| — | Pčele se uklanjanju tradicionalnom metodom četkanja. |
| --- | --- |

—

Pčele se uklanjanju tradicionalnom metodom četkanja.

| — | Pčele se ne hrane umjetno dok rade med u košnicama. |
| --- | --- |

—

Pčele se ne hrane umjetno dok rade med u košnicama.

| — | Dimilice se još uvijek koriste, a prirodni, tradicionalni biljni proizvodi poput mlječike (Euphorbia spp.), verode (Kleinia neriifolia), bora, agave (Agave spp.) ili četinjača (suhi listovi ili iglice biljke Pinus canariensis) koriste se kao gorivo. |
| --- | --- |

—

Dimilice se još uvijek koriste, a prirodni, tradicionalni biljni proizvodi poput mlječike (Euphorbia spp.), verode (Kleinia neriifolia), bora, agave (Agave spp.) ili četinjača (suhi listovi ili iglice biljke Pinus canariensis) koriste se kao gorivo.

| — | Otklapanje se izvodi na tradicionalan način uz korištenje noževa ili češljeva, a med se vrca iz okvira hladnim centrifugiranjem. Zatim se odmah filtrira i sprema bez nečistoća. |
| --- | --- |

—

Otklapanje se izvodi na tradicionalan način uz korištenje noževa ili češljeva, a med se vrca iz okvira hladnim centrifugiranjem. Zatim se odmah filtrira i sprema bez nečistoća.

| — | Tijekom proizvodnoga procesa pazi se da se ne pogorša kvaliteta meda te se stoga nikad ne podvrgava termičkoj obradi iznad 44 °C i ne može se pasterizirati. |
| --- | --- |

—

Tijekom proizvodnoga procesa pazi se da se ne pogorša kvaliteta meda te se stoga nikad ne podvrgava termičkoj obradi iznad 44 °C i ne može se pasterizirati.

| — | Abeja Negra Canaria (crna kanarska pčela), vrsta prilagođena klimi i reljefu nakon stoljeća evolucije, još je jedna karakteristična odlika pčelarskog sektora na otoku. |
| --- | --- |

—

Abeja Negra Canaria (crna kanarska pčela), vrsta prilagođena klimi i reljefu nakon stoljeća evolucije, još je jedna karakteristična odlika pčelarskog sektora na otoku.

5.2.   Posebnost proizvoda

Svojstvenost meda s otoka Tenerife odražava se u njegovim fizičkim, kemijskim, peludnim i senzornim svojstvima.

Med s otoka Tenerife ističe se svojom svježinom (vrijednosti HMF-a: ≤ 20 mg/kg meda, aktivnost dijastaze: minimalno 12 jedinica Schade).

To je zreli med sa sadržajem vlage od 18 % ili manje, te Aw = 0,620 ili manje.

Netaknut je jer nije podvrgnut intenzivnoj termičkoj obradi. Može se zagrijavati na maksimalnu temperaturu od 44 °C. To osigurava da njegova vrlo osobita svojstva proizašla iz specifične otočne flore i pčela ostanu nepromijenjena.

Specifičan je zbog botaničke raznolikosti otoka s mnogo endemskih biljaka, koja se odražava u raznolikosti proizvedenih vrsta meda s vrlo osobitim bojama, senzornim profilima i teksturama, uključujući brojne jedinstvene monoflorne vrste meda koji se mogu proizvesti samo na otoku Tenerife.

„Miel de Tenerife” ima peludni spektar koji ga razlikuje od meda proizvedenog u drugim dijelovima svijeta, uključujući pelud vrsta koje su endemi na otoku, što je samo po sebi izravan dokaz poveznice između tih vrsta meda i otoka Tenerife. Tijekom godina i kroz proučavanje različitih peludnih spektara u serijama meda „Miel de Tenerife” omogućeno je određivanje zemljopisnih oznaka koje karakteriziraju vrste meda, tj. endemske ili alohtone biljne vrste koje ih, zahvaljujući svojoj zastupljenosti ili učestalosti pojavljivanja u ukupnom peludnom spektru meda s otoka Tenerife, zemljopisno razgraničuju, ograničavajući ih na određeno područje.

5.3.   Uzročna veza između zemljopisnog područja i kvalitete ili značajki proizvoda (za ZOI) ili posebne kvalitete, ugleda ili drugih značajki proizvoda (za ZOZP)

„Miel de Tenerife” je poseban i jedinstven proizvod, izravno povezan s mjestom na kojem se proizvodi s obzirom da pčele rade med iz flore koja je specifična te u mnogim slučajevima jedinstvena na svijetu.

„Miel de Tenerife” obilježen je bogatom bioraznolikošću otoka izazvanom vrlo specifičnim okolišnim uvjetima koji proizlaze iz njegovog vulkanskog podrijetla, planinske topografije i specifičnog vodnog režima stvorenoga atlantskim pasatima, koji pomažu stvoriti veliku raznovrsnost mikroklima i raznolikih prirodnih staništa s velikim brojem endemskih biljnih vrsta velike pčelarske vrijednosti.

Uz specifičnu floru, Tenerife ima pčelarski sektor koji je sastavni dio otočnoga ruralnog okoliša, gdje se tradicionalnim pčelarenjem bavi u malom opsegu, a proizvodnjom se vrlo pažljivo upravlja, što rezultira svježim medom s niskim udjelom vlage zbog prevladavajuće klime, koji stoga dugo traje.

Odsutnost agresivne termičke obrade u svim fazama proizvodnoga procesa osigurava dobivanje prirodnog proizvoda s originalnim sastavom te biološkim i organoleptičkim svojstvima koje stječe zahvaljujući cvijeću i pčelama otoka Tenerife, a rezultat toga je raznolik asortiman vrsta meda vrlo različitih boja i svojstava. Vrste meda Retama del Teide, Tajinaste, Poleo, avokado itd. same po sebi čine „Miel de Tenerife” posebnim proizvodom.

Na otoku Tenerife postoji duga tradicija pčelarstva koja se do danas neprekidno održala. O poveznici između otoka Tenerife i pčelarskog sektora svjedoče ne samo povijesne reference, nego i nazivi mjesta, tradicije i folklor koji čine kulturno nasljeđe otoka.

„Miel de Tenerife” koristi se u mnogim receptima i tradicionalnim desertima, uključujući gofio s medom i bademima, autentično tradicionalno jelo koje je sačuvano do danas. Lokalno stanovništvo i posjetitelji jako cijene različite vrste meda „Miel de Tenerife”. Često se spominje u medijima (u tisku, na radiju, televiziji i internetu), a već više od 15 godina prisutan je na tržištu pod nazivom „Miel de Tenerife”.

Uputa na objavu specifikacije

(Članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (3))

http://www.gobiernodecanarias.org/agricultura/icca/Doc/Productos_calidad/PLIEGO_DE_CONDICIONES_DOP_MIEL_DE_TENERIFE.pdf

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

(2)  Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

(3)  Vidi bilješku 2.

---

| 14.8.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 235/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 235/13

---

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

2013/C 235/06

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti za poljoprivredne i prehrambene proizvode
   (2)

„CHÂTAIGNE D’ARDÈCHE”

EZ br.: FR-PDO-0005-0874-12.04.2011.

ZOZP ( ) ZOI ( X )

1.   Naziv

„Châtaigne d’Ardèche”

2.   Država članica ili treća zemlja

Francuska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

| Razred 1.6.: | Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni |
| --- | --- |

Razred 1.6.:

Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Oznaka izvornosti „Châtaigne d’Ardèche” upotrebljava se isključivo za plodove tradicionalnih lokalnih sorti Castanea sativa Miller koje pripadaju populaciji prilagođenoj lokalnim uvjetima okoliša departmana Ardèche (ekotip). Ti plodovi imaju sljedeće zajedničke značajke:

Ovalnog su oblika s naglašenim vrškom koji se završava čuperkom. Mogu biti svijetlo do tamno smeđe boje i imaju uzdužne pruge i hilum malih dimenzija. Jezgra oguljenih kestena kremasto je bijele do blijedo žute boje i ima izrazito izbrazdanu površinu. Unutarnja kožica može prodrijeti u jezgru i ponekad je potpuno prepoloviti.

Oznaka izvornosti „Châtaigne d’Ardèche” upotrebljava se za svježe kestene u ljusci, cijele sušene, oguljene kestene i kestenovo brašno.

Kesten „Châtaigne d’Ardèche” ima karakterističnu aromu u kojoj su prisutne nježne note po briošu, mliječnom pecivu, hokkaido tikvi, slatkom krumpiru i medu. Kada je proizvod u sušenom obliku (sušeni kesteni i brašno), osim ovih tonova prepoznatljiv je i miris po orašastim plodovima kao što su bademi i lješnjaci te po kolaču. Proizvod ima lako prepoznatljiv slatki okus u kojem je prisutna i blaga gorčina. Oba su okusa izraženija u sušenom proizvodu.

U analitičkom smislu, u 100 g svježih jezgri prisutne su sljedeće vrijednosti:

| — | sadržaj suhe tvari: više od 37 %, |
| --- | --- |

—

sadržaj suhe tvari: više od 37 %,

| — | ukupni ugljikohidrati: najmanje 34 %. |
| --- | --- |

—

ukupni ugljikohidrati: najmanje 34 %.

Plodovi namijenjeni maloprodaji u svježem obliku pakiraju se u serije iste veličine koje mogu sadržavati najviše 100 plodova po kilogramu, dok se ostali plodovi mogu pakirati i u serije od čak 200 plodova po kilogramu.

Proizvod može imati sljedeće oblike:

| — | Svježi kesten ima sjajno usplođe i čvrstu jezgru. Svako pakiranje smije sadržavati najviše 10 % plodova na kojima se vidi da su iznutra napadnuti gljivicama ili insektima. |
| --- | --- |

—

Svježi kesten ima sjajno usplođe i čvrstu jezgru. Svako pakiranje smije sadržavati najviše 10 % plodova na kojima se vidi da su iznutra napadnuti gljivicama ili insektima.

| — | Cijeli sušeni i oguljeni kesten bjelkaste je do blijedo žute boje. Uzdužne brazde na jezgri jasno su vidljive i mogu sadržavati tragove unutarnje kožice, pri čemu udio sušenih kestena s manama ne prelazi 5 %. Sadržaj vode je maksimalno 10 %. |
| --- | --- |

—

Cijeli sušeni i oguljeni kesten bjelkaste je do blijedo žute boje. Uzdužne brazde na jezgri jasno su vidljive i mogu sadržavati tragove unutarnje kožice, pri čemu udio sušenih kestena s manama ne prelazi 5 %. Sadržaj vode je maksimalno 10 %.

| — | Kestenovo brašno bjelkaste je do blijedo žute boje. Sadržaj vode je najviše 10 %. Zbog granulacije koja iznosi najviše 800 μm (pri čemu najmanje 80 % brašna ima granulaciju od najviše 300 μm) brašno ima teksturu koja je fina na dodir. |
| --- | --- |

—

Kestenovo brašno bjelkaste je do blijedo žute boje. Sadržaj vode je najviše 10 %. Zbog granulacije koja iznosi najviše 800 μm (pri čemu najmanje 80 % brašna ima granulaciju od najviše 300 μm) brašno ima teksturu koja je fina na dodir.

3.3.   Sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

—

3.5.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Svi postupci, od berbe do dobivanja konačnog proizvoda, moraju se obaviti na određenom zemljopisnom području.

3.6.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

—

3.7.   Posebna pravila za označivanje

Etikete na pojedinačnim pakiranjima moraju sljedećim redoslijedom i u istom vidnom polju na prednjoj strani pakiranja sadržavati sljedeće navode:

| — | naziv zaštićene oznake izvornosti „Châtaigne d’Ardèche” napisan slovima čija veličina ne smije biti manja od najveće veličine slova upotrijebljene na etiketi, |
| --- | --- |

—

naziv zaštićene oznake izvornosti „Châtaigne d’Ardèche” napisan slovima čija veličina ne smije biti manja od najveće veličine slova upotrijebljene na etiketi,

| — | po potrebi, jedan od sljedećih navoda „Farine de châtaignes” (kestenovo brašno), „Châtaignes sèches entières” (cijeli sušeni kesteni) odmah iza, što znači da se ispred njih ne smiju umetati drugi navodi, |
| --- | --- |

—

po potrebi, jedan od sljedećih navoda „Farine de châtaignes” (kestenovo brašno), „Châtaignes sèches entières” (cijeli sušeni kesteni) odmah iza, što znači da se ispred njih ne smiju umetati drugi navodi,

| — | znak za „ZOI” Europske unije, |
| --- | --- |

—

znak za „ZOI” Europske unije,

| — | godina berbe (osim za svježe kestene). |
| --- | --- |

—

godina berbe (osim za svježe kestene).

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje „Châtaigne d’Ardèche” smješteno je na zapadnoj strani Ronske doline, na rubu Središnjeg masiva, a prostire se uglavnom područjem departmana Ardèche.

To je zemljopisno područje definirano s pomoću kriterija povezanih s prirodnim (neravan teren, siromašna i kisela tla, padine itd.) i ljudskim čimbenicima (prisutnost starih nasada kestena i objekata koji su se koristili za proizvodnju kestena, tradicionalne prakse za proizvodnju kestena „Châtaigne d’Ardèche”) koji su karakteristični za područje na kojem se uzgaja „Châtaigne d’Ardèche”.

Područjem je obuhvaćeno 197 općina, od kojih 188 pripada departmanu Ardèche, 7 departmanu Gard, a 2 departmanu Drôme. U to su zemljopisno područje uključeni:

| | departman Ardèche:






  — | kantoni Lamastre, Vernoux-en-Vivarais, Saint-Pierreville, Thueyts, Privas, Vals-les-Bains, Aubenas, Valgorge u cijelosti, |
| --- | --- | --- |

departman Ardèche:

—

kantoni Lamastre, Vernoux-en-Vivarais, Saint-Pierreville, Thueyts, Privas, Vals-les-Bains, Aubenas, Valgorge u cijelosti,

| — | kanton Antraigues-sur-Volane, osim općine Lachamp-Raphaël, |
| --- | --- |

—

kanton Antraigues-sur-Volane, osim općine Lachamp-Raphaël,

| — | kanton Cheylard osim općina (Le) Chambon i Saint-Andéol-de-Fourchades, |
| --- | --- |

—

kanton Cheylard osim općina (Le) Chambon i Saint-Andéol-de-Fourchades,

| — | kanton Joyeuse osim općina Beaulieu, Chandolas, Grospierres, Labeaume i Saint-Alban-Auriolles, |
| --- | --- |

—

kanton Joyeuse osim općina Beaulieu, Chandolas, Grospierres, Labeaume i Saint-Alban-Auriolles,

| — | kanton Largentière osim općina Chauzon, Uzer i Vinezac, |
| --- | --- |

—

kanton Largentière osim općina Chauzon, Uzer i Vinezac,

| — | kanton Saint-Félicien osim općine Lafarre, |
| --- | --- |

—

kanton Saint-Félicien osim općine Lafarre,

| — | kanton (Les) Vans osim općina Banne, Berrias-et-Casteljau, Saint-André-de-Cruzières i Saint-Sauveur-de-Cruzières, |
| --- | --- |

—

kanton (Les) Vans osim općina Banne, Berrias-et-Casteljau, Saint-André-de-Cruzières i Saint-Sauveur-de-Cruzières,

| — | kanton (La) Voulte-sur-Rhône osim općina Charmes-sur-Rhône, (La) Voulte-sur-Rhône, |
| --- | --- |

—

kanton (La) Voulte-sur-Rhône osim općina Charmes-sur-Rhône, (La) Voulte-sur-Rhône,

| — | općine Burzet, Pereyres, Saint-Pierre-de-Colombier, Rochessauve, Saint-Julien-en-Saint-Alban, Montpezat-sous- Bauzon, (Le) Roux, Saint-Martin-sur-Lavezon, Saint-Pierre-la-Roche, Sceautres, Labatie-d’Andaure, Saint-Agrève, Saint-Jeure-d’Andaure, Borne, Laval-d’Aurelle, Saint-Laurent-les-Bains, Lachapelle-sous-Chanéac, Intres, Saint-Jean-Roure, Saint-Julien-Boutières, Saint-Martin-de-Valamas, Alboussière, Champis, Saint-Romain-de-Lerps, Saint-Sylvestre, Toulaud, Boucieu-le-Roi, Colombier-le-Jeune, Saint-Barthélémy-le-Plain, Saint-Jean-de-Muzols, Aubignas, Berzème, Darbres, Lussas, Mirabel, Saint-Gineis-en-Coiron, Saint-Jean-le-Centenier, Saint-Laurent-sous-Coiron i Saint-Pons. |
| --- | --- |

—

općine Burzet, Pereyres, Saint-Pierre-de-Colombier, Rochessauve, Saint-Julien-en-Saint-Alban, Montpezat-sous- Bauzon, (Le) Roux, Saint-Martin-sur-Lavezon, Saint-Pierre-la-Roche, Sceautres, Labatie-d’Andaure, Saint-Agrève, Saint-Jeure-d’Andaure, Borne, Laval-d’Aurelle, Saint-Laurent-les-Bains, Lachapelle-sous-Chanéac, Intres, Saint-Jean-Roure, Saint-Julien-Boutières, Saint-Martin-de-Valamas, Alboussière, Champis, Saint-Romain-de-Lerps, Saint-Sylvestre, Toulaud, Boucieu-le-Roi, Colombier-le-Jeune, Saint-Barthélémy-le-Plain, Saint-Jean-de-Muzols, Aubignas, Berzème, Darbres, Lussas, Mirabel, Saint-Gineis-en-Coiron, Saint-Jean-le-Centenier, Saint-Laurent-sous-Coiron i Saint-Pons.

| | departman Gard:






  — | općine Bordezac, Gagnières, Peyremale, Aujac, Courry, Meyrannes i Saint-Brès. |
| --- | --- | --- |

departman Gard:

—

općine Bordezac, Gagnières, Peyremale, Aujac, Courry, Meyrannes i Saint-Brès.

| | departman Drôme:






  — | općine Tain-l’Hermitage i Gervans. |
| --- | --- | --- |

departman Drôme:

—

općine Tain-l’Hermitage i Gervans.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1.   Posebnosti zemljopisnog područja

Prirodni čimbenici

Zemljopisno područje smješteno je na jugoistočnom rubu Srednjeg masiva. Tla na kojem rastu stabla kestena nastalo je poglavito od plutonskih ili metamorfnih stijena, a zajedničko im je to što su kisela (pH od 4,8 do 5,5), siromašna hranjivim tvarima i dobro propusna. Stabla kestena najbolje uspijevaju u strmijim predjelima, na padinama gdje dobivaju najviše sunčeve svjetlosti i gdje je nemoguće uzgajati intenzivnije ili zahtjevnije kulture. Nadalje, za nasade kestena u departmanu Ardèche značajna je i nadmorska visina od 300 do 900 m te srednja količina padalina od 700 do 800 mm godišnje, s najviše dva sušna mjeseca. Klima je u tom području umjerena s umjereno toplim i dugim ljetima i hladnim zimama.

Ljudski čimbenici

Uzgoj kestena je u departmanu Ardèche bio značajan još u srednjem vijeku.

Od XVII. stoljeća, istodobno s opsežnim širenjem nasada kestena u Ardècheu, proizvođači s tog područja vršili su empirijski odabir starih lokalnih sorti Castanea sativa Miller prilagođenih lokalnim pedoklimatskim uvjetima, cijepljenjem sorti koje su im bile najzanimljivije. Stoga je proizvodnja kestena u Ardècheu bila vrlo rano organizirana na temelju sorti koje su bile najbolje prilagođene tom području pa se kesteni iz ovog područja odlikuju vrhunskim i posebnim okusnim značajkama. Osim toga, proizvodnja temeljena na tim sortama ostala je ograničena na Ardèche.

Kesten „Châtaigne d’Ardèche” uzgaja se u obliku tradicionalnih i ekstenzivnih nasada na padinama, na kojima su često uređene terase, pri čemu je gustoća nasada ograničena na 100 stabala po hektaru. Stabla se cijepe na podlogu roda Castanea. Osim održavanja nasada kestena, pri čemu se poštuje njihova višefunkcionalnost, tradicionalni izgled pejzaža i lokalne prakse (sadnja trave ili uzgoj odobrenih grmova borovnica), odabrane su i prirodne uzgojne prakse: umjetna gnojiva i kemijski aditivi zabranjeni su, a trenutačno se stabla u razvoju gotovo uopće ne tretiraju. Prosječan godišnji prinos poljoprivrednog gospodarstva po stablu iznosi najviše 100 kg svježih kestena, a godišnji prinos po hektaru 5 tona.

Kesteni se beru kada potpuno dozriju, nakon što plodovi počnu otpadati sa stabla. Zabranjena je uporaba tresača ili kemijskih proizvoda koji pospješuju otpadanje plodova. Plodove je potrebno pobrati vrlo brzo nakon što padnu na zemlju kako bi ih se zdrave moglo isporučiti pogonima za preradu. Prije prerade ili smještanja u hladnjače, plodovi se odlažu u prozračnu ambalažu i skladište u suhom, prozračenom i tamnom prostoru.

Ljudi već dugo istražuju tehnike čuvanja kojima bi se produljila trajnost svježih kestena koji su lako kvarljivi. Jedan od najstarijih načina bez sumnje je sušenje na vrućem zraku. U XVII. stoljeću kesteni su se sušili na drvenim rešetkama ugrađenima u ognjišta, u posebno prilagođenim pećima ili u posebnim konstrukcijama od suhozida na više razina (clèdes). Danas postupak sušenja traje najmanje 7 dana. Kesteni se suše na odmjeren i postupan način strujanjem vrućeg zraka na najvišoj temperaturi od 50 °C kako bi se izbjegla prebrza dehidracija koja bi potpuno izmijenila karakteristike proizvoda, dok se ne postigne sadržaj vode od najviše 10 %, čime se osigurava dobro čuvanje. Sušenje se obavlja najkasnije 31. siječnja nakon berbe. Sušeni se kesteni gule s pomoću posebnih guljača i sortiraju kako bi se uklonili plodovi s manama (najviše 5 % proizvoda s manama uzrokovanim gljivicama ili insektima). Potom se plodovi stavljaju na tržište u obliku sušenih kestena ili se šalju u mlin gdje se melju u brašno propisane granulacije.

5.2.   Posebnosti proizvoda

Kesten „Châtaigne d’Ardèche” dobiva se isključivo od starih lokalnih sorti „Castanea sativa Miller”, koje su odabrane i proizvedene na području s kojeg potječu.

Stare lokalne sorte koje potječu iz te populacije nosile su razna imena prema mjestu podrijetla, ali sve imaju posebne značajke koje su im zajedničke.

Kesteni s oznakom „Châtaigne d’Ardèche” razlikuju se od ostalih kestena na tržištu po sljedećim značajkama:

| — | plodovi su male do srednje veličine. Pobrani plodovi veličinom se obično dijele na male i srednje velike:






  — | 30 % plodova srednje je veličine (65 do 85 plodova/kg), |
| --- | --- | --- |

—

plodovi su male do srednje veličine. Pobrani plodovi veličinom se obično dijele na male i srednje velike:

—

30 % plodova srednje je veličine (65 do 85 plodova/kg),

| — | 50 % plodova malih je dimenzija (86 do 100 plodova/kg), |
| --- | --- |

—

50 % plodova malih je dimenzija (86 do 100 plodova/kg),

| — | 20 % plodova vrlo je malih dimenzija (više od 100 plodova/kg do 200 plodova/kg), |
| --- | --- |

—

20 % plodova vrlo je malih dimenzija (više od 100 plodova/kg do 200 plodova/kg),

| — | mali hilum pravokutnog je oblika i ne proteže se postranično po plodu, |
| --- | --- |

—

mali hilum pravokutnog je oblika i ne proteže se postranično po plodu,

| — | bogatstvo aroma i, kada je riječ o svježim kestenima, tekstura koja se nakon termičke obrade topi u ustima. Organoleptičkim analizama tih plodova, provedene nakon termičke obrade, otkrivene su sljedeće posebne senzoričke osobine:






  — | razmjerno čvrsta tekstura koja se pri kušanju postupno topi u ustima i postaje kremasta, |
| --- | --- | --- |

—

bogatstvo aroma i, kada je riječ o svježim kestenima, tekstura koja se nakon termičke obrade topi u ustima. Organoleptičkim analizama tih plodova, provedene nakon termičke obrade, otkrivene su sljedeće posebne senzoričke osobine:

—

razmjerno čvrsta tekstura koja se pri kušanju postupno topi u ustima i postaje kremasta,

| — | blaga gorčina, |
| --- | --- |

—

blaga gorčina,

| — | karakteristične arome: nježni tonovi po briošu, mliječnom pecivu, hokkaido tikvi, slatkom krumpiru i medu, |
| --- | --- |

—

karakteristične arome: nježni tonovi po briošu, mliječnom pecivu, hokkaido tikvi, slatkom krumpiru i medu,

| — | izrazito sladak okus: analize sastava ugljikohidrata u kestenu „Châtaignes d’Ardèche” pokazale su visok sadržaj monosaharida i disaharida, obično više od 14 % (u odnosu na suhu tvar), što je više od uobičajenih vrijednosti te se time objašnjava slatki okus koji je zamjetan pri kušanju. |
| --- | --- |

—

izrazito sladak okus: analize sastava ugljikohidrata u kestenu „Châtaignes d’Ardèche” pokazale su visok sadržaj monosaharida i disaharida, obično više od 14 % (u odnosu na suhu tvar), što je više od uobičajenih vrijednosti te se time objašnjava slatki okus koji je zamjetan pri kušanju.

Kesten „Châtaigne d'Ardèche” u sušenom obliku (sušeni kesteni i brašno) odlikuje se osobito:

| — | osim prethodno spomenutih aroma, aromama po orašastim plodovima kao što su bademi i lješnjaci te po kolaču, |
| --- | --- |

—

osim prethodno spomenutih aroma, aromama po orašastim plodovima kao što su bademi i lješnjaci te po kolaču,

| — | okusima slatkoće i gorčine koji su izraženiji nego u svježim plodovima, |
| --- | --- |

—

okusima slatkoće i gorčine koji su izraženiji nego u svježim plodovima,

| — | svijetlom bojom od bjelkaste do blijedo žute, |
| --- | --- |

—

svijetlom bojom od bjelkaste do blijedo žute,

| — | niskim sadržajem vode od najviše 10 %, |
| --- | --- |

—

niskim sadržajem vode od najviše 10 %,

| — | teksturom brašna koja je fina na dodir. |
| --- | --- |

—

teksturom brašna koja je fina na dodir.

5.3.   Uzročno-posljedična veza između zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda

Zemlja departmana Ardèche izvrsno se prilagodila uzgoju kestena. Stabla kestena pojavljuju se vrlo rano u tom području, isprva kao divlji kesten (već u tercijaru), a potom kao uzgojena stabla (pisani izvori o tome sežu do srednjeg vijeka). Ta je prilagodba vidljiva i danas u departmanu Ardèche čiji se krajobraz odlikuje padinama s niskim zidićima i terasama koji su potpora tradicionalnim nasadima kestena.

Svoje posebne karakteristike kesten „Châtaigne d’Ardèche” duguje:

| — | laganom, propusnom i kiselom tlu koje omogućuje dobro ukorjenjivanje i bujan rast odabranih sorti kestena, |
| --- | --- |

—

laganom, propusnom i kiselom tlu koje omogućuje dobro ukorjenjivanje i bujan rast odabranih sorti kestena,

| — | klimi s puno sunca i s padalinama početkom jeseni koja pogoduje razvoju plodova, |
| --- | --- |

—

klimi s puno sunca i s padalinama početkom jeseni koja pogoduje razvoju plodova,

| — | prilagodbi starih sorti Castanea sativa Miller lokalnim uvjetima okoliša i tradicionalnim proizvodnim tehnikama, zbog kojih kesten ima bogatu aromu i teksturu koja se topi u ustima, |
| --- | --- |

—

prilagodbi starih sorti Castanea sativa Miller lokalnim uvjetima okoliša i tradicionalnim proizvodnim tehnikama, zbog kojih kesten ima bogatu aromu i teksturu koja se topi u ustima,

| — | položaju nasada na padinama, koji omogućuje optimalnu količinu sunčeve svjetlosti, zbog koje se u plodovima skladište znatne količine šećera, |
| --- | --- |

—

položaju nasada na padinama, koji omogućuje optimalnu količinu sunčeve svjetlosti, zbog koje se u plodovima skladište znatne količine šećera,

| — | niskoj gustoći nasada i uzgoju koji nije intenzivan, zahvaljujući kojima sav aromatski potencijal plodova može doći do izražaja, |
| --- | --- |

—

niskoj gustoći nasada i uzgoju koji nije intenzivan, zahvaljujući kojima sav aromatski potencijal plodova može doći do izražaja,

| — | lokalnim običajima koji se primjenjuju od berbe do dobivanja konačnog proizvoda i koji omogućuju očuvanje tog potencijala:






  — | plodovi se beru kada potpuno dozriju kako bi se očuvala njihova bogata aroma i karakteristična slatkoća, |
| --- | --- | --- |

—

lokalnim običajima koji se primjenjuju od berbe do dobivanja konačnog proizvoda i koji omogućuju očuvanje tog potencijala:

—

plodovi se beru kada potpuno dozriju kako bi se očuvala njihova bogata aroma i karakteristična slatkoća,

| — | kesteni se sortiraju na način koji je prilagođen lokalnim sortama te se skladište i obrađuju u kontroliranim uvjetima koji omogućuju čuvanje njihovih karakteristika do dobivanja konačnog proizvoda, |
| --- | --- |

—

kesteni se sortiraju na način koji je prilagođen lokalnim sortama te se skladište i obrađuju u kontroliranim uvjetima koji omogućuju čuvanje njihovih karakteristika do dobivanja konačnog proizvoda,

| — | sušeni se kesteni sortiraju prije mljevenja čime se osigurava da će brašno imati karakterističnu svijetlu boju, |
| --- | --- |

—

sušeni se kesteni sortiraju prije mljevenja čime se osigurava da će brašno imati karakterističnu svijetlu boju,

| — | postupno i umjereno sušenje pridonosi organoleptičkom izražaju kestena „Châtaigne d'Ardèche”, izbjegavajući pritom okus po keksu, a zahvaljujući njemu sušeni kesteni i brašno imaju svijetlu boju, |
| --- | --- |

—

postupno i umjereno sušenje pridonosi organoleptičkom izražaju kestena „Châtaigne d'Ardèche”, izbjegavajući pritom okus po keksu, a zahvaljujući njemu sušeni kesteni i brašno imaju svijetlu boju,

| — | posebna se pozornost posvećuje mljevenju kako bi se postigla željena finoća brašna, |
| --- | --- |

—

posebna se pozornost posvećuje mljevenju kako bi se postigla željena finoća brašna,

| — | i konačno, zahvaljujući niskom sadržaju vode sušeni kesteni i brašno odlikuju se jačim slatkim okusom i izraženijim aromama. |
| --- | --- |

—

i konačno, zahvaljujući niskom sadržaju vode sušeni kesteni i brašno odlikuju se jačim slatkim okusom i izraženijim aromama.

Zahvaljujući tim posebnostima kesten „Châtaigne d’Ardèche”, kao svjež ili sušen proizvod ili u obliku brašna, prerastao je svoj status osnovne namirnice lokalnog stanovništva, koji je imao do XIX. stoljeća, da bi postao jedan od ključnih sastojaka lokalne gastronomije i taj je status zadržao do danas.

Od kraja XIX. stoljeća nekoliko je uglednih lokalnih poduzeća sa stoljetnom tradicijom razvilo renomirane proizvode poput glaziranih kestena (marrons glacés) i kreme od kestena, čiji je glavni sastojak kesten iz Ardèchea.

Kesten „Châtaigne d’Ardèche” nalazi se na jelovnicima mnogih velikih kuhara. U svojim raznim oblicima uvršten je i na popis kulinarskog nasljeđa Francuske koji uređuje Nacionalno vijeće za kulinarstvo (Conseil National des Arts Culinaires) kao tipični proizvod.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (3))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCChataigneDArdeche2013.pdf

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

(2)  Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

(3)  Vidi bilješku 2.

---

| 14.8.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 235/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 235/19

---

Objava zahtjeva za registraciju u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća (EU) br. 1151/2012 o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

2013/C 235/07

Ovom se objavom dodjeljuje pravo protivljenja zahtjevu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
   (2)

„PANE TOSCANO”

EZ br.: IT-PDO-0005-01016-18.07.2012

ZOZP ( ) ZOI ( X )

1.   Naziv

„Pane Toscano”

2.   Država članica ili treća država

Italija

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

| Razred 2.4. | Kruh, pecivo, kolači, slastice i drugi pekarski proizvodi. |
| --- | --- |

Razred 2.4.

Kruh, pecivo, kolači, slastice i drugi pekarski proizvodi.

3.2.   Opis proizvoda na kojeg se odnosi naziv iz točke 1.

Zaštićena oznaka izvornosti „Pane Toscano” odnosi se na kruh dobiven tipičnom metodom proizvodnje koja se koristi u Toskani i koja predviđa isključivo korištenje starter tijesta (ili kiselog tijesta), vode i mekog brašna tipa „0” koje sadrži pšenične klice i proizvedeno je od vrste pšenice koja se uzgaja u području proizvodnje opisanom u točki 4.

ZOI „Pane Toscano” u trenutku stavljanja na tržište mora imati sljedeće karakteristike:

| — | Oblik i težina: štruca težine između 0,45 i 0,55 kg, romboidnog oblika, lokalnog naziva „filoncino”; štruca težine između 0,90 i 1,10 kg ili između 1,80 i 2,20 kg, pravokutnog oblika sa zaobljenim uglovima, lokalnog naziva „filone”, |
| --- | --- |

—

Oblik i težina: štruca težine između 0,45 i 0,55 kg, romboidnog oblika, lokalnog naziva „filoncino”; štruca težine između 0,90 i 1,10 kg ili između 1,80 i 2,20 kg, pravokutnog oblika sa zaobljenim uglovima, lokalnog naziva „filone”,

| — | Debljina: između 5 i 10 cm, |
| --- | --- |

—

Debljina: između 5 i 10 cm,

| — | Kora: mrvljiva i hrskava, boje tamnog lješnjaka, bez sjaja, |
| --- | --- |

—

Kora: mrvljiva i hrskava, boje tamnog lješnjaka, bez sjaja,

| — | Sredina: bijele boje ili boje slonovače, s nepravilnim rupicama, |
| --- | --- |

—

Sredina: bijele boje ili boje slonovače, s nepravilnim rupicama,

| — | Miris: prženi lješnjak, |
| --- | --- |

—

Miris: prženi lješnjak,

| — | Okus: neutralan, tj. neslan i blago kiselkast, |
| --- | --- |

—

Okus: neutralan, tj. neslan i blago kiselkast,

| — | Vlaga: ne prelazi 30 % ukupne težine. |
| --- | --- |

—

Vlaga: ne prelazi 30 % ukupne težine.

3.3.   Sirovine (samo za obrađene proizvode)

Meko brašno tipa „0” koje sadrži pšenične klice i posjeduje sljedeće karakteristike proizvoda i tehnološke karakteristike:

| Parametar | Vrijednost |
| --- | --- |
| W (Chopin) | Između 160 i 230 |
| P/L (indeks) | Između 0,35 i 0,65 |
| Apsorpcija H2O | Veća od 54 % |
| C:D (otpor po Brabenderu) | Veći od 6’ |
| Padajući broj | Veći od 260 |

Parametar

Vrijednost

W (Chopin)

Između 160 i 230

P/L (indeks)

Između 0,35 i 0,65

Apsorpcija H2O

Veća od 54 %

C:D (otpor po Brabenderu)

Veći od 6’

Padajući broj

Veći od 260

Brašna smiju imati vrijednost W(Chopin) veću od one navedene u tablici samo za pripremu starter tijesta.

Voda.

Prirodni kvasac ili starter tijesto, koje se sastoji od porcije tijesta korištenog za prethodnu pripremu kruha, skladišteni u odgovarajućim uvjetima prolaze postupan postupak fermentacije i kiseljenja. Ta porcija (po potrebi osvježenog) kiselog tijesta, zvana još i „starter tijesto” ili „starter”, uzrokuje dizanje novog tijesta kada je s njime pomiješana.

3.4.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

—

3.5.   Posebni koraci u proizvodnji koji se moraju provesti u određenom zemljopisnom području

Uzgoj, žetva i skladištenje pšenice; prerada žita kako bi se dobilo brašno sa pšeničnim klicama.

Proizvodnja prirodnog kvasca ili startera, običnog ili liofiliziranog te održavanje zalihe kiselog tijesta za obnovu starter tijesta; priprema startera, dizanje tijesta i pečenje.

3.6.   Posebna pravila koja se odnose na rezanje, ribanje, pakiranje itd.

„Pane Toscano” (ZOI) stavlja se na tržište čitav ili narezan, u pakiranjima za prehrambene proizvode. Rezanje i pakiranje, bilo čitavog ili narezanog kruha, mora se obavljati isključivo na mjestu proizvodnje. Te radnje moraju biti izvršene čim se kruh ohladi kako bi se sačuvala aroma ZOI „Pane Toscano” i izbjegla prekomjerna odstupanja sadržaja vlage čitavog proizvoda i površine kriški jer bi to izmijenilo organoleptička svojstva kruha. Proizvod se smije rezati i pakirati u kontroliranoj atmosferi.

Dozvoljena je i prodaja proizvoda bez pakiranja, uz uvjet da se kruh može identificirati kao ZOI putem oznake koja sadrži logotip zaštićenog naziva i ostale obavezne informacije, načinjene od materijala prikladnog za prehrambene proizvode i postavljene na kruh prije pečenja.

3.7.   Posebna pravila koja se odnose na označivanje

Pakiranja moraju sadržavati sljedeće informacije:

| — | logotip zaštićenog naziva „Pane Toscano”, |
| --- | --- |

—

logotip zaštićenog naziva „Pane Toscano”,

| — | grafički simbol EU-a za ZOI, u skladu s odredbama Uredbe (EZ) 1898/2006, koji mora biti smješten u istom vidnom polju u kojem se nalazi i zaštićeni naziv „Pane Toscano”, |
| --- | --- |

—

grafički simbol EU-a za ZOI, u skladu s odredbama Uredbe (EZ) 1898/2006, koji mora biti smješten u istom vidnom polju u kojem se nalazi i zaštićeni naziv „Pane Toscano”,

| — | naziv tvrtke ili trgovačkog društva i adresa ili sjedište samostalnog pekara i/ili pekarske zadruge, |
| --- | --- |

—

naziv tvrtke ili trgovačkog društva i adresa ili sjedište samostalnog pekara i/ili pekarske zadruge,

| — | zabranjeno je dodavanje bilo kakvih drugih značajki koje nisu navedene u ovom Jedinstvenom dokumentu, uključujući pridjeve koji se odnose na tip, okus, upotrebu, odabir i slične pridjeve. |
| --- | --- |

—

zabranjeno je dodavanje bilo kakvih drugih značajki koje nisu navedene u ovom Jedinstvenom dokumentu, uključujući pridjeve koji se odnose na tip, okus, upotrebu, odabir i slične pridjeve.

Međutim, dozvoljeno je:

| — | upotrebljavati oznake koje se odnose na tvrtke, nazive, trgovačka društva, privatne logotipe, konzorcije, pod uvjetom da ne sadrže pohvalne izraze koji bi mogli zavarati kupca. Te oznake smiju biti navedene na etiketi proizvoda pod uvjetom da njihove dimenzije ne budu veće od dimenzija zaštićenog naziva „Pane Toscano”, |
| --- | --- |

—

upotrebljavati oznake koje se odnose na tvrtke, nazive, trgovačka društva, privatne logotipe, konzorcije, pod uvjetom da ne sadrže pohvalne izraze koji bi mogli zavarati kupca. Te oznake smiju biti navedene na etiketi proizvoda pod uvjetom da njihove dimenzije ne budu veće od dimenzija zaštićenog naziva „Pane Toscano”,

| — | navoditi eventualne informacije za dobrobit kupca o upotrebi i organoleptičkim svojstvima ZOI „Pane Toscano” te povijesne i kulturološke reference. |
| --- | --- |

—

navoditi eventualne informacije za dobrobit kupca o upotrebi i organoleptičkim svojstvima ZOI „Pane Toscano” te povijesne i kulturološke reference.

Logotip ZOI „Pane Toscano” sastoji se od slike koja prikazuje obris regije Toskana.

Image

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje u kojem su dobiveni pšenica, brašno i kvasac te u kojem je proizveden i pakiran ZOI „Pane Toscano” obuhvaća čitavo administrativno područje regije Toskana.

5.   Poveznica sa zemljopisnim područjem

5.1.   Posebnosti zemljopisnog područja

Nadmorska visina područja proizvodnje ZOI „Pane Toscano” spušta se od unutrašnjosti prema moru i sa sjevera prema jugu. Područje je omeđeno planinama Apenina koje ga štite od nevremena s istoka, a posebice sjeveroistoka, dok je u potpunosti izloženo vjetrovima i padalinama sa zapada. S gledišta klimatologije, tijekom referentnog razdoblja za uzgoj pšenice, od studenog do srpnja, područje se odlikuje znatno drugačijim temperaturama i padalinama od svih susjednih područja (promatranih na regionalnoj razini). Klimatološki podaci (minimalna, srednja i maksimalna temperatura, ukupne padaline i ukupna insolacija) tijekom razdoblja 1981.–2010. otkrili su da su minimalne temperature najznačajniji čimbenici za parametre (W i P/L) korištenog brašna i da se, unatoč varijacijama unutar regije, područje jasno razlikuje od drugih. Na ovom se području meka pšenica uzgaja na velikim ravnicama (doline rijeka Arno i Tiber), no najviše na brdskim prostranstvima ili apeninskim visoravnima. Takva su staništa omogućila razvoj različitih lokalnih ekotipova pšenice, „predaka” od kojih su se izrodile mnoge vrste koje se danas uzgajaju upravo za brašno prikladno za proizvodnju ZOI „Pane Toscano”. Iste vrste uzgajane u drugim područjima, čak i područjima susjednim Toskani, ne odlikuju se istim komercijalnim i tehničkim parametrima potrebnim za proizvodnju ZOI „Pane Toscano”, što potvrđuje posebnost i utjecaj klimatskih uvjeta i genetskog nasljeđa. Reološke karakteristike brašna uzrokovane klimatskim uvjetima su stoga idealne za dizanje tijesta pomoću starter tijesta (kiselog tijesta) koje se mijesi i održava upotrebljivim od jedne pripreme kruha do druge zahvaljujući stručnosti obrade lokalnih pekara koji tijekom postupka proizvodnje znaju odrediti ispravnu dozu i vrijeme obrade koji su potrebni za postizanje ujednačene kvalitete proizvodnje.

5.2.   Posebnost proizvoda

„Pane Toscano” (ZOI) karakterističan je zbog svoje trajnosti (koja je pokazatelj pravilnog dizanja tijesta) koja ga štiti od nastanka plijesni puno dulje od vrsta kruha kojima obiluje današnje tržište. Ističe se svojim organoleptičkim svojstvima: aromom prženih lješnjaka, „neutralnim” odnosno neslanim i blago kiselkastim okusom sredine, hrskavom korom i sredinom bijele boje ili boje slonovače, s nepravilnim rupicama. Ističe se i visokom hranjivom vrijednošću i lakom probavljivošću koje su posljedica upotrebe mješavine brašna s niskim udjelima glutena i s hranjivim vrijednostima pšeničnih klica (za razliku od današnje uobičajene prakse dodavanja pšeničnih klica tijekom obrade) te tradicionalnim izbjegavanjem korištenja soli tijekom pripreme.

5.3.   Uzročno-posljedična veza između zemljopisnog područja i kakvoće ili značajki proizvoda (za ZOI) ili posebne kvalitete, ugleda ili drugih značajki proizvoda (za ZOZP)

Veza zemljopisnog područja, kakvoće i značajki proizvoda ZOI „Pane Toscano” neodvojiva je od dugotrajnog postupka obrade koji omogućuje starter tijestu da iz nesoljenog brašna sa pšeničnim klicama izdvoji one značajke koje tijekom pečenja kruhu daju karakterističan okus, izgled i trajnost.

Te značajke potječu iz stare metode pripreme kruha tradicionalne za Toskanu, u kojoj sol nije jedan od sastojaka i u kojoj se za dizanje tijesta koristi prirodni kvasac u obliku kiselog tijesta te meko brašno tipa „0” koje sadrži pšenične klice i potječe prvenstveno od biranih sorti pšenice koje se u Toskani uzgajaju od početka 20. stoljeća.

Nekorištenje soli za izradu ZOI „Pane Toscano” vjerojatno potječe iz 12. stoljeća, iz tipično toskanskog spora tadašnjih suparničkih gradova Firence i Pise.

Posebno je važno da starter od kiselog tijesta reagira s brašnima koja posjeduju značajke kakvoće pšenice navedene u točki 3.3. i koja su proizvedena u području definiranom u točki 4., tj. brašnima koja se odlikuju mekoćom, niskom vrijednošću W i srednjom vrijednošću P/L. Te karakteristike, statistički dokazane za vrste pšenice koje se uzgajaju u području proizvodnje ZOI „Pane Toscano”, a ne u okolnim područjima, potvrđuje i značajna klimatološka posebnost okoline koja utječe na genotip i to pogotovo minimalnim temperaturnim vrijednostima.

Vrste meke pšenice koje se danas uzgajaju za proizvodnju ovog kruha većinom potječu od sorti „predaka” koje su nastale na ravnicama Valdichiane početkom 20. stoljeća i koje su stoga neraskidivo povezane s okolinom u kojoj nastaje ZOI „Pane Toscano”.

Sljedeći važan čimbenik je da su pekari nastavili koristiti brašna proizvedena bez uklanjanja pšeničnih klica, što kruhu nesumnjivo pridaje veću hranjivu vrijednost.

Pšenične klice kojih danas, čini se, više uopće nema u brašnima od kojih se radi običan kruh, ne samo da pozitivno utječu na hranjivu vrijednost ZOI „Pane Toscano”, nego zahvaljujući tome što su bogate enzimima koji pomažu u razgradnji šećera, utječu i na postupke dizanja tijesta. Još jedan čimbenik koji karakterizira ovu proizvodnju je stručna upotreba kiselog tijesta, koje pekari dobivaju jednostavnim miješanjem vode i istog brašna koje se koristi za ZOI „Pane Toscano” što omogućuje mliječno-kiselu fermentaciju i stvaranje spojeva koji tijekom pečenja kruhu daju karakterističnu aromu i okus. Nekorištenje soli ne samo da utječe na postupke fermentacije nego daje i jedinstven okus ovom tipičnom proizvodu toskanske prehrane.

U ovom kontekstu, u kojem uzajamno djeluju različiti elementi, od presudne je važnosti umijeće pekara koje im, zahvaljujući njihovu temeljitom poznavanju parametara kakvoće koje svi moraju poštovati (od pripreme kiselog tijesta do pažljivog nadzora svih koraka dizanja i pečenja), omogućuje da stvore proizvod visoke hranjive vrijednosti i jedinstvenih karakteristika.

Uputa na objavljenu specifikaciju

(članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (3))

Cijeli tekst specifikacije proizvoda dostupan je na web-mjestu:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ili

izravnim pristupom na početnu stranicu Ministarstva za poljoprivredu, prehrambenu i šumarsku politiku (http://www.politicheagricole.it), klikom na „Qualità e sicurezza” (u gornjem desnom kutu zaslona) i potom na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

(2)  Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

(3)  Vidi bilješku 2.

---