# Úřední věstník L 244/2013

| | ISSN 1977-0626
  doi:10.3000/19770626.L_2013.244.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 244 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5613. září2013 |

ISSN 1977-0626

doi:10.3000/19770626.L_2013.244.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 244

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5613. září2013

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 875/2013 ze dne 2. září 2013, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 | 1 |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 876/2013 ze dne 28. května 2013, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o regulační technické normy týkající se kolegií pro ústřední protistrany (
  1
  ) | 19 |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 877/2013 ze dne 27. června 2013, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně | 23 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 878/2013 ze dne 12. září 2013 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 32 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2013/453/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 11. září 2013, kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2013/443/EU o některých ochranných opatřeních v souvislosti s vysoce patogenní influenzou ptáků podtypu H7N7 v Itálii
  (oznámeno pod číslem C(2013) 5904)

   (
  1
  ) | 34 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 875/2013 ze dne 2. září 2013, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009

1

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 876/2013 ze dne 28. května 2013, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o regulační technické normy týkající se kolegií pro ústřední protistrany (
  1
  )

1

19

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 877/2013 ze dne 27. června 2013, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně

23

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 878/2013 ze dne 12. září 2013 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

32

ROZHODNUTÍ

2013/453/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 11. září 2013, kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2013/443/EU o některých ochranných opatřeních v souvislosti s vysoce patogenní influenzou ptáků podtypu H7N7 v Itálii
  (oznámeno pod číslem C(2013) 5904)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2013) 5904)

1

34

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Oznámení čtenářům – Nařízení Rady (EU) č. 216/2013 ze dne 7. března 2013 o elektronickém vydávání Úředního věstníku Evropské unie
  (pokračování na vnitřní straně zadní obálky) | s3 |
| | * | Oznámení čtenářům – způsob odkazování na akty (pokračování na vnitřní straně zadní obálky) | s3 |

*

Oznámení čtenářům – Nařízení Rady (EU) č. 216/2013 ze dne 7. března 2013 o elektronickém vydávání Úředního věstníku Evropské unie
  (pokračování na vnitřní straně zadní obálky)

Oznámení čtenářům – Nařízení Rady (EU) č. 216/2013 ze dne 7. března 2013 o elektronickém vydávání Úředního věstníku Evropské unie

s3

*

Oznámení čtenářům – způsob odkazování na akty (pokračování na vnitřní straně zadní obálky)

Oznámení čtenářům – způsob odkazování na akty

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 13.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 244/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 875/2013

ze dne 2. září 2013,

kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 291 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Platná opatření

| (1) | Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 682/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové v současnosti kódů KN ex 2001 90 30 a ex 2005 80 00, pocházejících z Thajska (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla formu valorického cla v rozsahu mezi 3,1 % až 12,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 682/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové v současnosti kódů KN ex 2001 90 30 a ex 2005 80 00, pocházejících z Thajska (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla formu valorického cla v rozsahu mezi 3,1 % až 12,9 %.

| (2) | Nařízením Rady (ES) č. 954/2008 (3) bylo změněno nařízení (ES) č. 682/2007, pokud jde o celní sazbu stanovenou pro jednu společnost a pro „všechny ostatní společnosti“. Pozměněné celní sazby se pohybují v rozpětí od 3,1 % do 14,3 %. Rozhodnutím Komise 2007/424/ES (4) byl od cla osvobozen dovoz dvou thajských vyvážejících výrobců, jejichž závazky Komise přijala. |
| --- | --- |

(2)

Nařízením Rady (ES) č. 954/2008 (3) bylo změněno nařízení (ES) č. 682/2007, pokud jde o celní sazbu stanovenou pro jednu společnost a pro „všechny ostatní společnosti“. Pozměněné celní sazby se pohybují v rozpětí od 3,1 % do 14,3 %. Rozhodnutím Komise 2007/424/ES (4) byl od cla osvobozen dovoz dvou thajských vyvážejících výrobců, jejichž závazky Komise přijala.

| (3) | V nařízení (ES) č. 847/2009 (5) Rada usoudila, že cenové závazky s pevně stanovenými dovozními cenami již nejsou vhodné pro vyrovnání škodlivých účinků dumpingu. Přijaté závazky byly zrušeny a nabídky závazků 10 jiných thajských vyvážejících výrobců byly zamítnuty. |
| --- | --- |

(3)

V nařízení (ES) č. 847/2009 (5) Rada usoudila, že cenové závazky s pevně stanovenými dovozními cenami již nejsou vhodné pro vyrovnání škodlivých účinků dumpingu. Přijaté závazky byly zrušeny a nabídky závazků 10 jiných thajských vyvážejících výrobců byly zamítnuty.

2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

| (4) | V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím konci platnosti (6) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 19. března 2012 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo Evropské sdružení zpracovatelů kukuřice cukrové (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux, AETMD) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl celkové produkce připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové v Unii, v tomto případě více než 50 %. |
| --- | --- |

(4)

V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím konci platnosti (6) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 19. března 2012 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo Evropské sdružení zpracovatelů kukuřice cukrové (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux, AETMD) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl celkové produkce připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové v Unii, v tomto případě více než 50 %.

| (5) | Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(5)

Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.

3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

| (6) | Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že zahájení přezkumu před pozbytím platnosti je dostatečně doloženo, a dne 19. června 2012 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že zahájení přezkumu před pozbytím platnosti je dostatečně doloženo, a dne 19. června 2012 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

4.   Šetření

4.1   Období přezkumného šetření a posuzované období

| (7) | Šetření týkající se pokračování dumpingu proběhlo v období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“, příp. „OPŠ“). Přezkum trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování újmy, se týkal období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(7)

Šetření týkající se pokračování dumpingu proběhlo v období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“, příp. „OPŠ“). Přezkum trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování újmy, se týkal období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

4.2   Strany dotčené řízením

| (8) | O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v EU, vyvážející výrobce v Thajsku, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele, o nichž je známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(8)

O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v EU, vyvážející výrobce v Thajsku, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele, o nichž je známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.

| (9) | Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(9)

Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

| (10) | Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Thajsku a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(10)

Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Thajsku a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.

| (11) | Pokud jde o výběr vzorku vyvážejících výrobců v Thajsku, Komise obdržela úplné podklady od 17 vyvážejících výrobců, z nichž 9 do Evropské unie vyváželo během období přezkumného šetření. Bylo rozhodnuto o výběru vzorku tří vyvážejících výrobců, jejichž společný vývoz představoval 90 % celkového množství vyvezeného do EU spolupracujícími vývozními výrobci během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(11)

Pokud jde o výběr vzorku vyvážejících výrobců v Thajsku, Komise obdržela úplné podklady od 17 vyvážejících výrobců, z nichž 9 do Evropské unie vyváželo během období přezkumného šetření. Bylo rozhodnuto o výběru vzorku tří vyvážejících výrobců, jejichž společný vývoz představoval 90 % celkového množství vyvezeného do EU spolupracujícími vývozními výrobci během období přezkumného šetření.

| (12) | Poněvadž od dovozců, kteří nejsou ve spojení, přišla odpověď jen od jednoho z nich, nebyli dovozci, kteří nejsou ve spojení, zařazeni do vzorku. |
| --- | --- |

(12)

Poněvadž od dovozců, kteří nejsou ve spojení, přišla odpověď jen od jednoho z nich, nebyli dovozci, kteří nejsou ve spojení, zařazeni do vzorku.

| (13) | Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii, kterých se tato řízení týkají, bylo v oznámení o zahájení přezkumu oznámeno, že Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii za účelem stanovení újmy. Při tomto předběžném výběru byly použity podklady, které měla Komise k dispozici ve fázi zahájení řízení a které se zakládaly na objemu prodeje, objemu výroby a zeměpisné poloze v Unii. Navržený vzorek odpovídá největšímu reprezentativnímu objemu výroby, který lze během doby, jež je k dispozici, náležitě prošetřit, a představuje 58 % celkové produkce výrobního odvětví Unie. Navržený vzorek je reprezentativní, také pokud jde o zeměpisnou polohu společností, neboť zahrnuje tři různé členské státy. S výrobci v Unii proběhla konzultace ohledně navrženého vzorku v den zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu. Protože se nepřihlásili další výrobci a protože ke vzorku nebyly obdrženy připomínky, byl navržený vzorek schválen. |
| --- | --- |

(13)

Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii, kterých se tato řízení týkají, bylo v oznámení o zahájení přezkumu oznámeno, že Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii za účelem stanovení újmy. Při tomto předběžném výběru byly použity podklady, které měla Komise k dispozici ve fázi zahájení řízení a které se zakládaly na objemu prodeje, objemu výroby a zeměpisné poloze v Unii. Navržený vzorek odpovídá největšímu reprezentativnímu objemu výroby, který lze během doby, jež je k dispozici, náležitě prošetřit, a představuje 58 % celkové produkce výrobního odvětví Unie. Navržený vzorek je reprezentativní, také pokud jde o zeměpisnou polohu společností, neboť zahrnuje tři různé členské státy. S výrobci v Unii proběhla konzultace ohledně navrženého vzorku v den zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu. Protože se nepřihlásili další výrobci a protože ke vzorku nebyly obdrženy připomínky, byl navržený vzorek schválen.

| (14) | Dvě zúčastněné strany namítly, že do vzorku výrobců v Unii byli vybráni pouze žadatelé a že zde měla být snaha o to, aby do vzorku byli zařazeni rovněž výrobci mimo okruh žadatelů. |
| --- | --- |

(14)

Dvě zúčastněné strany namítly, že do vzorku výrobců v Unii byli vybráni pouze žadatelé a že zde měla být snaha o to, aby do vzorku byli zařazeni rovněž výrobci mimo okruh žadatelů.

| (15) | O spolupráci byli však požádáni všichni známí výrobci v Unii, a to jak žadatelé, tak výrobci mimo okruh žadatelů. Údaje k zařazení do vzorku poskytlo deset výrobců z Unie, a to jak žadatelů, tak výrobců mimo okruh žadatelů. Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, vybraný vzorek odpovídá největšímu reprezentativnímu objemu výroby, který lze během doby, jež je k dispozici, náležitě prošetřit, a představuje 58 % celkové produkce výrobního odvětví v Unii. Podle Komise je vybraný vzorek reprezentativní z hlediska zeměpisné polohy bez ohledu na to, zda jsou výrobci žadateli či nikoli. Tato námitka se proto zamítá. |
| --- | --- |

(15)

O spolupráci byli však požádáni všichni známí výrobci v Unii, a to jak žadatelé, tak výrobci mimo okruh žadatelů. Údaje k zařazení do vzorku poskytlo deset výrobců z Unie, a to jak žadatelů, tak výrobců mimo okruh žadatelů. Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, vybraný vzorek odpovídá největšímu reprezentativnímu objemu výroby, který lze během doby, jež je k dispozici, náležitě prošetřit, a představuje 58 % celkové produkce výrobního odvětví v Unii. Podle Komise je vybraný vzorek reprezentativní z hlediska zeměpisné polohy bez ohledu na to, zda jsou výrobci žadateli či nikoli. Tato námitka se proto zamítá.

| (16) | Komise si opatřila a ověřila veškeré podklady, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a ke stanovení zájmu Unie. Za tímto účelem Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům vybraným do vzorku a dovozci, který není ve spojení. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:






  a) | Výrobci v Unii:






  — | Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Francie, |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Komise si opatřila a ověřila veškeré podklady, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a ke stanovení zájmu Unie. Za tímto účelem Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům vybraným do vzorku a dovozci, který není ve spojení. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:

a)

Výrobci v Unii:

—

Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Francie,

| — | Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Francie, |
| --- | --- |

—

Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Francie,

| — | Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecín, Maďarsko, |
| --- | --- |

—

Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecín, Maďarsko,

| — | Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Itálie; |
| --- | --- |

—

Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Itálie;

| b) | vyvážející výrobci v Thajsku:






  — | Agri Sol., Ltd., Pathumthani City, |
| --- | --- | --- |

b)

vyvážející výrobci v Thajsku:

—

Agri Sol., Ltd., Pathumthani City,

| — | Lampang Food Products Co., Ltd., Bangkok, |
| --- | --- |

—

Lampang Food Products Co., Ltd., Bangkok,

| — | Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City. |
| --- | --- |

—

Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.

| (17) | Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(17)

Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

| (18) | Dotčeným výrobkem je kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, v současnosti kódu KN ex 2001 90 30, a kukuřice cukrová (Zea mays var. Saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, jiná než výrobky čísla 2006, v současnosti kódu KN ex 2005 80 00, pocházející z Thajska. |
| --- | --- |

(18)

Dotčeným výrobkem je kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, v současnosti kódu KN ex 2001 90 30, a kukuřice cukrová (Zea mays var. Saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, jiná než výrobky čísla 2006, v současnosti kódu KN ex 2005 80 00, pocházející z Thajska.

| (19) | Šetření prokázalo, že i přes rozdíly v konzervování vykazují všechny různé druhy dotčeného výrobku stejné základní biologické a chemické vlastnosti a jsou v zásadě používány ke stejným účelům. |
| --- | --- |

(19)

Šetření prokázalo, že i přes rozdíly v konzervování vykazují všechny různé druhy dotčeného výrobku stejné základní biologické a chemické vlastnosti a jsou v zásadě používány ke stejným účelům.

| (20) | Dvě zúčastněné strany namítly, že kódy KN pro kukuřici cukrovou nepředstavují jen dotčený výrobek, ale obsahují významná množství konzervovaných kukuřiček, které nejsou vyráběny v Unii a které nejsou obdobným výrobkem. Naznačují tak, že Komise do svých údajů zahrnula také kukuřičky. |
| --- | --- |

(20)

Dvě zúčastněné strany namítly, že kódy KN pro kukuřici cukrovou nepředstavují jen dotčený výrobek, ale obsahují významná množství konzervovaných kukuřiček, které nejsou vyráběny v Unii a které nejsou obdobným výrobkem. Naznačují tak, že Komise do svých údajů zahrnula také kukuřičky.

| (21) | Šetření však bylo zaměřeno výlučně na výrobek, na nějž se vztahují opatření, což kukuřičky vylučuje, a za základ pro analýzu byly v rámci šetření využity odpovídající kódy TARIC. Tato námitka se tedy zamítá jako věcně nesprávná. |
| --- | --- |

(21)

Šetření však bylo zaměřeno výlučně na výrobek, na nějž se vztahují opatření, což kukuřičky vylučuje, a za základ pro analýzu byly v rámci šetření využity odpovídající kódy TARIC. Tato námitka se tedy zamítá jako věcně nesprávná.

2.   Obdobný výrobek

| (22) | U kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a u kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Thajsku byly zjištěny v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako u kukuřice cukrové vyráběné v Thajsku a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu ustanovení čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(22)

U kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a u kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Thajsku byly zjištěny v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako u kukuřice cukrové vyráběné v Thajsku a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu ustanovení čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

C.   PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU

| (23) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by pozbytí platnosti současných opatření vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu. |
| --- | --- |

(23)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by pozbytí platnosti současných opatření vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu.

1.   Předběžné poznámky

| (24) | Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, vzhledem k potenciálně vysokému počtu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu byl vybrán vzorek tří vyvážejících výrobců, kteří představují přibližně 90 % celkového vývozu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat. |
| --- | --- |

(24)

Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, vzhledem k potenciálně vysokému počtu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu byl vybrán vzorek tří vyvážejících výrobců, kteří představují přibližně 90 % celkového vývozu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat.

| (25) | Poněvadž množství vývozu všech tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činilo během období přezkumného šetření zhruba 25 % veškerého vývozu z Thajska do Evropské unie, musely být ke stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu použity informace z jiných zdrojů, jako např. ze žádosti o přezkum a z dostupných obchodních statistik o vývozu (od thajské celní správy) a dovozu (od Eurostatu). |
| --- | --- |

(25)

Poněvadž množství vývozu všech tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činilo během období přezkumného šetření zhruba 25 % veškerého vývozu z Thajska do Evropské unie, musely být ke stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu použity informace z jiných zdrojů, jako např. ze žádosti o přezkum a z dostupných obchodních statistik o vývozu (od thajské celní správy) a dovozu (od Eurostatu).

| (26) | Do stanovení dumpingového rozpětí nebyl zahrnut prodej obchodníkům v Thajsku, kde nebyl znám cíl vývozu zboží. |
| --- | --- |

(26)

Do stanovení dumpingového rozpětí nebyl zahrnut prodej obchodníkům v Thajsku, kde nebyl znám cíl vývozu zboží.

| (27) | Stejně jako v původním šetření bylo zjištěno, že někteří vyvážející výrobci zajišťují část prodeje dotčeného výrobku prostřednictvím externích dodavatelů. Pro účely šetření nebyl při stanovování dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců brán v potaz prodej dotčeného výrobku, který nebyl vyroben samotným vyvážejícím výrobcem. |
| --- | --- |

(27)

Stejně jako v původním šetření bylo zjištěno, že někteří vyvážející výrobci zajišťují část prodeje dotčeného výrobku prostřednictvím externích dodavatelů. Pro účely šetření nebyl při stanovování dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců brán v potaz prodej dotčeného výrobku, který nebyl vyroben samotným vyvážejícím výrobcem.

2.   Dumping dovozu během období přezkumného šetření

2.1   Stanovení běžné hodnoty

| (28) | V souladu s čl. 2 odst. 2 první větou základního nařízení bylo pro stanovení běžné hodnoty nejprve u každého ze tří vyvážejících výrobců zjišťováno, zda byl celkový domácí prodej obdobného produktu během období přezkumného šetření reprezentativní ve srovnání s jejich celkovým prodejem na vývoz do Unie, tj. zda objem prodeje obdobného výrobku určeného k domácí spotřebě představoval 5 nebo více procent jejich vývozu dotčeného výrobku do Unie. |
| --- | --- |

(28)

V souladu s čl. 2 odst. 2 první větou základního nařízení bylo pro stanovení běžné hodnoty nejprve u každého ze tří vyvážejících výrobců zjišťováno, zda byl celkový domácí prodej obdobného produktu během období přezkumného šetření reprezentativní ve srovnání s jejich celkovým prodejem na vývoz do Unie, tj. zda objem prodeje obdobného výrobku určeného k domácí spotřebě představoval 5 nebo více procent jejich vývozu dotčeného výrobku do Unie.

| (29) | Domácí prodej obdobného výrobku byl shledán reprezentativní u jedné ze tří společností zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(29)

Domácí prodej obdobného výrobku byl shledán reprezentativní u jedné ze tří společností zařazených do vzorku.

| (30) | Dále bylo zkoumáno, zda typy obdobného výrobku prodávaných touto společností a určených k domácí spotřebě byly identické nebo přímo srovnatelné s typy určenými k vývozu do Unie. Pro každý takový druh výrobku bylo zjišťováno, zda byl domácí prodej obdobného výrobku určeného k domácí spotřebě dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej k domácí spotřebě byl dostatečně reprezentativní, pokud představoval 5 nebo více procent celkového objemu prodeje srovnatelného typu vyváženého do Unie. |
| --- | --- |

(30)

Dále bylo zkoumáno, zda typy obdobného výrobku prodávaných touto společností a určených k domácí spotřebě byly identické nebo přímo srovnatelné s typy určenými k vývozu do Unie. Pro každý takový druh výrobku bylo zjišťováno, zda byl domácí prodej obdobného výrobku určeného k domácí spotřebě dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej k domácí spotřebě byl dostatečně reprezentativní, pokud představoval 5 nebo více procent celkového objemu prodeje srovnatelného typu vyváženého do Unie.

| (31) | Bylo zjištěno, že přímo srovnatelný s typem vyváženým do Unie byl u této společnosti pouze jeden z typů obdobného výrobku. Tento konkrétní typ byl navíc na domácím trhu prodáván v dostatečně reprezentativních množstvích. |
| --- | --- |

(31)

Bylo zjištěno, že přímo srovnatelný s typem vyváženým do Unie byl u této společnosti pouze jeden z typů obdobného výrobku. Tento konkrétní typ byl navíc na domácím trhu prodáván v dostatečně reprezentativních množstvích.

| (32) | Poté bylo zkoumáno, zda byl typ výrobku společnosti uvedené v 31. bodě odůvodnění prodáván v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto proběhlo stanovením podílu ziskového domácího prodeje dotčeného typu výrobku nezávislým odběratelům. |
| --- | --- |

(32)

Poté bylo zkoumáno, zda byl typ výrobku společnosti uvedené v 31. bodě odůvodnění prodáván v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto proběhlo stanovením podílu ziskového domácího prodeje dotčeného typu výrobku nezávislým odběratelům.

| (33) | Bylo zjištěno, že více než 80 % objemu prodeje určeného k domácí spotřebě bylo ziskových, a v souladu s čl. 2. odst. 4 byly ke stanovení běžné hodnoty použity všechny transakce u tohoto konkrétního typu. |
| --- | --- |

(33)

Bylo zjištěno, že více než 80 % objemu prodeje určeného k domácí spotřebě bylo ziskových, a v souladu s čl. 2. odst. 4 byly ke stanovení běžné hodnoty použity všechny transakce u tohoto konkrétního typu.

| (34) | U typu dotčeného výrobku, kde byl domácí prodej reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr veškerého domácího prodeje tohoto typu během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(34)

U typu dotčeného výrobku, kde byl domácí prodej reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr veškerého domácího prodeje tohoto typu během období přezkumného šetření.

| (35) | U zbývajících dvou vyvážejících výrobců, jejichž prodej na domácím trhu byl shledán nereprezentativním (jeden z nich obdobný výrobek k domácí spotřebě vůbec neprodával), a u třetího vyvážejícího výrobce, jehož celkový prodej byl sice shledán reprezentativním, ovšem reprezentativními nebyla u několika typů obdobného výrobku shledána množství prodávaná na domácím trhu, musela být běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(35)

U zbývajících dvou vyvážejících výrobců, jejichž prodej na domácím trhu byl shledán nereprezentativním (jeden z nich obdobný výrobek k domácí spotřebě vůbec neprodával), a u třetího vyvážejícího výrobce, jehož celkový prodej byl sice shledán reprezentativním, ovšem reprezentativními nebyla u několika typů obdobného výrobku shledána množství prodávaná na domácím trhu, musela být běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.

| (36) | Běžná hodnota byla stanovena součtem výrobních nákladů každého typu výrobku vyváženého do Unie a přiměřené částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk. |
| --- | --- |

(36)

Běžná hodnota byla stanovena součtem výrobních nákladů každého typu výrobku vyváženého do Unie a přiměřené částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk.

| (37) | Prodejní, režijní a správní rozpětí a ziskové rozpětí u těch dvou vyvážejících výrobců, jejichž prodej byl určen k domácí spotřebě – v množstvích pod nebo nad 5 % množství prodeje do Unie u každého z nich –, byla v souladu s čl. 2. odst. 6 základního nařízení stanovena na základě jejich údajů o prodeji v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

(37)

Prodejní, režijní a správní rozpětí a ziskové rozpětí u těch dvou vyvážejících výrobců, jejichž prodej byl určen k domácí spotřebě – v množstvích pod nebo nad 5 % množství prodeje do Unie u každého z nich –, byla v souladu s čl. 2. odst. 6 základního nařízení stanovena na základě jejich údajů o prodeji v běžném obchodním styku.

| (38) | U třetího vyvážejícího výrobce, který obdobný výrobek neprodával k domácí spotřebě, byla jeho prodejní, režijní a správní rozpětí a ziskové rozpětí stanovena podle čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení na základě váženého průměru prodejního, režijního a správního rozpětí a ziskového rozpětí zbývajících dvou vyvážejících výrobců, uvedených v 37. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(38)

U třetího vyvážejícího výrobce, který obdobný výrobek neprodával k domácí spotřebě, byla jeho prodejní, režijní a správní rozpětí a ziskové rozpětí stanovena podle čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení na základě váženého průměru prodejního, režijního a správního rozpětí a ziskového rozpětí zbývajících dvou vyvážejících výrobců, uvedených v 37. bodě odůvodnění.

| (39) | Dvě zainteresované strany vyjádřily nesouhlas s metodikou popsanou v 37. bodě odůvodnění, tj. s použitím zisku pro výpočet běžné ceny, vychází-li tento zisk z transakcí v rámci domácího prodeje při objemech pod 5 % množství prodeje do Evropské unie. Podle nich by totiž neměl být zisk z těchto transakcí použit pro výpočet v případě, kdy množství transakcí v rámci domácího prodeje nelze považovat za dostatečně reprezentativní. |
| --- | --- |

(39)

Dvě zainteresované strany vyjádřily nesouhlas s metodikou popsanou v 37. bodě odůvodnění, tj. s použitím zisku pro výpočet běžné ceny, vychází-li tento zisk z transakcí v rámci domácího prodeje při objemech pod 5 % množství prodeje do Evropské unie. Podle nich by totiž neměl být zisk z těchto transakcí použit pro výpočet v případě, kdy množství transakcí v rámci domácího prodeje nelze považovat za dostatečně reprezentativní.

| (40) | Stejná metodika byla však použita u původního šetření a vzhledem k tomu, že se mezitím nezměnily okolnosti, je Komise názoru, že tato metodika je pro účely těchto řízení stále platná. |
| --- | --- |

(40)

Stejná metodika byla však použita u původního šetření a vzhledem k tomu, že se mezitím nezměnily okolnosti, je Komise názoru, že tato metodika je pro účely těchto řízení stále platná.

2.2   Stanovení vývozní ceny

| (41) | Všechen prodej vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byl uskutečněn přímo odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení. Prodejní cena byla proto stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen zaplacených nebo cen, které mají tito odběratelé v Unii, kteří nejsou ve spojení, zaplatit. |
| --- | --- |

(41)

Všechen prodej vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byl uskutečněn přímo odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení. Prodejní cena byla proto stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen zaplacených nebo cen, které mají tito odběratelé v Unii, kteří nejsou ve spojení, zaplatit.

2.3   Srovnání a úpravy

| (42) | Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen. |
| --- | --- |

(42)

Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.

| (43) | V přípustných a řádně odůvodněných případech bylo přihlédnuto také k rozdílům v nákladech na dopravu, nákladech na pojištění, nákladech manipulaci a nakládku, provizích a bankovních poplatcích. |
| --- | --- |

(43)

V přípustných a řádně odůvodněných případech bylo přihlédnuto také k rozdílům v nákladech na dopravu, nákladech na pojištění, nákladech manipulaci a nakládku, provizích a bankovních poplatcích.

| (44) | Kromě toho bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení a podle metodiky použité v původním šetření přihlédnuto i k rozdílu v obchodní úrovni u těch vyvážejících výrobců, jejichž výrobky nesou na domácím trhu jejich vlastní značku, zatímco jejich výrobky vyvážené do Evropské unie nesou značku maloobchodníka. Úroveň úpravy – vypočtená formou snížení ziskového rozpětí použitého při stanovení běžné hodnoty podle 33. bodě odůvodnění výše – byla odhadnuta na základě poměru ziskových rozpětí u vlastních značkových výrobků výrobního odvětví Unie a u všech výrobků. Ziskové rozpětí bylo tudíž sníženo o 20 až 50 %. |
| --- | --- |

(44)

Kromě toho bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení a podle metodiky použité v původním šetření přihlédnuto i k rozdílu v obchodní úrovni u těch vyvážejících výrobců, jejichž výrobky nesou na domácím trhu jejich vlastní značku, zatímco jejich výrobky vyvážené do Evropské unie nesou značku maloobchodníka. Úroveň úpravy – vypočtená formou snížení ziskového rozpětí použitého při stanovení běžné hodnoty podle 33. bodě odůvodnění výše – byla odhadnuta na základě poměru ziskových rozpětí u vlastních značkových výrobků výrobního odvětví Unie a u všech výrobků. Ziskové rozpětí bylo tudíž sníženo o 20 až 50 %.

| (45) | Dvě zúčastněné strany uvedly, že domácí trh v Thajsku a v Unii nelze srovnávat, neboť se liší velikostí a také tím, že thajští výrobci na domácím trhu prodávají pod vlastní značkou. |
| --- | --- |

(45)

Dvě zúčastněné strany uvedly, že domácí trh v Thajsku a v Unii nelze srovnávat, neboť se liší velikostí a také tím, že thajští výrobci na domácím trhu prodávají pod vlastní značkou.

| (46) | Za prvé, jak je uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, bylo stanoveno, že kukuřice cukrová prodávaná na thajském domácím trhu a kukuřice cukrová prodávaná na vývoz na trh v Unii jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1. odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(46)

Za prvé, jak je uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, bylo stanoveno, že kukuřice cukrová prodávaná na thajském domácím trhu a kukuřice cukrová prodávaná na vývoz na trh v Unii jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1. odst. 4 základního nařízení.

| (47) | Za druhé byla vzhledem k rozdílnostem v úrovni obchodu provedena úprava ziskového rozpětí, a to směrem dolů o 20 až 50 % ziskového rozpětí získaného z domácího prodeje pod vlastní značkou. Tento postup je také v souladu s metodikou původního šetření. |
| --- | --- |

(47)

Za druhé byla vzhledem k rozdílnostem v úrovni obchodu provedena úprava ziskového rozpětí, a to směrem dolů o 20 až 50 % ziskového rozpětí získaného z domácího prodeje pod vlastní značkou. Tento postup je také v souladu s metodikou původního šetření.

2.4   Dumping během období přezkumného šetření

| (48) | Na základě výše uvedeného bylo shledáno, že dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl ceny s dodáním na hranice Unie před proclením, se pohybují mezi 8 % až 44 %. |
| --- | --- |

(48)

Na základě výše uvedeného bylo shledáno, že dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl ceny s dodáním na hranice Unie před proclením, se pohybují mezi 8 % až 44 %.

3.   Vývoj dovozu v případě zrušení opatření

3.1   Výrobní kapacita vyvážejících výrobců

| (49) | Výroba výrobků z kukuřice cukrové závisí na přístupu k čerstvě sklizené kukuřici, která se do konzervárenského závodu dopravuje ihned po sklizení. Čerstvě sklizenou kukuřici je třeba konzervovat během 24 hodin po sklizni. Kapacita výroby má tudíž přímou souvislost s dostupností čerstvě sklizené kukuřice. |
| --- | --- |

(49)

Výroba výrobků z kukuřice cukrové závisí na přístupu k čerstvě sklizené kukuřici, která se do konzervárenského závodu dopravuje ihned po sklizení. Čerstvě sklizenou kukuřici je třeba konzervovat během 24 hodin po sklizni. Kapacita výroby má tudíž přímou souvislost s dostupností čerstvě sklizené kukuřice.

| (50) | Období sklizně trvá v Thajsku přibližně 9 až 10 měsíců, přičemž během jednoho roku se sklízí dvakrát. Při hodnocení dostupných technických kapacit k výrobě je nutno v analýze zohlednit sezónní omezení dostupnosti surovin. |
| --- | --- |

(50)

Období sklizně trvá v Thajsku přibližně 9 až 10 měsíců, přičemž během jednoho roku se sklízí dvakrát. Při hodnocení dostupných technických kapacit k výrobě je nutno v analýze zohlednit sezónní omezení dostupnosti surovin.

| (51) | Technická kapacita tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činila dohromady 130 000 až 150 000 tun. Skutečná míra využití dostupné technické kapacity se pohybovala mezi 50 až 80 %. |
| --- | --- |

(51)

Technická kapacita tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činila dohromady 130 000 až 150 000 tun. Skutečná míra využití dostupné technické kapacity se pohybovala mezi 50 až 80 %.

| (52) | Několik zúčastněných stran, jakkoli uznalo metodiku použitou pro omezení technické kapacity dostupností surovin, argumentovalo, že údaj o dostupné volné kapacitě je přehnaný. |
| --- | --- |

(52)

Několik zúčastněných stran, jakkoli uznalo metodiku použitou pro omezení technické kapacity dostupností surovin, argumentovalo, že údaj o dostupné volné kapacitě je přehnaný.

| (53) | Jak je uvedeno již v 50. bodě odůvodnění, z důvodu sezónního omezení dostupnosti čerstvě sklizené kukuřice cukrové nelze technickou kapacitu využít naplno. Šetřením bylo přesto prokázáno, že někteří výrobci zařazení do vzorku využívali kapacitu na 80 a více procent, zatímco u jiných výrobců ve vzorku bylo využití kapacity mnohem nižší. Poněvadž všichni výrobci mají k surovinám srovnatelný přístup, nelze toto nižší využití kapacity vysvětlit jen sezónní dostupností čerstvě sklizené kukuřice cukrové. |
| --- | --- |

(53)

Jak je uvedeno již v 50. bodě odůvodnění, z důvodu sezónního omezení dostupnosti čerstvě sklizené kukuřice cukrové nelze technickou kapacitu využít naplno. Šetřením bylo přesto prokázáno, že někteří výrobci zařazení do vzorku využívali kapacitu na 80 a více procent, zatímco u jiných výrobců ve vzorku bylo využití kapacity mnohem nižší. Poněvadž všichni výrobci mají k surovinám srovnatelný přístup, nelze toto nižší využití kapacity vysvětlit jen sezónní dostupností čerstvě sklizené kukuřice cukrové.

| (54) | Podle informací thajského potravinářského sdružení Thai Food Processors Association se vývozní množství z Thajska do zbytku světa během posuzovaného období zvýšilo o 20 % a v období přezkumného šetření dosáhlo objemu ve výši 150 000 až 200 000 tun. To dokazuje, že množství dostupné kukuřice cukrové lze navýšit a že se tak i opravdu děje, potřebují-li vyvážející výrobci dodatečná množství. V tomto ohledu připomeňme, že celková produkce kukuřice seté pravé v Thajsku činila v posuzovaném období 4,1 až 4,5 milionu tun. Je pochopitelné, že přeorientovat výrobu z kukuřice seté pravé na kukuřici cukrovou nelze v poměru 1:1, z obrovského rozdílu výrobních množství je ale jasné, že i malý posun ve výrobních množstvích od kukuřice seté pravé ke kukuřici cukrové může mít výrazný dopad na celkovou výrobu kukuřice cukrové v Thajsku. |
| --- | --- |

(54)

Podle informací thajského potravinářského sdružení Thai Food Processors Association se vývozní množství z Thajska do zbytku světa během posuzovaného období zvýšilo o 20 % a v období přezkumného šetření dosáhlo objemu ve výši 150 000 až 200 000 tun. To dokazuje, že množství dostupné kukuřice cukrové lze navýšit a že se tak i opravdu děje, potřebují-li vyvážející výrobci dodatečná množství. V tomto ohledu připomeňme, že celková produkce kukuřice seté pravé v Thajsku činila v posuzovaném období 4,1 až 4,5 milionu tun. Je pochopitelné, že přeorientovat výrobu z kukuřice seté pravé na kukuřici cukrovou nelze v poměru 1:1, z obrovského rozdílu výrobních množství je ale jasné, že i malý posun ve výrobních množstvích od kukuřice seté pravé ke kukuřici cukrové může mít výrazný dopad na celkovou výrobu kukuřice cukrové v Thajsku.

| (55) | Na tomto základě bylo shledáno, že tři výrobci zařazení do vzorku by mohli ročně vyrobit dodatečných zhruba 40 000– 60 000 tun („skutečná volná kapacita“), což je zhruba dvojnásobek až trojnásobek celkového vývozu dotčeného výrobku z Thajska do Unie. |
| --- | --- |

(55)

Na tomto základě bylo shledáno, že tři výrobci zařazení do vzorku by mohli ročně vyrobit dodatečných zhruba 40 000– 60 000 tun („skutečná volná kapacita“), což je zhruba dvojnásobek až trojnásobek celkového vývozu dotčeného výrobku z Thajska do Unie.

| (56) | Skutečnou volnou kapacitu výrobců zařazených do vzorku lze tedy považovat za významnou. Kromě toho je v Thajsku 15 dalších výrobců dotčeného výrobku, kteří mají podobně přístup k rozsáhlé výrobě kukuřice cukrové v Thajsku. |
| --- | --- |

(56)

Skutečnou volnou kapacitu výrobců zařazených do vzorku lze tedy považovat za významnou. Kromě toho je v Thajsku 15 dalších výrobců dotčeného výrobku, kteří mají podobně přístup k rozsáhlé výrobě kukuřice cukrové v Thajsku.

| (57) | Na základě informací získaných z jiných zdrojů, např.






  — | z internetových prezentací vyvážejících výrobců, |
| --- | --- | --- |

(57)

Na základě informací získaných z jiných zdrojů, např.

—

z internetových prezentací vyvážejících výrobců,

| — | v souvislosti s výběrem vzorků a |
| --- | --- |

—

v souvislosti s výběrem vzorků a

| — | z databáze zřízené podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení, |
| --- | --- |

—

z databáze zřízené podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení,

lze konstatovat, že nejméně dva velcí vyvážející výrobci, z nichž jeden spolupracoval na přezkumném šetření, ale nebyl vybrán do vzorku (a tudíž v tomto ohledu neposkytl podrobné podklady), mají dohromady kapacitu 50 000 až 100 000 tun.

| (58) | A konečně nic nenasvědčuje tomu, že by se spotřeba na thajském domácím trhu nebo na trzích třetích zemí zvyšovala, což by mohlo vstřebat zvýšení výroby, pokud by byla využita volná kapacita thajských výrobců. Thajský domácí trh je navíc malý a představuje v průměru pouhé 1 % až 2 % celkového prodeje všech thajských výrobců zařazených do vzorku. To potvrzuje, že jakákoli dodatečná výroba kukuřice cukrové by byla určena na vývoz z Thajska. |
| --- | --- |

(58)

A konečně nic nenasvědčuje tomu, že by se spotřeba na thajském domácím trhu nebo na trzích třetích zemí zvyšovala, což by mohlo vstřebat zvýšení výroby, pokud by byla využita volná kapacita thajských výrobců. Thajský domácí trh je navíc malý a představuje v průměru pouhé 1 % až 2 % celkového prodeje všech thajských výrobců zařazených do vzorku. To potvrzuje, že jakákoli dodatečná výroba kukuřice cukrové by byla určena na vývoz z Thajska.

3.2   Atraktivita trhu Unie

| (59) | Při srovnání vývozních cen dotčeného výrobku do Unie s cenami účtovanými za obdobný výrobek na domácím trhu vyšly najevo dvě skutečnosti: ceny na domácím trhu jsou relativně vysoké (z důvodu prodeje pod vlastní značkou) a objemy ve srovnání s vývozem jsou relativně malé. Z tohoto pohledu zde neexistuje zjevné riziko toho, že by v případě zrušení opatření došlo k odklonu obchodu od prodeje na domácím trhu k prodeji do Unie. |
| --- | --- |

(59)

Při srovnání vývozních cen dotčeného výrobku do Unie s cenami účtovanými za obdobný výrobek na domácím trhu vyšly najevo dvě skutečnosti: ceny na domácím trhu jsou relativně vysoké (z důvodu prodeje pod vlastní značkou) a objemy ve srovnání s vývozem jsou relativně malé. Z tohoto pohledu zde neexistuje zjevné riziko toho, že by v případě zrušení opatření došlo k odklonu obchodu od prodeje na domácím trhu k prodeji do Unie.

| (60) | Při srovnání vývozních cen dotčeného výrobku u vývozu do Unie s cenami účtovanými za obdobný výrobek na trzích třetích zemí vychází najevo, že u všech tří výrobců zařazených do vzorku jsou ceny do Unie v průměru o 14 % vyšší. |
| --- | --- |

(60)

Při srovnání vývozních cen dotčeného výrobku u vývozu do Unie s cenami účtovanými za obdobný výrobek na trzích třetích zemí vychází najevo, že u všech tří výrobců zařazených do vzorku jsou ceny do Unie v průměru o 14 % vyšší.

| (61) | Toto zjištění potvrzují také obchodní statistiky poskytnuté thajskou celní správou. Po převodu oznámené logistické hmotnosti (plechovka + kukuřice + tekutina) na konzervovanou čistou hmotnost (kukuřice + tekutina) podle metodiky platné pro přezkum jsou ceny za kilogram účtované Unii v průměru o 5 % vyšší než ceny účtované třetím zemím. |
| --- | --- |

(61)

Toto zjištění potvrzují také obchodní statistiky poskytnuté thajskou celní správou. Po převodu oznámené logistické hmotnosti (plechovka + kukuřice + tekutina) na konzervovanou čistou hmotnost (kukuřice + tekutina) podle metodiky platné pro přezkum jsou ceny za kilogram účtované Unii v průměru o 5 % vyšší než ceny účtované třetím zemím.

| (62) | Přestože několik stran vyjádřilo pochybnosti, zda cenový rozdíl ve výši 5 % nebo 14 % je dostatečně významný, aby způsobil odklon obchodu do Unie, šetřením bylo prokázáno, že tento vývoj je na trhu s kukuřicí cukrovou pravděpodobný. V rámci těchto řízení získala jedna thajská společnost (Karn Corn) sazbu cla, která je o 8 až 10 % nižší než sazby cla většiny ostatních thajských vývozců. Tato 8–10 % výhoda stačila nicméně k tomu, aby se podíl této společnosti na thajském vývozu do Unie zvýšil mezi obdobím původního šetření a současným obdobím průzkumného šetření sedmkrát. |
| --- | --- |

(62)

Přestože několik stran vyjádřilo pochybnosti, zda cenový rozdíl ve výši 5 % nebo 14 % je dostatečně významný, aby způsobil odklon obchodu do Unie, šetřením bylo prokázáno, že tento vývoj je na trhu s kukuřicí cukrovou pravděpodobný. V rámci těchto řízení získala jedna thajská společnost (Karn Corn) sazbu cla, která je o 8 až 10 % nižší než sazby cla většiny ostatních thajských vývozců. Tato 8–10 % výhoda stačila nicméně k tomu, aby se podíl této společnosti na thajském vývozu do Unie zvýšil mezi obdobím původního šetření a současným obdobím průzkumného šetření sedmkrát.

| (63) | I přes platnost antidumpingového cla ve výši 3,1 % společnost Karn Corn navíc od uložení antidumpingových cel více než zdvojnásobila množství svého vývozu do Unie. To dokazuje atraktivitu trhu v Unii oproti jiným trhům i v případě malého cenového rozdílu. |
| --- | --- |

(63)

I přes platnost antidumpingového cla ve výši 3,1 % společnost Karn Corn navíc od uložení antidumpingových cel více než zdvojnásobila množství svého vývozu do Unie. To dokazuje atraktivitu trhu v Unii oproti jiným trhům i v případě malého cenového rozdílu.

| (64) | Zatímco tedy riziko odklonu obchodu od prodeje na domácím trhu k prodeji na trhu Unie je z důvodu existence prodeje na domácím trhu pod vlastní značkou poměrně mizivé, je zde naopak významné riziko odklonu obchodu od prodeje třetím zemím k prodeji na trhu Unie, neboť na trhu Unie převládají vyšší ceny. |
| --- | --- |

(64)

Zatímco tedy riziko odklonu obchodu od prodeje na domácím trhu k prodeji na trhu Unie je z důvodu existence prodeje na domácím trhu pod vlastní značkou poměrně mizivé, je zde naopak významné riziko odklonu obchodu od prodeje třetím zemím k prodeji na trhu Unie, neboť na trhu Unie převládají vyšší ceny.

| (65) | Několik zúčastněných stran argumentovalo tím, že ceny na trhu v Unii jsou srovnatelně méně atraktivní ve srovnání s cenami v jiných zemích, například v Japonsku. Riziko odklonu obchodu v případě zrušení opatření by proto bylo přehnané. |
| --- | --- |

(65)

Několik zúčastněných stran argumentovalo tím, že ceny na trhu v Unii jsou srovnatelně méně atraktivní ve srovnání s cenami v jiných zemích, například v Japonsku. Riziko odklonu obchodu v případě zrušení opatření by proto bylo přehnané.

| (66) | Je třeba připomenout, že prodej do třetích zemí je chápán jako celek a že závěr uvedený v 63. bodě odůvodnění vychází z průměrných cen do třetích zemí. Uznává se, že tento vývoz do třetích zemí jako celek zahrnuje jak země, do nichž jsou vývozní ceny vyšší, tak jiné třetí země, kde jsou vývozní ceny nižší. Čím je vývozní cena nižší, tím vyšší je pochopitelně riziko odklonu obchodu, došlo-li by k ukončení opatření. |
| --- | --- |

(66)

Je třeba připomenout, že prodej do třetích zemí je chápán jako celek a že závěr uvedený v 63. bodě odůvodnění vychází z průměrných cen do třetích zemí. Uznává se, že tento vývoz do třetích zemí jako celek zahrnuje jak země, do nichž jsou vývozní ceny vyšší, tak jiné třetí země, kde jsou vývozní ceny nižší. Čím je vývozní cena nižší, tím vyšší je pochopitelně riziko odklonu obchodu, došlo-li by k ukončení opatření.

| (67) | Jedna zúčastněná strana uvedla, že smluvní vztahy s dovozci ve třetích zemích neumožňují snadnou změnu odběratele v různých zemích. |
| --- | --- |

(67)

Jedna zúčastněná strana uvedla, že smluvní vztahy s dovozci ve třetích zemích neumožňují snadnou změnu odběratele v různých zemích.

| (68) | Přestože existují smluvní vztahy mezi vyvážejícími výrobci v Thajsku a dovozci v různých třetích zemích a jsou v krátkodobém horizontu dodržovány, neexistují důkazy, na jejichž základě by se dalo tvrdit, že tyto smluvní závazky nelze postupně vypovědět tak, aby mohlo dojít k prodeji na trhy s vyššími cenami, například v Unii. |
| --- | --- |

(68)

Přestože existují smluvní vztahy mezi vyvážejícími výrobci v Thajsku a dovozci v různých třetích zemích a jsou v krátkodobém horizontu dodržovány, neexistují důkazy, na jejichž základě by se dalo tvrdit, že tyto smluvní závazky nelze postupně vypovědět tak, aby mohlo dojít k prodeji na trhy s vyššími cenami, například v Unii.

| (69) | A konečně zúčastněné strany uvedly, že vývoz do některých třetích zemí, jako např. do Jižní Koreje, nelze srovnávat, neboť se liší sortiment (např. velikost konzerv) a prodejní podmínky (např. podmínky dopravy). |
| --- | --- |

(69)

A konečně zúčastněné strany uvedly, že vývoz do některých třetích zemí, jako např. do Jižní Koreje, nelze srovnávat, neboť se liší sortiment (např. velikost konzerv) a prodejní podmínky (např. podmínky dopravy).

| (70) | Připomíná se, že výsledek srovnání v 58., 59. a 60. bodě odůvodnění jsou ukazateli rozdílů vývozních cen do všech třetích zemí. Dopad jakékoli otázky týkající se thajského vývozu na malý počet trhů na celkové srovnání je tedy ze své povahy omezený. Navíc vzhledem k tomu, že údaje o thajském vývozu se zaznamenávají na základě FOB, dopad jakéhokoli rozdílu v podmínkách dopravy nebo v nákladech na dopravu je omezen na domácí přepravu uvnitř Thajska, a proto nemůže být než zanedbatelný. |
| --- | --- |

(70)

Připomíná se, že výsledek srovnání v 58., 59. a 60. bodě odůvodnění jsou ukazateli rozdílů vývozních cen do všech třetích zemí. Dopad jakékoli otázky týkající se thajského vývozu na malý počet trhů na celkové srovnání je tedy ze své povahy omezený. Navíc vzhledem k tomu, že údaje o thajském vývozu se zaznamenávají na základě FOB, dopad jakéhokoli rozdílu v podmínkách dopravy nebo v nákladech na dopravu je omezen na domácí přepravu uvnitř Thajska, a proto nemůže být než zanedbatelný.

| (71) | Poněvadž neexistuje důkaz, na jehož základě by se dalo tvrdit, že průměrná cena do všech třetích zemí není srovnatelná s vývozní cenou do Unie, závěr uvedený v 63. bodě odůvodnění je platný. |
| --- | --- |

(71)

Poněvadž neexistuje důkaz, na jehož základě by se dalo tvrdit, že průměrná cena do všech třetích zemí není srovnatelná s vývozní cenou do Unie, závěr uvedený v 63. bodě odůvodnění je platný.

4.   Závěry ohledně pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu

| (72) | Je pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, přiláká relativní vyšší cenová úroveň na trhu Evropské unie významné objemy dotčeného výrobku, které jsou v současnosti prodávány za nižší ceny třetím zemím. |
| --- | --- |

(72)

Je pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, přiláká relativní vyšší cenová úroveň na trhu Evropské unie významné objemy dotčeného výrobku, které jsou v současnosti prodávány za nižší ceny třetím zemím.

| (73) | Thajští vyvážející výrobci pokračovali v dumpingu prováděném během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(73)

Thajští vyvážející výrobci pokračovali v dumpingu prováděném během období přezkumného šetření.

| (74) | Vzhledem k dostupné volné kapacitě v Thajsku a ke skutečnosti, že ceny na trhu Evropské unie jsou podstatně vyšší než na trzích třetích zemí, se lze navíc domnívat, že pokud budou opatření zrušena, existuje riziko zvýšení vývozu dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(74)

Vzhledem k dostupné volné kapacitě v Thajsku a ke skutečnosti, že ceny na trhu Evropské unie jsou podstatně vyšší než na trzích třetích zemí, se lze navíc domnívat, že pokud budou opatření zrušena, existuje riziko zvýšení vývozu dotčeného výrobku.

| (75) | Budou-li tedy opatření zrušena, je zde vysoká pravděpodobnost, že dumping bude pokračovat. |
| --- | --- |

(75)

Budou-li tedy opatření zrušena, je zde vysoká pravděpodobnost, že dumping bude pokračovat.

D.   VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE

| (76) | Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek přibližně 20 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výstup těchto výrobců (stanovený na základě posouzení podkladů doručených spolupracujícími výrobci a pro ostatní výrobce v Unii na základě údajů z žádosti o přezkum) představuje výrobu Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(76)

Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek přibližně 20 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výstup těchto výrobců (stanovený na základě posouzení podkladů doručených spolupracujícími výrobci a pro ostatní výrobce v Unii na základě údajů z žádosti o přezkum) představuje výrobu Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (77) | Jak je vysvětleno ve 13. bodě odůvodnění, vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii byl vybrán vzorek. Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:






  — | makroekonomické prvky (výroba, výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné ceny jednotek a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie, a to na základě posouzení podkladů doručených spolupracujícími výrobci a u ostatních výrobců v Unii na základě odhadu vycházejícího z údajů v žádosti o přezkum, |
| --- | --- | --- |

(77)

Jak je vysvětleno ve 13. bodě odůvodnění, vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii byl vybrán vzorek. Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:

—

makroekonomické prvky (výroba, výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné ceny jednotek a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie, a to na základě posouzení podkladů doručených spolupracujícími výrobci a u ostatních výrobců v Unii na základě odhadu vycházejícího z údajů v žádosti o přezkum,

| — | analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost navýšit kapitál a investice) byla provedena u výrobců zařazených do vzorku na základě jimi dodaných údajů. |
| --- | --- |

—

analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost navýšit kapitál a investice) byla provedena u výrobců zařazených do vzorku na základě jimi dodaných údajů.

E.   SITUACE NA TRHU UNIE

1.   Spotřeba v Unii

| (78) | Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Unie určené na trh Unie, údajů o objemech dovozu na trh Unie získaných z databáze 14.6, a pokud jde o ostatní výrobce v Unii, z údajů získaných v žádosti. |
| --- | --- |

(78)

Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Unie určené na trh Unie, údajů o objemech dovozu na trh Unie získaných z databáze 14.6, a pokud jde o ostatní výrobce v Unii, z údajů získaných v žádosti.

| (79) | Během posuzovaného období vzrostla spotřeba v Unii o 9 %. Zatímco od roku 2008 do roku 2009 klesla o 5 %, v roce 2010 stoupla o 6 a v roce 2011 o 9 procentních bodů (tj. ve srovnání s předchozím rokem). Poté se během období přezkumného šetření víceméně stabilizovala na úrovni přibližně 350 000 tun. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba EU (v tunách) | 318 413 | 301 594 | 320 027 | 351 279 | 347 533 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 95 | 101 | 110 | 109 |

(79)

Během posuzovaného období vzrostla spotřeba v Unii o 9 %. Zatímco od roku 2008 do roku 2009 klesla o 5 %, v roce 2010 stoupla o 6 a v roce 2011 o 9 procentních bodů (tj. ve srovnání s předchozím rokem). Poté se během období přezkumného šetření víceméně stabilizovala na úrovni přibližně 350 000 tun.

2008

2009

2010

2011

OPŠ

Celková spotřeba EU (v tunách)

318 413

301 594

320 027

351 279

347 533

Index (2008 = 100)

100

95

101

110

109

2.   Dovoz z dotčené země

a)   Objem

| (80) | Objem dovozu dotčeného výrobku z dotčené země do Unie klesl v období přezkumného šetření o 43 %, a to z přibližně 38 000 tun v roce 2008 na přibližně 22 000 tun v období přezkumného šetření. V roce 2009 klesl o 15 %, v roce 2010 o dalších 20 procentních bodů a v roce 2011 o dalších 11 procentních bodů, načež v období přezkumného šetření opět mírně vzrostl o 3 procentní body. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z Thajska | 38 443 | 32 616 | 24 941 | 20 710 | 21 856 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 85 | 65 | 54 | 57 |
| Tržní podíl dovozu z Thajska (%) | 12 | 11 | 8 | 6 | 6 |
| Cena dovozu z Thajska (EUR/t) | 835 | 887 | 806 | 775 | 807 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 106 | 96 | 93 | 97 |
| Zdroj: | databáze 14.6. |

(80)

Objem dovozu dotčeného výrobku z dotčené země do Unie klesl v období přezkumného šetření o 43 %, a to z přibližně 38 000 tun v roce 2008 na přibližně 22 000 tun v období přezkumného šetření. V roce 2009 klesl o 15 %, v roce 2010 o dalších 20 procentních bodů a v roce 2011 o dalších 11 procentních bodů, načež v období přezkumného šetření opět mírně vzrostl o 3 procentní body.

2008

2009

2010

2011

OPŠ

Objem dovozu z Thajska

38 443

32 616

24 941

20 710

21 856

Index (2008 = 100)

100

85

65

54

57

Tržní podíl dovozu z Thajska (%)

12

11

8

6

6

Cena dovozu z Thajska (EUR/t)

835

887

806

775

807

Index (2008 = 100)

100

106

96

93

97

Zdroj:

databáze 14.6.

b)   Podíl na trhu

| (81) | Odpovídající tržní podíl thajských vývozců na trhu Unie v dotčené zemi se během posuzovaného období snížil o přibližně 50 % neboli 6 procentních bodů, a to z 12 % v roce 2008 na 6 % v období přezkumného šetření. Tržní podíl Thajska se konkrétně snižoval z 12 % v roce 2008 na 11 % v roce 2009, na 8 % v roce 2010 a na 6 % v roce 2011/OPŠ. |
| --- | --- |

(81)

Odpovídající tržní podíl thajských vývozců na trhu Unie v dotčené zemi se během posuzovaného období snížil o přibližně 50 % neboli 6 procentních bodů, a to z 12 % v roce 2008 na 6 % v období přezkumného šetření. Tržní podíl Thajska se konkrétně snižoval z 12 % v roce 2008 na 11 % v roce 2009, na 8 % v roce 2010 a na 6 % v roce 2011/OPŠ.

c)   Ceny

i)   Vývoj cen

| (82) | Od roku 2008 do období přezkumného šetření se průměrná dovozní cena dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země snížila o 3 %, a to z 835 EUR/t v roce 2008 na 807 EUR/t. Ceny nejdříve v roce 2008 stouply o 6 %, načež poklesly o 10 procentních bodů v roce 2010 a o další 3 procentní body v roce 2011. Od roku 2011 do období přezkumného šetření tyto ceny opět o 4 procentní body stouply. |
| --- | --- |

(82)

Od roku 2008 do období přezkumného šetření se průměrná dovozní cena dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země snížila o 3 %, a to z 835 EUR/t v roce 2008 na 807 EUR/t. Ceny nejdříve v roce 2008 stouply o 6 %, načež poklesly o 10 procentních bodů v roce 2010 a o další 3 procentní body v roce 2011. Od roku 2011 do období přezkumného šetření tyto ceny opět o 4 procentní body stouply.

ii)   Cenové podbízení

| (83) | U podobných typů výrobků bylo provedeno porovnání prodejních cen vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobního odvětví Unie. Za tímto účelem byly porovnány ceny výrobního odvětví Unie ze závodu bez jakýchkoli slev a daní s cenami CIF na hranice Unie vyvážejících výrobců z dotčené země, řádně upravenými s ohledem na smluvní celní sazby a na náklady na vykládku a celní odbavení. Porovnáním vyšlo najevo, že během období přezkumného šetření byly ceny dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a prodávaného v Unii obecně vyšší než ceny výrobního odvětví Unie. Na základě statistik dovozu (databáze 14.6) nebylo také u žádného thajského dovozu do Unie zjištěno cenové podbízení (u obou spolupracujících vývozců i u nespolupracujících, bez ohledu na sortiment výrobků). |
| --- | --- |

(83)

U podobných typů výrobků bylo provedeno porovnání prodejních cen vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobního odvětví Unie. Za tímto účelem byly porovnány ceny výrobního odvětví Unie ze závodu bez jakýchkoli slev a daní s cenami CIF na hranice Unie vyvážejících výrobců z dotčené země, řádně upravenými s ohledem na smluvní celní sazby a na náklady na vykládku a celní odbavení. Porovnáním vyšlo najevo, že během období přezkumného šetření byly ceny dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a prodávaného v Unii obecně vyšší než ceny výrobního odvětví Unie. Na základě statistik dovozu (databáze 14.6) nebylo také u žádného thajského dovozu do Unie zjištěno cenové podbízení (u obou spolupracujících vývozců i u nespolupracujících, bez ohledu na sortiment výrobků).

3.   Situace výrobního odvětví Unie

| (84) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které mají souvislost se stavem výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(84)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které mají souvislost se stavem výrobního odvětví Unie.

| (85) | Tento trh je mezi jiným charakterizován existencí dvou prodejních kanálů, tj. prodeje pod vlastní obchodní značkou výrobce a prodeje pod značkou maloobchodníka. Prodej prostřednictvím prvního kanálu má – na rozdíl od druhého kanálu – zpravidla za následek vyšší prodejní náklady, především na odbyt a reklamu, a žádá si také vyšší prodejní ceny. |
| --- | --- |

(85)

Tento trh je mezi jiným charakterizován existencí dvou prodejních kanálů, tj. prodeje pod vlastní obchodní značkou výrobce a prodeje pod značkou maloobchodníka. Prodej prostřednictvím prvního kanálu má – na rozdíl od druhého kanálu – zpravidla za následek vyšší prodejní náklady, především na odbyt a reklamu, a žádá si také vyšší prodejní ceny.

| (86) | Šetřením bylo prokázáno, že veškerý dovoz od spolupracujících thajských vývozců spadal do druhého prodejního kanálu, tj. prodeje pod značkou maloobchodníka. Při rozboru újmy bylo proto považováno za náležité rozlišovat – kde to bylo relevantní – mezi prodejem výrobního odvětví Unie pod jeho vlastní značkou a pod značkou maloobchodníka, protože dumpingový dovoz konkuruje především obdobným výrobkům výrobního odvětví Unie prodávaným pod značkou maloobchodníka. Toto rozlišení se uplatnilo zejména při stanovování objemů prodeje, prodejních cen a ziskovosti. Pro úplnost jsou však v tabulkách níže uvedeny a okomentovány také úhrnné údaje (včetně vlastní značky i značky maloobchodníka). Během období přezkumného šetření představoval prodej výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka zhruba 70 % celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie a zhruba 60 % jeho hodnoty prodeje. |
| --- | --- |

(86)

Šetřením bylo prokázáno, že veškerý dovoz od spolupracujících thajských vývozců spadal do druhého prodejního kanálu, tj. prodeje pod značkou maloobchodníka. Při rozboru újmy bylo proto považováno za náležité rozlišovat – kde to bylo relevantní – mezi prodejem výrobního odvětví Unie pod jeho vlastní značkou a pod značkou maloobchodníka, protože dumpingový dovoz konkuruje především obdobným výrobkům výrobního odvětví Unie prodávaným pod značkou maloobchodníka. Toto rozlišení se uplatnilo zejména při stanovování objemů prodeje, prodejních cen a ziskovosti. Pro úplnost jsou však v tabulkách níže uvedeny a okomentovány také úhrnné údaje (včetně vlastní značky i značky maloobchodníka). Během období přezkumného šetření představoval prodej výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka zhruba 70 % celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie a zhruba 60 % jeho hodnoty prodeje.

| (87) | Vzhledem k tomu, že kukuřice cukrová se v Unii zpracovává pouze v letních měsících, řada ukazatelů újmy je pro rok 2011 i období přezkumného šetření (1. dubna 2011 až 30. března 2012) téměř shodná. To platí především pro výrobu a výrobní kapacitu. |
| --- | --- |

(87)

Vzhledem k tomu, že kukuřice cukrová se v Unii zpracovává pouze v letních měsících, řada ukazatelů újmy je pro rok 2011 i období přezkumného šetření (1. dubna 2011 až 30. března 2012) téměř shodná. To platí především pro výrobu a výrobní kapacitu.

3.1   Makroekonomické prvky

a)   Výroba

| (88) | Z úrovně kolem 372 000 tun v roce 2008 klesla v průběhu posuzovaného období výroba výrobního odvětví Unie o 8 %. Konkrétně v roce 2009 klesla o 25 %, v roce 2010 o 13 procentních bodů a v roce 2011/OPŠ opět stoupla o 31 procentních bodů. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (v tunách) | 371 764 | 279 265 | 231 790 | 344 015 | 343 873 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 75 | 62 | 93 | 92 |

(88)

Z úrovně kolem 372 000 tun v roce 2008 klesla v průběhu posuzovaného období výroba výrobního odvětví Unie o 8 %. Konkrétně v roce 2009 klesla o 25 %, v roce 2010 o 13 procentních bodů a v roce 2011/OPŠ opět stoupla o 31 procentních bodů.

2008

2009

2010

2011

OPŠ

Výroba (v tunách)

371 764

279 265

231 790

344 015

343 873

Index (2008 = 100)

100

75

62

93

92

b)   Kapacita a využití kapacity

| (89) | Výrobní kapacita činila v letech 2008, 2009 a 2010 přibližně 480 000 tun a v roce 2011/OPŠ klesla o 9 procent. Důvodem poklesu bylo uzavření jednoho závodu jednoho výrobce v Unii zařazeného do vzorku. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 488 453 | 488 453 | 488 453 | 444 055 | 444 055 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 100 | 100 | 91 | 91 |
| Využití kapacity (%) | 76 | 57 | 47 | 77 | 77 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 75 | 62 | 102 | 102 |
| Zdroj: | šetření. |

(89)

Výrobní kapacita činila v letech 2008, 2009 a 2010 přibližně 480 000 tun a v roce 2011/OPŠ klesla o 9 procent. Důvodem poklesu bylo uzavření jednoho závodu jednoho výrobce v Unii zařazeného do vzorku.

2008

2009

2010

2011

OPŠ

Výrobní kapacita (v tunách)

488 453

488 453

488 453

444 055

444 055

Index (2008 = 100)

100

100

100

91

91

Využití kapacity (%)

76

57

47

77

77

Index (2008 = 100)

100

75

62

102

102

Zdroj:

šetření.

| (90) | V roce 2008 dosáhlo využití kapacity 76 %. V roce 2009 kleslo na 57 %, v roce 2010 kleslo o dalších 47 % a v roce 2011/OPŠ opět stouplo na 77 %. Během celého posuzovaného období bylo využití kapacity stabilní, protože snižování výroby probíhalo v souladu se snižováním výrobní kapacity. |
| --- | --- |

(90)

V roce 2008 dosáhlo využití kapacity 76 %. V roce 2009 kleslo na 57 %, v roce 2010 kleslo o dalších 47 % a v roce 2011/OPŠ opět stouplo na 77 %. Během celého posuzovaného období bylo využití kapacity stabilní, protože snižování výroby probíhalo v souladu se snižováním výrobní kapacity.

c)   Objem prodeje

| (91) | Prodej vlastní výroby výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se nejprve snížil o 6 % v roce 2009, pak stoupl o 17 procentních bodů v roce 2010 a o dalších 24 procentních bodů v roce 2011. Od roku 2011 do období přezkumného šetření tento prodej opět o 4 procentní body klesl. Za období od roku 2008 do období přezkumného šetření se tedy tento prodej zvýšil celkově o přibližně 31 %. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje EU (pod značkou maloobchodníka) odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v tunách) | 161 544 | 151 058 | 179 562 | 218 876 | 212 425 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 94 | 111 | 135 | 131 |
| Objem prodeje EU (pod vlastní značkou a značkou maloobchodníka) odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v tunách) | 262 902 | 248 995 | 280 586 | 318 237 | 312 623 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 95 | 107 | 121 | 119 |
| Zdroj: | šetření. |

(91)

Prodej vlastní výroby výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se nejprve snížil o 6 % v roce 2009, pak stoupl o 17 procentních bodů v roce 2010 a o dalších 24 procentních bodů v roce 2011. Od roku 2011 do období přezkumného šetření tento prodej opět o 4 procentní body klesl. Za období od roku 2008 do období přezkumného šetření se tedy tento prodej zvýšil celkově o přibližně 31 %.

2008

2009

2010

2011

OPŠ

Objem prodeje EU (pod značkou maloobchodníka) odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v tunách)

161 544

151 058

179 562

218 876

212 425

Index (2008 = 100)

100

94

111

135

131

Objem prodeje EU (pod vlastní značkou a značkou maloobchodníka) odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v tunách)

262 902

248 995

280 586

318 237

312 623

Index (2008 = 100)

100

95

107

121

119

Zdroj:

šetření.

| (92) | Celkový (jak pod vlastní značkou, tak pod značkou maloobchodníka) prodej vlastní výroby výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vykazoval víceméně podobný trend, třebaže méně výrazný. Nejdříve v roce 2009 klesl o 5 %, načež stoupl v roce 2010 o 12 procentních bodů a v roce 2011 a o dalších 14 procentních bodů. Od roku 2011 do období přezkumného šetření prodej opět o 2 procentní body klesl. Za období od roku 2008 do období přezkumného šetření se tedy tento prodej zvýšil celkově o přibližně 19 %. |
| --- | --- |

(92)

Celkový (jak pod vlastní značkou, tak pod značkou maloobchodníka) prodej vlastní výroby výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vykazoval víceméně podobný trend, třebaže méně výrazný. Nejdříve v roce 2009 klesl o 5 %, načež stoupl v roce 2010 o 12 procentních bodů a v roce 2011 a o dalších 14 procentních bodů. Od roku 2011 do období přezkumného šetření prodej opět o 2 procentní body klesl. Za období od roku 2008 do období přezkumného šetření se tedy tento prodej zvýšil celkově o přibližně 19 %.

d)   Podíl na trhu

| (93) | Výrobní odvětví Unie mělo v letech 2008 a 2009 tržní podíl ve výši 83 %. Tento podíl vzrostl v roce 2010 na 88 %, v roce 2011 na 91 % a poté v období přezkumného šetření mírně klesl na 90 %. Za posuzované období se tržní podíl výrobního odvětví Unie celkově zvýšil o 7 procentních bodů. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržní podíl výrobního odvětví Unie (pod vlastní značkou a pod značkou maloobchodníka) (%) | 83 | 83 | 88 | 91 | 90 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 100 | 106 | 110 | 109 |
| Zdroj: | šetření. |

(93)

Výrobní odvětví Unie mělo v letech 2008 a 2009 tržní podíl ve výši 83 %. Tento podíl vzrostl v roce 2010 na 88 %, v roce 2011 na 91 % a poté v období přezkumného šetření mírně klesl na 90 %. Za posuzované období se tržní podíl výrobního odvětví Unie celkově zvýšil o 7 procentních bodů.

2008

2009

2010

2011

OPŠ

Tržní podíl výrobního odvětví Unie (pod vlastní značkou a pod značkou maloobchodníka) (%)

83

83

88

91

90

Index (2008 = 100)

100

100

106

110

109

Zdroj:

šetření.

e)   Růst

| (94) | Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, kdy se spotřeba Unie zvýšila o 9 %, stoupl objem prodeje výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka na trhu Unie o 31 %, zatímco objem prodeje výrobního odvětví Unie pod vlastní značkou i značkou maloobchodníka na trhu Unie stoupl o 19 %. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se tržní podíl výrobního odvětví Unie zvýšil přibližně o 7 procentních bodů, zatímco dumpingový vývoz ztratil přibližně 6 procentních bodů. Závěrem tedy je, že výrobní odvětví Unie dokázalo využít rostoucího trhu. |
| --- | --- |

(94)

Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, kdy se spotřeba Unie zvýšila o 9 %, stoupl objem prodeje výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka na trhu Unie o 31 %, zatímco objem prodeje výrobního odvětví Unie pod vlastní značkou i značkou maloobchodníka na trhu Unie stoupl o 19 %. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se tržní podíl výrobního odvětví Unie zvýšil přibližně o 7 procentních bodů, zatímco dumpingový vývoz ztratil přibližně 6 procentních bodů. Závěrem tedy je, že výrobní odvětví Unie dokázalo využít rostoucího trhu.

f)   Zaměstnanost

| (95) | Úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie se nejprve mezi lety 2008 a 2009 snížila o 17 %, pak opět v roce 2010 o 5 procentních bodů klesla, ale v roce 2011/OPŠ už o 11 procentních bodů vzrostla. Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie klesla za posuzované období celkově o 11 %, tedy ze zhruba 2 300 na zhruba 2 000 osob. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost (v osobách) | 2 278 | 1 896 | 1 786 | 2 038 | 2 035 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 83 | 78 | 89 | 89 |
| Zdroj: | šetření. |

(95)

Úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie se nejprve mezi lety 2008 a 2009 snížila o 17 %, pak opět v roce 2010 o 5 procentních bodů klesla, ale v roce 2011/OPŠ už o 11 procentních bodů vzrostla. Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie klesla za posuzované období celkově o 11 %, tedy ze zhruba 2 300 na zhruba 2 000 osob.

2008

2009

2010

2011

OPŠ

Zaměstnanost (v osobách)

2 278

1 896

1 786

2 038

2 035

Index (2008 = 100)

100

83

78

89

89

Zdroj:

šetření.

g)   Produktivita

| (96) | Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výstup (v tunách) na zaměstnanou osobu za rok, z počáteční úrovně 163 tun na zaměstnance nejprve v roce 2009 poklesla o 10 % a v roce 2010 o dalších 10 procentních bodů a poté v roce 2011 vzrostla o 23 procentních bodů a o 1 procentní bod v období přezkumného šetření. Produktivita výrobního odvětví Unie se za posuzované období celkově zvýšila o 4 %. Tento vývoj odráží skutečnost, že pokles pracovních sil byl prudší než pokles výroby. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivita (v tunách na zaměstnance) | 163 | 147 | 130 | 169 | 169 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 90 | 80 | 103 | 104 |
| Zdroj: | šetření. |

(96)

Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výstup (v tunách) na zaměstnanou osobu za rok, z počáteční úrovně 163 tun na zaměstnance nejprve v roce 2009 poklesla o 10 % a v roce 2010 o dalších 10 procentních bodů a poté v roce 2011 vzrostla o 23 procentních bodů a o 1 procentní bod v období přezkumného šetření. Produktivita výrobního odvětví Unie se za posuzované období celkově zvýšila o 4 %. Tento vývoj odráží skutečnost, že pokles pracovních sil byl prudší než pokles výroby.

2008

2009

2010

2011

OPŠ

Produktivita (v tunách na zaměstnance)

163

147

130

169

169

Index (2008 = 100)

100

90

80

103

104

Zdroj:

šetření.

h)   Faktory ovlivňující prodejní ceny

| (97) | Jednotkové ceny prodeje výrobků výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v roce 2009 zvýšily o 7 %, v roce 2010 snížily o 8 procentních bodů a v roce 2011 dále snížily o 5 procentních bodů. Od roku 2011 do období přezkumného šetření se o 3 procentní body zvýšily. Za posuzované období se tyto ceny snížily celkově o 3 %, a to z 1 073 EUR/t na 1 041 EUR/t v období přezkumného šetření. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotková cena na trhu v Unii (výrobky pod značkou maloobchodníka) (EUR/t) | 1 073 | 1 152 | 1 057 | 1 008 | 1 041 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 107 | 99 | 94 | 97 |
| Jednotková cena na trhu v Unii (výrobky pod vlastní značkou a značkou maloobchodníka) (EUR/t) | 1 248 | 1 305 | 1 219 | 1 182 | 1 215 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 105 | 98 | 95 | 97 |
| Zdroj: | šetření. |

(97)

Jednotkové ceny prodeje výrobků výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v roce 2009 zvýšily o 7 %, v roce 2010 snížily o 8 procentních bodů a v roce 2011 dále snížily o 5 procentních bodů. Od roku 2011 do období přezkumného šetření se o 3 procentní body zvýšily. Za posuzované období se tyto ceny snížily celkově o 3 %, a to z 1 073 EUR/t na 1 041 EUR/t v období přezkumného šetření.

2008

2009

2010

2011

OPŠ

Jednotková cena na trhu v Unii (výrobky pod značkou maloobchodníka) (EUR/t)

1 073

1 152

1 057

1 008

1 041

Index (2008 = 100)

100

107

99

94

97

Jednotková cena na trhu v Unii (výrobky pod vlastní značkou a značkou maloobchodníka) (EUR/t)

1 248

1 305

1 219

1 182

1 215

Index (2008 = 100)

100

105

98

95

97

Zdroj:

šetření.

| (98) | Celkové (pod vlastní značkou i značkou maloobchodníka) prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vykazovaly víceméně podobný trend. Nejdříve v roce 2009 stouply o 5 %, načež v roce 2010 klesly o 7 procentních bodů a v roce 2011 a o další 3 procentní body. Od roku 2011 do období přezkumného šetření se o 2 procentní body zvýšily. Za posuzované období se tyto ceny snížily celkově o 3 %, a to z 1 248 EUR/t na 1 215 EUR/t v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(98)

Celkové (pod vlastní značkou i značkou maloobchodníka) prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vykazovaly víceméně podobný trend. Nejdříve v roce 2009 stouply o 5 %, načež v roce 2010 klesly o 7 procentních bodů a v roce 2011 a o další 3 procentní body. Od roku 2011 do období přezkumného šetření se o 2 procentní body zvýšily. Za posuzované období se tyto ceny snížily celkově o 3 %, a to z 1 248 EUR/t na 1 215 EUR/t v období přezkumného šetření.

i)   Velikost dumpingového rozpětí

| (99) | Šetření prokázalo pokračování dumpingu a velikost skutečných rozpětí dumpingu (tj. až 44 %) nelze považovat za zanedbatelnou. |
| --- | --- |

(99)

Šetření prokázalo pokračování dumpingu a velikost skutečných rozpětí dumpingu (tj. až 44 %) nelze považovat za zanedbatelnou.

j)   Překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (100) | Z výše zkoumaných makroekonomických ukazatelů a níže zkoumaných mikroekonomických ukazatelů vyplývá, že ačkoli antidumpingová opatření částečně splnila zamýšlený cíl, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům Unie, výrobní odvětví se stále nachází v ohrozitelném a nestabilním postavení. Výkon segmentu výrobků pod značkou maloobchodníka, kterému přímo konkuruje thajský dovoz, je z hlediska ziskovosti opravdu slabý. Prodejní ceny výrobního odvětví Unie v tomto tržním segmentu se v průběhu posuzovaného období snížily o 3 %, přičemž však výrobní náklady se během stejného období o zhruba 10 % zvýšily. Výrobní odvětví Unie zjevně není schopno získat svoje náklady zpět, výsledkem čehož jsou výrazné ztráty. To má vzhledem k významu značky maloobchodníka v obchodování výrobního odvětví Unie s kukuřicí cukrovou (představuje totiž 70 % celkového objemu prodeje a 60 % celkové hodnoty prodeje) tíživý dopad na celkovou ziskovost. Účinky dřívějšího dumpingu tedy překonány nebyly a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává vůči škodlivým účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie zranitelné. |
| --- | --- |

(100)

Z výše zkoumaných makroekonomických ukazatelů a níže zkoumaných mikroekonomických ukazatelů vyplývá, že ačkoli antidumpingová opatření částečně splnila zamýšlený cíl, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům Unie, výrobní odvětví se stále nachází v ohrozitelném a nestabilním postavení. Výkon segmentu výrobků pod značkou maloobchodníka, kterému přímo konkuruje thajský dovoz, je z hlediska ziskovosti opravdu slabý. Prodejní ceny výrobního odvětví Unie v tomto tržním segmentu se v průběhu posuzovaného období snížily o 3 %, přičemž však výrobní náklady se během stejného období o zhruba 10 % zvýšily. Výrobní odvětví Unie zjevně není schopno získat svoje náklady zpět, výsledkem čehož jsou výrazné ztráty. To má vzhledem k významu značky maloobchodníka v obchodování výrobního odvětví Unie s kukuřicí cukrovou (představuje totiž 70 % celkového objemu prodeje a 60 % celkové hodnoty prodeje) tíživý dopad na celkovou ziskovost. Účinky dřívějšího dumpingu tedy překonány nebyly a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává vůči škodlivým účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie zranitelné.

3.2   Mikroekonomické prvky

a)   Zásoby

| (101) | Úroveň konečného stavu zásob výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období průběžně klesala. V roce 2009 klesla o 2 %, v roce 2010 o 27 procentních bodů, v roce 2011 pak o další 2 procentní body a v období přezkumného šetření opět o dalších 24 procentních bodů. Je však třeba poznamenat, že úroveň zásob není pro toto výrobní odvětví významným ukazatelem újmy. Vysoká úroveň zásob na konci každého roku souvisí se skutečností, že sklizeň i konzervování končí každý rok zpravidla v říjnu. Zásoby proto představují zboží, které čeká na expedici v období od listopadu do července. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | 193 834 | 189 741 | 136 703 | 133 884 | 88 108 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 98 | 71 | 69 | 45 |
| Zdroj: | šetření. |

(101)

Úroveň konečného stavu zásob výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období průběžně klesala. V roce 2009 klesla o 2 %, v roce 2010 o 27 procentních bodů, v roce 2011 pak o další 2 procentní body a v období přezkumného šetření opět o dalších 24 procentních bodů. Je však třeba poznamenat, že úroveň zásob není pro toto výrobní odvětví významným ukazatelem újmy. Vysoká úroveň zásob na konci každého roku souvisí se skutečností, že sklizeň i konzervování končí každý rok zpravidla v říjnu. Zásoby proto představují zboží, které čeká na expedici v období od listopadu do července.

2008

2009

2010

2011

OPŠ

Konečný stav zásob (v tunách)

193 834

189 741

136 703

133 884

88 108

Index (2008 = 100)

100

98

71

69

45

Zdroj:

šetření.

b)   Mzdy

| (102) | Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se náklady práce snížily o 7 %. Konkrétně v roce 2009 se snížily o 16 %, dále v roce 2010 o 1 procentní bod a během roku 2011/OPŠ se zvýšily o 10 procentních bodů. Celkový pokles během posuzovaného období je způsoben snižováním zaměstnanosti. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Roční náklady práce (v EUR) | 34 343 788 | 28 850 250 | 28 370 188 | 31 952 596 | 31 923 505 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 84 | 83 | 93 | 93 |
| Zdroj: | šetření. |

(102)

Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se náklady práce snížily o 7 %. Konkrétně v roce 2009 se snížily o 16 %, dále v roce 2010 o 1 procentní bod a během roku 2011/OPŠ se zvýšily o 10 procentních bodů. Celkový pokles během posuzovaného období je způsoben snižováním zaměstnanosti.

2008

2009

2010

2011

OPŠ

Roční náklady práce (v EUR)

34 343 788

28 850 250

28 370 188

31 952 596

31 923 505

Index (2008 = 100)

100

84

83

93

93

Zdroj:

šetření.

c)   Ziskovost a návratnost investic

| (103) | Během posuzovaného období se ziskovost prodeje výrobků výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka, vyjádřená jako procento čistého prodeje, propadla z 5,6 % zisku v roce 2008 do 5,4 % ztráty v období přezkumného šetření. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost EU (výrobky pod značkou obchodníka) (% čistého prodeje) | 5,6 | 9,6 | –3,3 | –8,2 | –5,4 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 169 | –59 | – 145 | –95 |
| Ziskovost EU (výrobky pod vlastní značkou a značkou obchodníka) (% čistého prodeje) | 8,5 | 10,8 | 0,7 | –0,5 | 1,6 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 127 | 8 | –6 | 19 |
| Návratnost investic (výrobky pod vlastní značkou a značkou maloobchodníka) (zisk v % čisté účetní hodnoty investic) | 24,3 | 40,4 | 2,9 | –3,0 | 4,4 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 166 | 12 | –13 | 18 |
| Zdroj: | šetření. |

(103)

Během posuzovaného období se ziskovost prodeje výrobků výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka, vyjádřená jako procento čistého prodeje, propadla z 5,6 % zisku v roce 2008 do 5,4 % ztráty v období přezkumného šetření.

2008

2009

2010

2011

OPŠ

Ziskovost EU (výrobky pod značkou obchodníka) (% čistého prodeje)

5,6

9,6

–3,3

–8,2

–5,4

Index (2008 = 100)

100

169

–59

– 145

–95

Ziskovost EU (výrobky pod vlastní značkou a značkou obchodníka) (% čistého prodeje)

8,5

10,8

0,7

–0,5

1,6

Index (2008 = 100)

100

127

8

–6

19

Návratnost investic (výrobky pod vlastní značkou a značkou maloobchodníka) (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)

24,3

40,4

2,9

–3,0

4,4

Index (2008 = 100)

100

166

12

–13

18

Zdroj:

šetření.

| (104) | Klesla také ziskovost prodeje výrobků výrobního odvětví Unie pod vlastní značkou i pod značkou maloobchodníka, a to z 8,5 % v roce 2008 na 1,6 % v období přezkumného šetření. Pokles je tedy méně prudký než u prodeje pouze pod značkou maloobchodníka. Pokles ziskovosti lze vysvětlit tím, že prodejní ceny klesly během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady (převážně nezpracovaná kukuřice cukrová a plechovky) se během stejného období zvýšily o 5 %. Výrobní odvětví Unie zjevně není schopno přenést zvýšené výrobní náklady na odběratele. |
| --- | --- |

(104)

Klesla také ziskovost prodeje výrobků výrobního odvětví Unie pod vlastní značkou i pod značkou maloobchodníka, a to z 8,5 % v roce 2008 na 1,6 % v období přezkumného šetření. Pokles je tedy méně prudký než u prodeje pouze pod značkou maloobchodníka. Pokles ziskovosti lze vysvětlit tím, že prodejní ceny klesly během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady (převážně nezpracovaná kukuřice cukrová a plechovky) se během stejného období zvýšily o 5 %. Výrobní odvětví Unie zjevně není schopno přenést zvýšené výrobní náklady na odběratele.

| (105) | Návratnost investic, vyjádřená jako zisk (u výrobků pod vlastní značkou i značkou maloobchodníka) v procentech z čisté účetní hodnoty investic, sledovala víceméně trend ziskovosti. Klesla z 24,3 % v roce 2008 na 4,4 % v období přezkumného šetření, což znamená, že se během posuzovaného období propadla o 82 %. |
| --- | --- |

(105)

Návratnost investic, vyjádřená jako zisk (u výrobků pod vlastní značkou i značkou maloobchodníka) v procentech z čisté účetní hodnoty investic, sledovala víceméně trend ziskovosti. Klesla z 24,3 % v roce 2008 na 4,4 % v období přezkumného šetření, což znamená, že se během posuzovaného období propadla o 82 %.

d)   Peněžní tok a schopnost navýšit kapitál

| (106) | Čistý peněžní tok z provozní činnosti činil v roce 2008 přibližně 27 000 EUR. Poté v roce 2009 stoupl na zhruba 23 milionů EUR a v roce 2010 na zhruba 58 milionů EUR, než v roce 2011 opět klesl na zhruba 8 milionů. Od roku 2011 do období přezkumného šetření pak zase vzrostl na přibližně 11 milionů EUR. Žádný ze spolupracujících výrobců v Unii neuvedl, že měl s navyšováním kapitálu obtíže. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peněžní tok (výrobky pod vlastní značkou a pod značkou maloobchodníků) (v EUR) | 26 698 | 23 239 572 | 58 654 064 | 7 845 330 | 11 077 815 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 87 047 | 219 698 | 29 386 | 41 494 |
| Zdroj: | šetření. |

(106)

Čistý peněžní tok z provozní činnosti činil v roce 2008 přibližně 27 000 EUR. Poté v roce 2009 stoupl na zhruba 23 milionů EUR a v roce 2010 na zhruba 58 milionů EUR, než v roce 2011 opět klesl na zhruba 8 milionů. Od roku 2011 do období přezkumného šetření pak zase vzrostl na přibližně 11 milionů EUR. Žádný ze spolupracujících výrobců v Unii neuvedl, že měl s navyšováním kapitálu obtíže.

2008

2009

2010

2011

OPŠ

Peněžní tok (výrobky pod vlastní značkou a pod značkou maloobchodníků) (v EUR)

26 698

23 239 572

58 654 064

7 845 330

11 077 815

Index (2008 = 100)

100

87 047

219 698

29 386

41 494

Zdroj:

šetření.

e)   Investice

| (107) | Roční investice výrobního odvětví Unie do výroby obdobného výrobku se od roku 2008 do roku 2009 zvýšily o 45 %, od roku 2009 do roku 2010 snížily o 34 procentních bodů, v roce 2011 zvýšily o 57 procentních bodů a konečně od roku 2011 do období přezkumného šetření snížily o 4 procentní body. Za posuzované období se investice celkově zvýšily o 64 % a byly určeny k údržbě a obnově stávajícího vybavení, nikoli k navýšení kapacity. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisté investice (v EUR) | 6 590 078 | 9 545 749 | 7 329 354 | 11 093 136 | 10 802 751 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 145 | 111 | 168 | 164 |
| Zdroj: | šetření. |

(107)

Roční investice výrobního odvětví Unie do výroby obdobného výrobku se od roku 2008 do roku 2009 zvýšily o 45 %, od roku 2009 do roku 2010 snížily o 34 procentních bodů, v roce 2011 zvýšily o 57 procentních bodů a konečně od roku 2011 do období přezkumného šetření snížily o 4 procentní body. Za posuzované období se investice celkově zvýšily o 64 % a byly určeny k údržbě a obnově stávajícího vybavení, nikoli k navýšení kapacity.

2008

2009

2010

2011

OPŠ

Čisté investice (v EUR)

6 590 078

9 545 749

7 329 354

11 093 136

10 802 751

Index (2008 = 100)

100

145

111

168

164

Zdroj:

šetření.

4.   Závěr ohledně újmy

| (108) | Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vykázala řada ukazatelů negativní vývoj. Poklesla návratnost investic, objem výroby se snížil o 8 %, výrobní kapacita klesla o 9 % a zaměstnanost se snížila o 11 %. Pokud jde o nižší úrovně výroby, je třeba uvést, že v roce 2008 překonala výnosnost plodin očekávání, což ve stejném roce vedlo k vyššímu výstupu výrobního odvětví Unie. Díky slabšímu americkému dolaru se ve stejné době také zvýšila atraktivita dovozu z Thajska (který je fakturován zejména v USD). Toto zvýšení zásob kukuřice cukrové (jak v Unii, tak v Thajsku) se časově krylo s hospodářskou a finanční krizí v Unii, jež měla dopad na spotřebu. Výsledkem bylo, že zvýšenou výrobu EU nebylo možné celou prodat na trhu v Unii. To vedlo v následujících letech ke snižování výroby i zásob, ovšem nevysvětluje to v plném rozsahu utrpěnou újmu. |
| --- | --- |

(108)

Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vykázala řada ukazatelů negativní vývoj. Poklesla návratnost investic, objem výroby se snížil o 8 %, výrobní kapacita klesla o 9 % a zaměstnanost se snížila o 11 %. Pokud jde o nižší úrovně výroby, je třeba uvést, že v roce 2008 překonala výnosnost plodin očekávání, což ve stejném roce vedlo k vyššímu výstupu výrobního odvětví Unie. Díky slabšímu americkému dolaru se ve stejné době také zvýšila atraktivita dovozu z Thajska (který je fakturován zejména v USD). Toto zvýšení zásob kukuřice cukrové (jak v Unii, tak v Thajsku) se časově krylo s hospodářskou a finanční krizí v Unii, jež měla dopad na spotřebu. Výsledkem bylo, že zvýšenou výrobu EU nebylo možné celou prodat na trhu v Unii. To vedlo v následujících letech ke snižování výroby i zásob, ovšem nevysvětluje to v plném rozsahu utrpěnou újmu.

| (109) | Během posuzovaného období se výrazně snížila ziskovost prodeje výrobků výrobního odvětví Unie s kukuřicí cukrovou (jak pod vlastní značkou, tak pod značkou maloobchodníka). Segment výrobků pod značkou maloobchodníka, kde výrobní odvětví v Unii čelí konkurenci dovozu z Thajska, je zjevně ztrátový (během období přezkumného šetření se ziskovost propadla z více než 5 % zisku do více než 5 % ztráty). Výrobci z Unie snížili prodejní ceny na trhu Unie o 3 % a na úkor ziskovosti se jim podařilo získat zpět tržní podíl. Výrobní odvětví potřebuje prodej pod značkou maloobchodníka, protože po výrobcích pod vlastní značkou není dostatečná poptávka a vzhledem k tomu, že prodej pod značkou obchodníka představuje okolo 60 % celkové hodnoty prodeje, snížila se během posuzovaného období celková ziskovost z 8,5 % na 1,6 %. |
| --- | --- |

(109)

Během posuzovaného období se výrazně snížila ziskovost prodeje výrobků výrobního odvětví Unie s kukuřicí cukrovou (jak pod vlastní značkou, tak pod značkou maloobchodníka). Segment výrobků pod značkou maloobchodníka, kde výrobní odvětví v Unii čelí konkurenci dovozu z Thajska, je zjevně ztrátový (během období přezkumného šetření se ziskovost propadla z více než 5 % zisku do více než 5 % ztráty). Výrobci z Unie snížili prodejní ceny na trhu Unie o 3 % a na úkor ziskovosti se jim podařilo získat zpět tržní podíl. Výrobní odvětví potřebuje prodej pod značkou maloobchodníka, protože po výrobcích pod vlastní značkou není dostatečná poptávka a vzhledem k tomu, že prodej pod značkou obchodníka představuje okolo 60 % celkové hodnoty prodeje, snížila se během posuzovaného období celková ziskovost z 8,5 % na 1,6 %.

| (110) | Některé ukazatele naznačují, že díky přijatým opatřením výrobní odvětví znovu získalo svoje postavení. Objem thajského dovozu a jeho odpovídající tržní podíl se propadl téměř o polovinu, a to z 12 % v roce 2008 na pouhých 6 % v období přezkumného šetření. Tržní podíl výrobního odvětví Unie se naopak zvýšil z 83 % v roce 2008 na 90 % v období přezkumného šetření. Průměrné ceny thajského dovozu navíc v období přezkumného šetření neklesly pod ceny výrobního odvětví Unie, ale zároveň zabránily tomu, aby výrobní odvětví Unie přesunulo zvýšené náklady na odběratele. Také další ukazatele zaznamenaly pozitivní vývoj. Využití kapacity se během posuzovaného období zvýšilo o 2 % a bylo během období přezkumného šetření se 77 % poměrně vysoké. Objem prodeje výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka, který přímo konkuruje thajskému dovozu, se zvýšil o 31 % a celkový prodej v obou segmentech dohromady se zvýšil o 19 %. Investice se zvýšily o 64 %. Tyto faktory naznačují, že výrobní odvětví bylo schopné se zotavit. Nebylo však schopno dosáhnout natolik uspokojivé úrovně ziskovosti, aby dokázalo udržet podstatný podíl na trhu, kde si konkurují pouze výrobní odvětví v Unii a thajský dovoz (dovoz z jiných třetích zemí je roztroušený a nevýznamný). |
| --- | --- |

(110)

Některé ukazatele naznačují, že díky přijatým opatřením výrobní odvětví znovu získalo svoje postavení. Objem thajského dovozu a jeho odpovídající tržní podíl se propadl téměř o polovinu, a to z 12 % v roce 2008 na pouhých 6 % v období přezkumného šetření. Tržní podíl výrobního odvětví Unie se naopak zvýšil z 83 % v roce 2008 na 90 % v období přezkumného šetření. Průměrné ceny thajského dovozu navíc v období přezkumného šetření neklesly pod ceny výrobního odvětví Unie, ale zároveň zabránily tomu, aby výrobní odvětví Unie přesunulo zvýšené náklady na odběratele. Také další ukazatele zaznamenaly pozitivní vývoj. Využití kapacity se během posuzovaného období zvýšilo o 2 % a bylo během období přezkumného šetření se 77 % poměrně vysoké. Objem prodeje výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka, který přímo konkuruje thajskému dovozu, se zvýšil o 31 % a celkový prodej v obou segmentech dohromady se zvýšil o 19 %. Investice se zvýšily o 64 %. Tyto faktory naznačují, že výrobní odvětví bylo schopné se zotavit. Nebylo však schopno dosáhnout natolik uspokojivé úrovně ziskovosti, aby dokázalo udržet podstatný podíl na trhu, kde si konkurují pouze výrobní odvětví v Unii a thajský dovoz (dovoz z jiných třetích zemí je roztroušený a nevýznamný).

| (111) | Konkurenční prostředí na trhu v Unii je vskutku choulostivé. Na straně jedné u jedné části trhu – segmentu výrobků pod vlastní značkou – nečelí výrobní odvětví v Unii vnější konkurenci. Vyjednávací schopnost vlastníků značek vůči maloobchodníkům je silná. Jsou to totiž oni, kdo určuje ceny. Trh, na kterém čtyři výrobci zařazení do vzorku drží 54 % podíl, je konsolidovaný. Na straně druhé v segmentu privátních značek hrají prim maloobchodníci. Kvůli konkurenci zvenčí a konkurenci uvnitř Unie jsou ceny pod neustálým tlakem. Výsledkem je to, že pro výrobce z EU je mnohem těžší přesunout zvýšení výrobních nákladů (zejména kukuřice cukrové či plechovek) na odběratele (výrobní náklady výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 5 %), a to kvůli cenovému tlaku thajského dovozu. |
| --- | --- |

(111)

Konkurenční prostředí na trhu v Unii je vskutku choulostivé. Na straně jedné u jedné části trhu – segmentu výrobků pod vlastní značkou – nečelí výrobní odvětví v Unii vnější konkurenci. Vyjednávací schopnost vlastníků značek vůči maloobchodníkům je silná. Jsou to totiž oni, kdo určuje ceny. Trh, na kterém čtyři výrobci zařazení do vzorku drží 54 % podíl, je konsolidovaný. Na straně druhé v segmentu privátních značek hrají prim maloobchodníci. Kvůli konkurenci zvenčí a konkurenci uvnitř Unie jsou ceny pod neustálým tlakem. Výsledkem je to, že pro výrobce z EU je mnohem těžší přesunout zvýšení výrobních nákladů (zejména kukuřice cukrové či plechovek) na odběratele (výrobní náklady výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 5 %), a to kvůli cenovému tlaku thajského dovozu.

| (112) | Je jasné, že výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit svůj tržní podíl preferováním objemu před cenou. Nelze však opominout skutečnost, že u větší části obchodu s kukuřicí cukrovou (pod značkou maloobchodníka) nebylo schopno získat svoje náklady zpět. Lze tedy dojít k závěru, že postavení výrobního odvětví Unie je stále ohrozitelné a nestabilní. |
| --- | --- |

(112)

Je jasné, že výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit svůj tržní podíl preferováním objemu před cenou. Nelze však opominout skutečnost, že u větší části obchodu s kukuřicí cukrovou (pod značkou maloobchodníka) nebylo schopno získat svoje náklady zpět. Lze tedy dojít k závěru, že postavení výrobního odvětví Unie je stále ohrozitelné a nestabilní.

| (113) | Několik stran uvedlo, že výrobní odvětví Unie se již zotavilo, neboť došlo ke zlepšení několika ukazatelů, zejména pokud jde o vysoký tržní podíl výrobního odvětví Unie a negativní podbízení. |
| --- | --- |

(113)

Několik stran uvedlo, že výrobní odvětví Unie se již zotavilo, neboť došlo ke zlepšení několika ukazatelů, zejména pokud jde o vysoký tržní podíl výrobního odvětví Unie a negativní podbízení.

| (114) | Uznává se, že obrázek újmy výrobního odvětví Unie není jednoznačný. Antidumpingová cla splnila částečně svůj účel odstraněním části újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu z Thajska. Ve výsledku je však postavení výrobního odvětví Unie stále nestabilní, zejména s ohledem na nízkou a klesající ziskovost. |
| --- | --- |

(114)

Uznává se, že obrázek újmy výrobního odvětví Unie není jednoznačný. Antidumpingová cla splnila částečně svůj účel odstraněním části újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu z Thajska. Ve výsledku je však postavení výrobního odvětví Unie stále nestabilní, zejména s ohledem na nízkou a klesající ziskovost.

| (115) | Negativní podbízení a silný tržní podíl výrobního odvětví Unie nepoukazují automaticky na absenci újmy. Situace, kdy dumpingový dovoz z Thajska (s dumpingovými rozpětími až 44 %) pokračuje, má za následek stlačování cen na trhu v Unii. Výrobní odvětví Unie ve snaze znovu získat podíl na trhu stlačilo ceny, což vedlo ke zhoršení ziskovosti. |
| --- | --- |

(115)

Negativní podbízení a silný tržní podíl výrobního odvětví Unie nepoukazují automaticky na absenci újmy. Situace, kdy dumpingový dovoz z Thajska (s dumpingovými rozpětími až 44 %) pokračuje, má za následek stlačování cen na trhu v Unii. Výrobní odvětví Unie ve snaze znovu získat podíl na trhu stlačilo ceny, což vedlo ke zhoršení ziskovosti.

| (116) | Jedna zúčastněná strana namítla, že posouzení újmy by mělo vycházet z celkového výkonu výrobního odvětví Unie, a nikoli z výkonu jednoho segmentu trhu. |
| --- | --- |

(116)

Jedna zúčastněná strana namítla, že posouzení újmy by mělo vycházet z celkového výkonu výrobního odvětví Unie, a nikoli z výkonu jednoho segmentu trhu.

| (117) | V souladu s původním šetřením vycházelo posouzení újmy z výkonu výrobního odvětví Unie celkem (vlastní značka + značka maloobchodníka), jakož i – u několika ukazatelů újmy (ziskovost, objem prodeje a prodejní ceny) – z prodeje pod značkou maloobchodníka. Nedošlo ke změně okolností, jež by opravňovaly odklon od této metodiky, která je tak platná pro posouzení postavení výrobního odvětví v Unii. Jak je uvedeno v 84. a 85. bodě odůvodnění, trh s kukuřicí cukrovou je stále charakterizován existencí dvou prodejních kanálů a všechen dovoz spolupracujících thajských vývozců spadal pod kanál prodeje pod značkou maloobchodníka. I kdyby byl navíc zohledněn jen celkový výkon výrobního odvětví Unie, nezměnilo by to z důvodu nízké a klesající ziskovosti závěr, že výrobní odvětví Unie je v nestabilním postavení. Na základě výše uvedených úvah se námitka zamítá. |
| --- | --- |

(117)

V souladu s původním šetřením vycházelo posouzení újmy z výkonu výrobního odvětví Unie celkem (vlastní značka + značka maloobchodníka), jakož i – u několika ukazatelů újmy (ziskovost, objem prodeje a prodejní ceny) – z prodeje pod značkou maloobchodníka. Nedošlo ke změně okolností, jež by opravňovaly odklon od této metodiky, která je tak platná pro posouzení postavení výrobního odvětví v Unii. Jak je uvedeno v 84. a 85. bodě odůvodnění, trh s kukuřicí cukrovou je stále charakterizován existencí dvou prodejních kanálů a všechen dovoz spolupracujících thajských vývozců spadal pod kanál prodeje pod značkou maloobchodníka. I kdyby byl navíc zohledněn jen celkový výkon výrobního odvětví Unie, nezměnilo by to z důvodu nízké a klesající ziskovosti závěr, že výrobní odvětví Unie je v nestabilním postavení. Na základě výše uvedených úvah se námitka zamítá.

| (118) | Dvě zúčastněné strany namítly, že neschopnost výrobního odvětví v Unii může být důsledkem hospodářské soutěže v Unii. |
| --- | --- |

(118)

Dvě zúčastněné strany namítly, že neschopnost výrobního odvětví v Unii může být důsledkem hospodářské soutěže v Unii.

| (119) | Situace na trhu v Unii, pokud jde o hospodářskou soutěž, však není diametrálně odlišná od situace v období posuzovaném v původním šetření (dva prodejní kanály, zhruba 20 výrobců v Unii). Nicméně v roce 2002, předtím, než thajský dovoz za dumpingové ceny vstoupil na trh v Unii, dosáhlo výrobní odvětví Unie zisku ve výši 20 % celkem (vlastní značka + značka maloobchodníka) a 17 % (značka maloobchodníka). To dokládá, že hospodářská soutěž v Unii nebrání výrobnímu odvětví v Unii dosahovat zdravých ziskových rozpětí. Je to totiž pokračující přítomnost dumpingového dovozu a výsledné stlačování cen, které výrobnímu odvětví Unie brání zvyšovat ceny. |
| --- | --- |

(119)

Situace na trhu v Unii, pokud jde o hospodářskou soutěž, však není diametrálně odlišná od situace v období posuzovaném v původním šetření (dva prodejní kanály, zhruba 20 výrobců v Unii). Nicméně v roce 2002, předtím, než thajský dovoz za dumpingové ceny vstoupil na trh v Unii, dosáhlo výrobní odvětví Unie zisku ve výši 20 % celkem (vlastní značka + značka maloobchodníka) a 17 % (značka maloobchodníka). To dokládá, že hospodářská soutěž v Unii nebrání výrobnímu odvětví v Unii dosahovat zdravých ziskových rozpětí. Je to totiž pokračující přítomnost dumpingového dovozu a výsledné stlačování cen, které výrobnímu odvětví Unie brání zvyšovat ceny.

F.   PRAVDĚPODOBNOST OPAKOVÁNÍ ÚJMY

| (120) | Na základě výše uvedených trendů se jeví, že antidumpingová opatření částečně splnila zamýšlený cíl, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům v Unii. Na druhé straně, jak dokazuje negativní vývoj řady ukazatelů újmy, výrobní odvětví se stále nachází v ohrozitelném a nestabilním postavení. |
| --- | --- |

(120)

Na základě výše uvedených trendů se jeví, že antidumpingová opatření částečně splnila zamýšlený cíl, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům v Unii. Na druhé straně, jak dokazuje negativní vývoj řady ukazatelů újmy, výrobní odvětví se stále nachází v ohrozitelném a nestabilním postavení.

| (121) | Jak je uvedeno výše, thajští výrobci disponují volnou kapacitou, díky které mohou velmi rychle navýšit vývoz. Thajské obchodní statistiky navíc potvrzují, že Thajsko v roce 2011 vyvezlo do třetích zemí přibližně 144 000 tun, což je zhruba sedmkrát více než objem thajského vývozu do Unie. Vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu v Unii ve srovnání s trhy některých třetích zemí je pravděpodobné, že kdyby bylo umožněno, aby antidumpingová opatření pominula, byla by významná množství, v současnosti vyvážená do těchto třetích zemí, přesměrována na trh v Unii. Podobně náhlý vývoj byl sledován již v původním šetření, kdy se tržní podíl thajského dovozu do Unie během pouhých tří let téměř zdvojnásobil, a to z 6,8 % v roce 2002 na 12,7 % v roce 2005. |
| --- | --- |

(121)

Jak je uvedeno výše, thajští výrobci disponují volnou kapacitou, díky které mohou velmi rychle navýšit vývoz. Thajské obchodní statistiky navíc potvrzují, že Thajsko v roce 2011 vyvezlo do třetích zemí přibližně 144 000 tun, což je zhruba sedmkrát více než objem thajského vývozu do Unie. Vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu v Unii ve srovnání s trhy některých třetích zemí je pravděpodobné, že kdyby bylo umožněno, aby antidumpingová opatření pominula, byla by významná množství, v současnosti vyvážená do těchto třetích zemí, přesměrována na trh v Unii. Podobně náhlý vývoj byl sledován již v původním šetření, kdy se tržní podíl thajského dovozu do Unie během pouhých tří let téměř zdvojnásobil, a to z 6,8 % v roce 2002 na 12,7 % v roce 2005.

| (122) | Na základě výše uvedeného lze tedy dojít k závěru, že v případě zrušení opatření existuje pravděpodobnost opakování újmy. |
| --- | --- |

(122)

Na základě výše uvedeného lze tedy dojít k závěru, že v případě zrušení opatření existuje pravděpodobnost opakování újmy.

| (123) | Několik zúčastněných stran vyjádřilo pochybnosti o závěrech týkajících se pravděpodobnosti opakování újmy. Jejich argument konkrétně zněl, že 5 % cenový rozdíl mezi trhem v Unii a trhy třetích zemí je příliš malý na to, aby stál za přesměrování vývozu kukuřice cukrové na trh v Unii. Tento argument řeší již 61. bod odůvodnění. Vedle toho strany argumentovaly tím, že kukuřice cukrová není komodita, kterou lze snadno přesouvat mezi trhy. Tento argument však není opodstatněný a nekoresponduje se zjištěními tohoto šetření. |
| --- | --- |

(123)

Několik zúčastněných stran vyjádřilo pochybnosti o závěrech týkajících se pravděpodobnosti opakování újmy. Jejich argument konkrétně zněl, že 5 % cenový rozdíl mezi trhem v Unii a trhy třetích zemí je příliš malý na to, aby stál za přesměrování vývozu kukuřice cukrové na trh v Unii. Tento argument řeší již 61. bod odůvodnění. Vedle toho strany argumentovaly tím, že kukuřice cukrová není komodita, kterou lze snadno přesouvat mezi trhy. Tento argument však není opodstatněný a nekoresponduje se zjištěními tohoto šetření.

| (124) | V případě pravděpodobnosti opakování újmy jde sice o výhledové hodnocení, vychází však ze skutečností uvedených ve 121. bodě odůvodnění. Tato námitka se proto zamítá. |
| --- | --- |

(124)

V případě pravděpodobnosti opakování újmy jde sice o výhledové hodnocení, vychází však ze skutečností uvedených ve 121. bodě odůvodnění. Tato námitka se proto zamítá.

G.   ZÁJEM UNIE

| (125) | V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zjištění zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Všechny zúčastněné strany dostaly podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení příležitost předložit svá stanoviska. |
| --- | --- |

(125)

V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zjištění zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Všechny zúčastněné strany dostaly podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení příležitost předložit svá stanoviska.

1.   Zájem výrobního odvětví Unie

| (126) | Jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Unie se stále nachází v ohrozitelném a zranitelném postavení. Úlevu v podobě pokračování opatření by využilo ke zvýšení prodejních cen (zvláště výrobků pod značkou maloobchodníka), aby získalo zpět zvýšené výrobní náklady. Výrobní odvětví by si tak mohlo vylepšit finanční situaci. |
| --- | --- |

(126)

Jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Unie se stále nachází v ohrozitelném a zranitelném postavení. Úlevu v podobě pokračování opatření by využilo ke zvýšení prodejních cen (zvláště výrobků pod značkou maloobchodníka), aby získalo zpět zvýšené výrobní náklady. Výrobní odvětví by si tak mohlo vylepšit finanční situaci.

2.   Zájem maloobchodníků a odběratelů

| (127) | O spolupráci bylo požádáno více než 40 dovozců/maloobchodníků a dvě spotřebitelské/obchodní organizace. Spolupracoval jen jeden maloobchodník. Jeho dovoz představoval malý zlomek celkového dovozu z Thajska během období přezkumného šetření. Podíl jeho obratu v souvislosti s kukuřicí cukrovou byl ve srovnání s jeho celkovým obratem zanedbatelný. Další prodej kukuřice cukrové navíc vytvořil během období přezkumného šetření velmi vysoký zisk. Tato hlediska nasvědčují tomu, že na maloobchodníky by případné prodloužení platnosti opatření nemělo nepřiměřený dopad. |
| --- | --- |

(127)

O spolupráci bylo požádáno více než 40 dovozců/maloobchodníků a dvě spotřebitelské/obchodní organizace. Spolupracoval jen jeden maloobchodník. Jeho dovoz představoval malý zlomek celkového dovozu z Thajska během období přezkumného šetření. Podíl jeho obratu v souvislosti s kukuřicí cukrovou byl ve srovnání s jeho celkovým obratem zanedbatelný. Další prodej kukuřice cukrové navíc vytvořil během období přezkumného šetření velmi vysoký zisk. Tato hlediska nasvědčují tomu, že na maloobchodníky by případné prodloužení platnosti opatření nemělo nepřiměřený dopad.

| (128) | Několik obchodních sdružení zároveň učinilo podání a zúčastnilo se slyšení. Podle nich by antidumpingová opatření měla být zrušena, a to z důvodu malého a zmenšujícího se tržního podílu thajského dovozu v době, kdy je tržní podíl výrobního odvětví Unie vysoký a dále se zvyšuje. |
| --- | --- |

(128)

Několik obchodních sdružení zároveň učinilo podání a zúčastnilo se slyšení. Podle nich by antidumpingová opatření měla být zrušena, a to z důvodu malého a zmenšujícího se tržního podílu thajského dovozu v době, kdy je tržní podíl výrobního odvětví Unie vysoký a dále se zvyšuje.

| (129) | Pokud jde o spotřebitele, průměrná útrata jedné domácnosti za kukuřici cukrovou je velmi malá, nejvýše 5 EUR ročně. Protože současná opatření jsou mírná, účinek pokračování opatření by byl pro spotřebitele nejspíš zanedbatelný. |
| --- | --- |

(129)

Pokud jde o spotřebitele, průměrná útrata jedné domácnosti za kukuřici cukrovou je velmi malá, nejvýše 5 EUR ročně. Protože současná opatření jsou mírná, účinek pokračování opatření by byl pro spotřebitele nejspíš zanedbatelný.

| (130) | S ohledem na výše uvedené a vzhledem k celkově nízké míře spolupráce není pravděpodobné, že by navrhovaná opatření podstatně ovlivnila situaci maloobchodníků a spotřebitelů v Unii. |
| --- | --- |

(130)

S ohledem na výše uvedené a vzhledem k celkově nízké míře spolupráce není pravděpodobné, že by navrhovaná opatření podstatně ovlivnila situaci maloobchodníků a spotřebitelů v Unii.

3.   Riziko nedostatečného zásobení/hospodářská soutěž na trhu v Unii

| (131) | Nejprve je třeba připomenout, že cílem antidumpingových opatření není zamezit přístup dovozům, na něž se opatření vztahují, do Unie, nýbrž odstranit dopad narušených tržních podmínek vzniklých v důsledku pokračujícího výskytu dumpingových dovozů. |
| --- | --- |

(131)

Nejprve je třeba připomenout, že cílem antidumpingových opatření není zamezit přístup dovozům, na něž se opatření vztahují, do Unie, nýbrž odstranit dopad narušených tržních podmínek vzniklých v důsledku pokračujícího výskytu dumpingových dovozů.

| (132) | Během období přezkumného šetření se spotřeba v Unii zvýšila o 9 % na zhruba 350 000 tun. Kapacita výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období převyšovala poptávku v Unii a v období přezkumného šetření dosáhla zhruba 440 000 tun. Mezi výrobci v EU existuje dostatečná hospodářská soutěž. Při míře využití kapacity 77 % během období přezkumného šetření je zjevné, že výrobní odvětví Unie disponuje volnou kapacitou, aby v případě zvýšené poptávky mohlo dále zvýšit výrobu. Část poptávky může uspokojit také dovoz z jiných třetích zemí, především ze Spojených států amerických a Čínské lidové republiky. Jak je uvedeno výše, je nutné vyzdvihnout, že cílem antidumpingových opatření není zamezit dovozu z Thajska do Unie. Poněvadž opatření jsou mírná, lze očekávat, že dovoz z Thajska bude i nadále představovat jistý podíl na trhu v Unii. |
| --- | --- |

(132)

Během období přezkumného šetření se spotřeba v Unii zvýšila o 9 % na zhruba 350 000 tun. Kapacita výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období převyšovala poptávku v Unii a v období přezkumného šetření dosáhla zhruba 440 000 tun. Mezi výrobci v EU existuje dostatečná hospodářská soutěž. Při míře využití kapacity 77 % během období přezkumného šetření je zjevné, že výrobní odvětví Unie disponuje volnou kapacitou, aby v případě zvýšené poptávky mohlo dále zvýšit výrobu. Část poptávky může uspokojit také dovoz z jiných třetích zemí, především ze Spojených států amerických a Čínské lidové republiky. Jak je uvedeno výše, je nutné vyzdvihnout, že cílem antidumpingových opatření není zamezit dovozu z Thajska do Unie. Poněvadž opatření jsou mírná, lze očekávat, že dovoz z Thajska bude i nadále představovat jistý podíl na trhu v Unii.

| (133) | Vzhledem k výše uvedenému nelze dojít k závěru, že by zachování antidumpingových opatření mohlo případně vést k nedostatečnému zásobení trhu v Unii nebo k omezení hospodářské soutěže na trhu v Unii. |
| --- | --- |

(133)

Vzhledem k výše uvedenému nelze dojít k závěru, že by zachování antidumpingových opatření mohlo případně vést k nedostatečnému zásobení trhu v Unii nebo k omezení hospodářské soutěže na trhu v Unii.

4.   Závěr ohledně zájmu Unie

| (134) | Na základě výše uvedeného je zjevné, že negativní dopad pokračování opatření by byl omezený a v žádném případě by nebyl neúměrný výhodám, jež by z prodloužení opatření plynuly výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(134)

Na základě výše uvedeného je zjevné, že negativní dopad pokračování opatření by byl omezený a v žádném případě by nebyl neúměrný výhodám, jež by z prodloužení opatření plynuly výrobnímu odvětví Unie.

H.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (135) | Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu. |
| --- | --- |

(135)

Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.

| (136) | Z výše uvedených skutečností vyplývá, že antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska by měla být zachována, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Připomíná se, že tato opatření mají formu valorických cel různých sazeb. |
| --- | --- |

(136)

Z výše uvedených skutečností vyplývá, že antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska by měla být zachována, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Připomíná se, že tato opatření mají formu valorických cel různých sazeb.

| (137) | Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti stanovené v tomto nařízení jsou použitelné výhradně pro dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(137)

Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti stanovené v tomto nařízení jsou použitelné výhradně pro dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (138) | Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (8) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí například s uvedenou změnou názvu nebo s uvedenou změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností využívajících individuální celní sazby, |
| --- | --- |

(138)

Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (8) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí například s uvedenou změnou názvu nebo s uvedenou změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností využívajících individuální celní sazby,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kukuřice cukrové (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravené nebo konzervované v octě nebo kyselině octové, nezmrazené, v současnosti kódu KN ex 2001 90 30 (kód TARIC 2001903010) a kukuřice cukrové (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravené nebo konzervované jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazené, jiné než výrobky čísla 2006, v současnosti kódu KN ex 2005 80 00 (kód TARIC 2005800010), pocházející z Thajska.

2.   Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

| Společnost | Antidumpingové clo (v %) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Thajsko | 3,1 | A789 |
| Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thajsko | 14,3 | A890 |
| Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thajsko | 12,8 | A790 |
| River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Thajsko | 12,8 | A791 |
| Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thajsko | 11,1 | A792 |
| Spolupracující výrobci uvedení v příloze | 12,9 | A793 |
| Všechny ostatní společnosti | 14,3 | A999 |

Společnost

Antidumpingové clo (v %)

Doplňkový kód TARIC

Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Thajsko

3,1

A789

Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thajsko

14,3

A890

Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thajsko

12,8

A790

River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Thajsko

12,8

A791

Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thajsko

11,1

A792

Spolupracující výrobci uvedení v příloze

12,9

A793

Všechny ostatní společnosti

14,3

A999

3.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Ustanovení čl. 1 odst. 2 může být změněno zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 12,9 %, pokud nový vyvážející výrobce v Thajsku poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:

| a) | v období přezkumného šetření (tj. od 1. dubna 2011 do 30. března 2012) nevyvezl do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1; |
| --- | --- |

a)

v období přezkumného šetření (tj. od 1. dubna 2011 do 30. března 2012) nevyvezl do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1;

| b) | není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v Thajsku, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a |
| --- | --- |

b)

není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v Thajsku, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a

| c) | vyvezl do Unie dotčený výrobek až po skončení období přezkumného šetření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie. |
| --- | --- |

c)

vyvezl do Unie dotčený výrobek až po skončení období přezkumného šetření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 2. září 2013.

Za Radu

předseda

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 682/2007 ze dne 18. června 2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska (Úř. věst. L 159, 20.6.2007, s. 14).

2

(3)  Nařízení Rady (ES) č. 954/2008 ze dne 25. září 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 682/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska (Úř. věst. L 260, 30.9.2008, s. 1).

3

(4)  Rozhodnutí Komise 2007/424/ES ze dne 18. června 2007, kterým se přijímají závazky nabídnuté v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozů některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska (Úř. věst. L 159, 20.6.2007, s. 42).

4

(5)  Nařízení Rady (ES) č. 847/2009 ze dne 15. září 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 682/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska (Úř. věst. L 246, 18.9.2009, s. 1).

5

(6)  Úř. věst. C 258, 2.9.2011, s. 11.

6

(7)  Úř. věst. C 175, 19.6.2012, s. 22.

7

(8)  Evropská komise, Generální ředitelství pro obchod, ředitelství H, B-1049 Brusel, Belgie.

8

---

PŘÍLOHA

Seznam spolupracujících výrobců podle čl. 1 odst. 2 pod doplňkovým kódem TARIC A793

| Název | Adresa |
| --- | --- |
| Agro-On (Thailand) Co., Ltd. | 50/499-500 Moo 6 Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Thailand |
| B.N.H. Canning Co., Ltd. | 425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Kongsan Bangkok 10600, Thailand |
| Boonsith Enterprise Co., Ltd. | 7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Thailand |
| Erawan Food Public Company Limited | Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thailand |
| Great Oriental Food Products Co., Ltd. | 888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Thailand |
| Lampang Food Products Co., Ltd. | 22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Thailand |
| O.V. International Import-Export Co., Ltd. | 121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Thailand |
| Pan Inter Foods Co., Ltd. | 400 Sunphavuth Rd, Bangna, Bangkok 10260, Thailand |
| Siam Food Products Public Co., Ltd. | 3195/14 Rama IV Road, Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110 Thailand |
| Viriyah Food Processing Co., Ltd. | 100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310 Thailand |
| Vita Food Factory (1989) Ltd. | 89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Thailand |

Název

Adresa

Agro-On (Thailand) Co., Ltd.

50/499-500 Moo 6 Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Thailand

B.N.H. Canning Co., Ltd.

425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Kongsan Bangkok 10600, Thailand

Boonsith Enterprise Co., Ltd.

7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Thailand

Erawan Food Public Company Limited

Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thailand

Great Oriental Food Products Co., Ltd.

888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Thailand

Lampang Food Products Co., Ltd.

22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Thailand

O.V. International Import-Export Co., Ltd.

121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Thailand

Pan Inter Foods Co., Ltd.

400 Sunphavuth Rd, Bangna, Bangkok 10260, Thailand

Siam Food Products Public Co., Ltd.

3195/14 Rama IV Road, Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110 Thailand

Viriyah Food Processing Co., Ltd.

100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310 Thailand

Vita Food Factory (1989) Ltd.

89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Thailand

---

| 13.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 244/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 244/19

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 876/2013

ze dne 28. května 2013,

kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o regulační technické normy týkající se kolegií pro ústřední protistrany

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 18 odst. 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V zájmu zajištění jednotného a soudržného fungování kolegií v celé Unii je nezbytné stanovit opatření pro účast ústředních protistran v kolegiích s cílem usnadnit provádění úkolů stanovených v nařízení (EU) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(1)

V zájmu zajištění jednotného a soudržného fungování kolegií v celé Unii je nezbytné stanovit opatření pro účast ústředních protistran v kolegiích s cílem usnadnit provádění úkolů stanovených v nařízení (EU) č. 648/2012.

| (2) | Vyloučením centrální banky emitující příslušnou měnu Unie, na niž znějí finanční nástroje, jejichž clearing ústřední protistrana provádí, nejsou dotčena práva takové emisní centrální banky žádat a přijímat informace v souladu s čl. 18 odst. 3 a článkem 84 nařízení (EU) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(2)

Vyloučením centrální banky emitující příslušnou měnu Unie, na niž znějí finanční nástroje, jejichž clearing ústřední protistrana provádí, nejsou dotčena práva takové emisní centrální banky žádat a přijímat informace v souladu s čl. 18 odst. 3 a článkem 84 nařízení (EU) č. 648/2012.

| (3) | Činnost ústřední protistrany může být relevantní i pro konkrétní emisní centrální banku s ohledem na objemy, u nichž ústřední protistrana provádí clearing v měně emitované touto centrální bankou. Význam měny pro účast emisní centrální banky v kolegiu ústředních protistran by však měl být určen podílem, který tato měna představuje v rámci průměrných otevřených pozic, u nichž ústřední protistrana provádí clearing, aby byla zachována přiměřená velikost kolegia. |
| --- | --- |

(3)

Činnost ústřední protistrany může být relevantní i pro konkrétní emisní centrální banku s ohledem na objemy, u nichž ústřední protistrana provádí clearing v měně emitované touto centrální bankou. Význam měny pro účast emisní centrální banky v kolegiu ústředních protistran by však měl být určen podílem, který tato měna představuje v rámci průměrných otevřených pozic, u nichž ústřední protistrana provádí clearing, aby byla zachována přiměřená velikost kolegia.

| (4) | Aby bylo zajištěno, že na zasedáních kolegia bude dosaženo efektivního výsledku, měl by příslušný orgán ústřední protistrany po konzultaci se členy kolegia jasně určit cíle každého zasedání nebo činnosti kolegia. Tyto cíle by měly být účastníkům k dispozici v dostatečném předstihu spolu s dokumenty vypracovanými příslušným orgánem ústřední protistrany nebo dalšími členy kolegia tak, aby došlo k efektivní diskuzi. |
| --- | --- |

(4)

Aby bylo zajištěno, že na zasedáních kolegia bude dosaženo efektivního výsledku, měl by příslušný orgán ústřední protistrany po konzultaci se členy kolegia jasně určit cíle každého zasedání nebo činnosti kolegia. Tyto cíle by měly být účastníkům k dispozici v dostatečném předstihu spolu s dokumenty vypracovanými příslušným orgánem ústřední protistrany nebo dalšími členy kolegia tak, aby došlo k efektivní diskuzi.

| (5) | Funkcí kolegií je usnadnit plnění úkolů stanovených v nařízení (EU) č. 648/2012; úkoly svěřené členům kolegia, jakož i složení, ustavení a řízení kolegií byly zákonodárcem v nařízení vyjádřeny jako právní povinnosti, a proto jsou závazné a přímo použitelné ve všech členských státech. Z důvodu praktického fungování kolegia by mezi jeho členy měla být uzavřena písemná dohoda. Aby se zajistilo používání standardních písemných dohod napříč kolegii ústředních protistran, které by obsahovaly osvědčenou praxi z práce kolegií, a jednotný přístup příslušných orgánů a usnadnilo rychlé ustavení kolegií ústředních protistran ve lhůtě stanovené v čl. 18 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 648/2012, měl by Evropský orgán pro cenné papíry a trhy vydat obecné pokyny a doporučení v souladu s postupem stanoveným v článku 16 nařízení (EU) č. 1095/2010 (2). |
| --- | --- |

(5)

Funkcí kolegií je usnadnit plnění úkolů stanovených v nařízení (EU) č. 648/2012; úkoly svěřené členům kolegia, jakož i složení, ustavení a řízení kolegií byly zákonodárcem v nařízení vyjádřeny jako právní povinnosti, a proto jsou závazné a přímo použitelné ve všech členských státech. Z důvodu praktického fungování kolegia by mezi jeho členy měla být uzavřena písemná dohoda. Aby se zajistilo používání standardních písemných dohod napříč kolegii ústředních protistran, které by obsahovaly osvědčenou praxi z práce kolegií, a jednotný přístup příslušných orgánů a usnadnilo rychlé ustavení kolegií ústředních protistran ve lhůtě stanovené v čl. 18 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 648/2012, měl by Evropský orgán pro cenné papíry a trhy vydat obecné pokyny a doporučení v souladu s postupem stanoveným v článku 16 nařízení (EU) č. 1095/2010 (2).

| (6) | Žádným z ustanovení tohoto nařízení by neměla být dotčena pravomoc Komise zahájit řízení o nesplnění povinnosti podle článku 258 Smlouvy o fungování Evropské unie, jakož i možnost podání žalob uvedených v článcích 265 a 271 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské unie. |
| --- | --- |

(6)

Žádným z ustanovení tohoto nařízení by neměla být dotčena pravomoc Komise zahájit řízení o nesplnění povinnosti podle článku 258 Smlouvy o fungování Evropské unie, jakož i možnost podání žalob uvedených v článcích 265 a 271 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské unie.

| (7) | Pro zajištění včasné a aktuální výměny informací mezi členy kolegia by se kolegium mělo scházet pravidelně a mělo by umožnit svým členům, aby projednali přezkum příslušného orgánu týkající se dohod, strategií, postupů a mechanismů, které ústřední protistrana používá, aby dodržela nařízení (EU) č. 648/2012, a předložili k němu připomínky i to, aby projednali hodnocení rizik, kterým ústřední protistrana je nebo může být vystavena a která by mohla zapříčinit, ze strany příslušného orgánu. |
| --- | --- |

(7)

Pro zajištění včasné a aktuální výměny informací mezi členy kolegia by se kolegium mělo scházet pravidelně a mělo by umožnit svým členům, aby projednali přezkum příslušného orgánu týkající se dohod, strategií, postupů a mechanismů, které ústřední protistrana používá, aby dodržela nařízení (EU) č. 648/2012, a předložili k němu připomínky i to, aby projednali hodnocení rizik, kterým ústřední protistrana je nebo může být vystavena a která by mohla zapříčinit, ze strany příslušného orgánu.

| (8) | S cílem zajistit, aby byla všechna stanoviska členů kolegia plně zohledněna, by příslušný orgán měl učinit maximum pro to, aby bylo zabezpečeno, že se jakékoli neshody mezi orgány, které se mají stát členy kolegia, vyřeší před konečným zpracováním písemné dohody pro vznik a fungování kolegia. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy by měl případně usnadnit završení této dohody díky své zprostředkovatelské roli. |
| --- | --- |

(8)

S cílem zajistit, aby byla všechna stanoviska členů kolegia plně zohledněna, by příslušný orgán měl učinit maximum pro to, aby bylo zabezpečeno, že se jakékoli neshody mezi orgány, které se mají stát členy kolegia, vyřeší před konečným zpracováním písemné dohody pro vznik a fungování kolegia. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy by měl případně usnadnit završení této dohody díky své zprostředkovatelské roli.

| (9) | Toto nařízení vychází z návrhu regulačních technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy. |
| --- | --- |

(9)

Toto nařízení vychází z návrhu regulačních technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy.

| (10) | Před vlastním předložením návrhů technických norem, z nichž toto nařízení vychází, vedl Evropský orgán pro cenné papíry a trhy v případech, kde to bylo vhodné, konzultace s Evropským orgánem pro bankovnictví (EBA), Evropským výborem pro systémová rizika a členy Evropského systému centrálních bank (ESCB). V souladu s článkem 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2012 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) vedl Evropský orgán pro cenné papíry a trhy otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, provedl analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů a vyžádal si stanovisko skupiny subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů zřízené v souladu s článkem 37 nařízení (EU) č. 1095/2010, |
| --- | --- |

(10)

Před vlastním předložením návrhů technických norem, z nichž toto nařízení vychází, vedl Evropský orgán pro cenné papíry a trhy v případech, kde to bylo vhodné, konzultace s Evropským orgánem pro bankovnictví (EBA), Evropským výborem pro systémová rizika a členy Evropského systému centrálních bank (ESCB). V souladu s článkem 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2012 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) vedl Evropský orgán pro cenné papíry a trhy otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, provedl analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů a vyžádal si stanovisko skupiny subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů zřízené v souladu s článkem 37 nařízení (EU) č. 1095/2010,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Určení nejrelevantnějších měn

1.   Nejrelevantnější měny Unie se určí na základě relativního podílu každé měny v průměrných otevřených pozicích ústřední protistrany ke konci dne ve všech finančních nástrojích, u nichž ústřední protistrana provádí clearing, počítáno po dobu jednoho roku.

2.   Nejrelevantnější měny Unie jsou tři měny s nejvyšším relativním podílem vypočítaným podle odstavce 1 za předpokladu, že každý jednotlivý podíl přesahuje 10 %.

3.   Výpočet relativního podílu měn se provádí za období jednoho roku.

Článek 2

Funkční organizace kolegií

1.   Příslušný orgán ústřední protistrany poté, co posoudí, zda je žádost v souladu s čl. 17 odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012 úplná, předloží k diskuzi členům kolegia určeným podle čl. 18 odst. 2 uvedeného nařízení návrh písemné dohody podle čl. 18 odst. 5 téhož nařízení. Uvedená písemná dohoda obsahuje postup každoročního přezkumu. Zahrnuje také pozměňovací postup, v jehož rámci může změny kdykoli navrhnout příslušný orgán ústřední protistrany nebo jiní členové kolegia, a to se souhlasem kolegia, v souladu s postupem stanoveným v tomto článku.

2.   Pokud členové kolegia uvedení v odstavci 1 nesdělí své připomínky do deseti kalendářních dnů, přistoupí příslušný orgán ústřední protistrany k přijetí písemné dohody kolegiem a ke zřízení kolegia v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) č. 648/2012.

3.   Pokud členové kolegia vyjádří připomínky k návrhu písemné dohody předloženému podle odstavce 1, předloží tyto připomínky spolu s důkladným vysvětlením příslušnému orgánu ústřední protistrany ve lhůtě deseti kalendářních dnů. Je-li to nutné, připraví příslušný orgán ústřední protistrany revidovaný návrh a svolá zasedání za účelem projednání konečné písemné dohody, přičemž zohlední lhůtu uvedenou v čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) č. 648/2012.

4.   Kolegium se považuje za zřízené přijetím písemné dohody.

5.   Všichni členové kolegia budou písemnou dohodou přijatou v souladu s odstavci 1 až 3 tohoto článku vázáni.

Článek 3

Účast v kolegiích

1.   Pokud příslušný orgán členského státu, který není členem kolegia v souladu s čl. 18 odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012, požádá kolegium o informace, příslušný orgán ústřední protistrany po konzultaci s kolegiem rozhodne o nejvhodnějším způsobu, jak poskytnout informace orgánům, které nejsou členy kolegia, a jak si informace od nich vyžádat.

2.   Každý člen kolegia jmenuje jednoho zástupce, který se bude účastnit zasedání kolegia, a může jmenovat jednoho náhradníka, s výjimkou příslušného orgánu ústřední protistrany, který si může vyžádat další účastníky bez hlasovacích práv.

3.   Pokud centrální bance emitující jednu z nejrelevantnějších měn Unie odpovídá více než jedna centrální banka, příslušné centrální banky určí jednoho zástupce, který se bude účastnit kolegia.

4.   Pokud má orgán právo účastnit se kolegia podle více než jednoho z písmen c) až h) čl. 18 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012, může navrhnout další účastníky bez hlasovacích práv.

5.   Pokud podle tohoto článku vysílá člen kolegia více účastníků než jednoho nebo z téhož členského státu pochází více členů kolegia, než je počet hlasů, které mohou být těmito členy kolegia uplatněny podle čl. 19 odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012, potom tento člen nebo členové kolegia informují kolegium o tom, kteří účastníci mají hlasovací práva.

Článek 4

Řízení kolegií

1.   Příslušný orgán ústřední protistrany zajistí, aby práce kolegia usnadňovala plnění úkolů, které se provádějí podle nařízení (EU) č. 648/2012.

2.   Kolegium informuje Evropský orgán pro cenné papíry a trhy o veškerých úkolech, plní v souladu s odstavcem 1. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy má při monitorování úkolů plněných kolegiem koordinační úlohu a zajistí, aby jeho cíle byly v souladu s cíli ostatních kolegií, jak jen to je možné.

3.   Příslušný orgán ústřední protistrany zajistí přinejmenším, aby:

| a) | cíle všech zasedání nebo činností kolegia byly jasně stanoveny; |
| --- | --- |

a)

cíle všech zasedání nebo činností kolegia byly jasně stanoveny;

| b) | zasedání kolegia nebo jeho činnost byla efektivní a dále zajistí, aby všichni členové kolegia byli plně informováni o činnosti kolegia, která je pro ně relevantní; |
| --- | --- |

b)

zasedání kolegia nebo jeho činnost byla efektivní a dále zajistí, aby všichni členové kolegia byli plně informováni o činnosti kolegia, která je pro ně relevantní;

| c) | časový harmonogram zasedání nebo činnosti kolegia byl vymezen tak, aby jejich výstup napomohl dohledu nad ústřední protistranou; |
| --- | --- |

c)

časový harmonogram zasedání nebo činnosti kolegia byl vymezen tak, aby jejich výstup napomohl dohledu nad ústřední protistranou;

| d) | ústřední protistrana a další klíčové zainteresované strany jasně porozuměly úloze a fungování kolegia; |
| --- | --- |

d)

ústřední protistrana a další klíčové zainteresované strany jasně porozuměly úloze a fungování kolegia;

| e) | činnost kolegia byla pravidelně přezkoumávána a byla přijata nápravná opatření, jestliže kolegium nepracuje efektivně; |
| --- | --- |

e)

činnost kolegia byla pravidelně přezkoumávána a byla přijata nápravná opatření, jestliže kolegium nepracuje efektivně;

| f) | byl pro členy kolegia ve spolupráci s ústřední protistranou, je-li to nezbytné, stanoven program jednání ročního zasedání týkajícího se plánování krizového řízení. |
| --- | --- |

f)

byl pro členy kolegia ve spolupráci s ústřední protistranou, je-li to nezbytné, stanoven program jednání ročního zasedání týkajícího se plánování krizového řízení.

4.   S cílem zajistit účinné a účelné fungování kolegia vystupuje příslušný orgán ústřední protistrany jako ústřední kontaktní místo pro všechny záležitosti spojené s praktickou organizací kolegia. Příslušný orgán ústřední protistrany plní přinejmenším následující úkoly:

| a) | vypracování, aktualizaci a rozesílání seznamu s kontaktními údaji členů kolegia; |
| --- | --- |

a)

vypracování, aktualizaci a rozesílání seznamu s kontaktními údaji členů kolegia;

| b) | rozesílání programu jednání i dokumentů pro zasedání nebo činnost kolegia; |
| --- | --- |

b)

rozesílání programu jednání i dokumentů pro zasedání nebo činnost kolegia;

| c) | zápisy z jednání a formalizaci bodů opatření; |
| --- | --- |

c)

zápisy z jednání a formalizaci bodů opatření;

| d) | správu internetových stránek kolegia nebo jiného mechanismu pro elektronické sdílení informací, pokud existuje; |
| --- | --- |

d)

správu internetových stránek kolegia nebo jiného mechanismu pro elektronické sdílení informací, pokud existuje;

| e) | pokud je to možné, případné poskytnutí informačních a specializovaných týmů s cílem pomoci kolegiu v jeho úkolech; |
| --- | --- |

e)

pokud je to možné, případné poskytnutí informačních a specializovaných týmů s cílem pomoci kolegiu v jeho úkolech;

| f) | adekvátní sdílení informací mezi členy kolegia. |
| --- | --- |

f)

adekvátní sdílení informací mezi členy kolegia.

5.   Četnost zasedání kolegia určí příslušný orgán ústřední protistrany s ohledem na velikost, povahu, rozsah a komplexnost ústřední protistrany, systémové důsledky ústřední protistrany v jednotlivých jurisdikcích a měnách, potenciální dopady činnosti ústřední protistrany, vnější okolnosti a potenciální žádosti členů kolegia. Zasedání kolegia se koná nejméně jednou ročně, a pokud to příslušný orgán ústřední protistrany považuje za nutné, zasedání se koná pokaždé, kdy je třeba přijmout rozhodnutí podle nařízení (EU) č. 648/2012. Příslušný orgán ústřední protistrany pravidelně organizuje zasedání členů kolegia a vrcholného vedení ústřední protistrany.

6.   V písemné dohodě uvedené v článku 2 se upřesní, že kolegium je schopno se usnášet za přítomnosti alespoň dvou třetin členů.

7.   Příslušný orgán ústřední protistrany usiluje o to, aby každé zasedání kolegia bylo usnášeníschopné, a mohlo tak přijímat rozhodnutí. V případě, že usnášeníschopné není, zajistí předsedající, aby veškerá rozhodnutí, která je třeba přijmout, byla odložena, až usnášeníschopnost nastane, přičemž zohlední příslušné lhůty stanovené nařízením (EU) č. 648/2012.

Článek 5

Výměna informací mezi orgány

1.   Každý člen kolegia včas poskytne příslušnému orgánu ústřední protistrany veškeré informace, které jsou nezbytné pro operační fungování kolegia a pro plnění hlavních činností, na kterých se člen podílí. Příslušný orgán ústřední protistrany včas poskytne členům kolegia obdobné informace.

2.   Příslušný orgán ústřední protistrany poskytne kolegiu přinejmenším tyto informace:

| a) | významné změny struktury a vlastnictví skupiny ústřední protistrany; |
| --- | --- |

a)

významné změny struktury a vlastnictví skupiny ústřední protistrany;

| b) | významné změny výše kapitálu ústřední protistrany; |
| --- | --- |

b)

významné změny výše kapitálu ústřední protistrany;

| c) | změny v organizaci, vrcholném vedení, postupech nebo dohodách v případech, kdy mají tyto změny významný dopad na řízení nebo řízení rizik; |
| --- | --- |

c)

změny v organizaci, vrcholném vedení, postupech nebo dohodách v případech, kdy mají tyto změny významný dopad na řízení nebo řízení rizik;

| d) | seznam členů clearingového systému ústřední protistrany; |
| --- | --- |

d)

seznam členů clearingového systému ústřední protistrany;

| e) | podrobnosti o orgánech, které se účastní dohledu nad ústřední protistranou, včetně všech změn v jejich odpovědnosti; |
| --- | --- |

e)

podrobnosti o orgánech, které se účastní dohledu nad ústřední protistranou, včetně všech změn v jejich odpovědnosti;

| f) | informace o jakémkoli podstatném ohrožení schopnosti ústřední protistrany dodržovat nařízení (EU) č. 648/2012 a příslušná nařízení v přenesené pravomoci a prováděcí nařízení; |
| --- | --- |

f)

informace o jakémkoli podstatném ohrožení schopnosti ústřední protistrany dodržovat nařízení (EU) č. 648/2012 a příslušná nařízení v přenesené pravomoci a prováděcí nařízení;

| g) | potíže, které jsou spojeny s potenciálně významnými efekty přelévání; |
| --- | --- |

g)

potíže, které jsou spojeny s potenciálně významnými efekty přelévání;

| h) | faktory, které naznačují, že existuje potenciálně vysoké riziko nákazy; |
| --- | --- |

h)

faktory, které naznačují, že existuje potenciálně vysoké riziko nákazy;

| i) | významný vývoj finanční pozice ústřední protistrany; |
| --- | --- |

i)

významný vývoj finanční pozice ústřední protistrany;

| j) | včasné varování před možnými problémy s likviditou nebo závažnými podvody; |
| --- | --- |

j)

včasné varování před možnými problémy s likviditou nebo závažnými podvody;

| k) | případy selhání členů a veškerá návazná opatření; |
| --- | --- |

k)

případy selhání členů a veškerá návazná opatření;

| l) | sankce a výjimečná opatření dohledu; |
| --- | --- |

l)

sankce a výjimečná opatření dohledu;

| m) | zprávy o problémech týkající se výkonnosti nebo o mimořádných událostech, k nimž došlo, a o přijatých nápravných opatřeních; |
| --- | --- |

m)

zprávy o problémech týkající se výkonnosti nebo o mimořádných událostech, k nimž došlo, a o přijatých nápravných opatřeních;

| n) | pravidelné údaje o činnosti ústřední protistrany, jejich rozsah a četnost se schválí v rámci písemné dohody popsané v článku 2; |
| --- | --- |

n)

pravidelné údaje o činnosti ústřední protistrany, jejich rozsah a četnost se schválí v rámci písemné dohody popsané v článku 2;

| o) | přehled hlavních obchodních návrhů, včetně nových produktů nebo služeb, které budou nabízeny; |
| --- | --- |

o)

přehled hlavních obchodních návrhů, včetně nových produktů nebo služeb, které budou nabízeny;

| p) | změny týkající se modelu rizik ústřední protistrany, zátěžového a zpětného testování; |
| --- | --- |

p)

změny týkající se modelu rizik ústřední protistrany, zátěžového a zpětného testování;

| q) | případné změny dohod o interoperabilitě ústřední protistrany. |
| --- | --- |

q)

případné změny dohod o interoperabilitě ústřední protistrany.

3.   Výměna informací mezi členy kolegia odráží jejich povinnosti a informační potřeby. Aby se předešlo zbytečným informačním tokům, je výměna informací přiměřená a zaměřená na riziko.

4.   Členové kolegia zváží nejúčinnější způsoby sdělování informací, aby byla zajištěna nepřetržitá, včasná a přiměřená výměna informací.

5.   Zpráva o posouzení rizik, kterou připraví příslušný orgán ústřední protistrany v souladu s čl. 19 odst. 1 nařízení (EU) č. 648/2012, bude předložena kolegiu v lhůtě přiměřené k tomu, aby členové kolegia byli schopni tuto zprávu přezkoumat a přispět k ní, pokud je to nezbytné.

Článek 6

Dobrovolné sdílení a delegování úkolů

1.   Členové kolegia se dohodnou na podrobných podmínkách veškerých konkrétních dohod o delegování a dohod o dobrovolném svěření úkolů jiným členům, zejména v případě delegování, jehož výsledkem bude delegování hlavních úkolů dohledu člena.

2.   Strany konkrétních dohod o delegování a dohod o dobrovolném svěření úkolů se dohodnou na podrobných podmínkách, které se vztahují přinejmenším na tyto oblasti:

| a) | konkrétní činnosti v jasně vymezených oblastech, které budou svěřeny nebo delegovány; |
| --- | --- |

a)

konkrétní činnosti v jasně vymezených oblastech, které budou svěřeny nebo delegovány;

| b) | postupy a procesy, které se použijí; |
| --- | --- |

b)

postupy a procesy, které se použijí;

| c) | úloha a povinnosti každé ze stran; |
| --- | --- |

c)

úloha a povinnosti každé ze stran;

| d) | druh informací, které se mezi stranami vyměňují. |
| --- | --- |

d)

druh informací, které se mezi stranami vyměňují.

3.   Sdílení a delegování úkolů nesmí budit dojem změny rozdělení rozhodovacích pravomocí příslušného orgánu ústřední protistrany.

Článek 7

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. května 2013.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 201, 27.7.2012, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84.

2

---

| 13.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 244/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 244/23

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 877/2013

ze dne 27. června 2013,

kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (1), a zejména na čl. 10 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (EU) č. 473/2013 zavádí podrobnější sledování členských států, jejichž měnou je euro a které podléhají postupu při nadměrném schodku, a to prostřednictvím dodatečných požadavků v oblasti podávání zpráv, aby se zajistila prevence a včasná náprava odchylek od doporučení Rady nebo rozhodnutí, podle kterých má být odstraněn nadměrný schodek. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (EU) č. 473/2013 zavádí podrobnější sledování členských států, jejichž měnou je euro a které podléhají postupu při nadměrném schodku, a to prostřednictvím dodatečných požadavků v oblasti podávání zpráv, aby se zajistila prevence a včasná náprava odchylek od doporučení Rady nebo rozhodnutí, podle kterých má být odstraněn nadměrný schodek.

| (2) | Toto sledování doplňuje stávající povinnosti v oblasti podávání zpráv stanovené v čl. 3 odst. 4a a čl. 5 odst. 1a nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (2), které po členských státech podléhajících postupu při nadměrném schodku požadují, aby Radě a Komisi oznámily opatření přijatá k odstranění nadměrného schodku v reakci na doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy nebo v reakci na výzvu Rady podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy. Zpráva obsahuje cíle týkající se veřejných výdajů a příjmů a diskrečních opatření na straně výdajů i příjmů, které jsou v souladu s doporučením Rady, a rovněž informace o přijatých opatřeních a charakteru předpokládaných opatření potřebných k dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(2)

Toto sledování doplňuje stávající povinnosti v oblasti podávání zpráv stanovené v čl. 3 odst. 4a a čl. 5 odst. 1a nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (2), které po členských státech podléhajících postupu při nadměrném schodku požadují, aby Radě a Komisi oznámily opatření přijatá k odstranění nadměrného schodku v reakci na doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy nebo v reakci na výzvu Rady podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy. Zpráva obsahuje cíle týkající se veřejných výdajů a příjmů a diskrečních opatření na straně výdajů i příjmů, které jsou v souladu s doporučením Rady, a rovněž informace o přijatých opatřeních a charakteru předpokládaných opatření potřebných k dosažení těchto cílů.

| (3) | Nařízení (EU) č. 473/2013 doplňuje tyto původní požadavky v oblasti podávání zpráv tak, že pro členské státy, jejichž měnou je euro a které podléhají postupu při nadměrném schodku, stanoví větší četnost podávání zpráv. Tyto členské státy musí Komisi a Hospodářskému a finančnímu výboru podávat zprávu každých šest měsíců, pokud se na ně vztahuje doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 SFEU, a každé tři měsíce, pokud se na ně vztahuje rozhodnutí Rady, podle kterého má být odstraněn nadměrný schodek podle čl. 126 odst. 9 SFEU. Zprávy by měly obsahovat informace o plnění rozpočtu vládních institucí a jejich subsektorů v daném roce, o rozpočtových důsledcích diskrečních opatření přijatých jak na straně výdajů, tak na straně příjmů, o cílech stanovených pro veřejné výdaje a příjmy a informace o přijatých opatřeních a o povaze opatření, která jsou plánována pro dosažení těchto cílů. Toto častější podávání zpráv umožní Komisi a Hospodářskému a finančnímu výboru průběžně sledovat, zda je dotčený členský stát na cestě k odstranění svého nadměrného schodku. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (EU) č. 473/2013 doplňuje tyto původní požadavky v oblasti podávání zpráv tak, že pro členské státy, jejichž měnou je euro a které podléhají postupu při nadměrném schodku, stanoví větší četnost podávání zpráv. Tyto členské státy musí Komisi a Hospodářskému a finančnímu výboru podávat zprávu každých šest měsíců, pokud se na ně vztahuje doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 SFEU, a každé tři měsíce, pokud se na ně vztahuje rozhodnutí Rady, podle kterého má být odstraněn nadměrný schodek podle čl. 126 odst. 9 SFEU. Zprávy by měly obsahovat informace o plnění rozpočtu vládních institucí a jejich subsektorů v daném roce, o rozpočtových důsledcích diskrečních opatření přijatých jak na straně výdajů, tak na straně příjmů, o cílech stanovených pro veřejné výdaje a příjmy a informace o přijatých opatřeních a o povaze opatření, která jsou plánována pro dosažení těchto cílů. Toto častější podávání zpráv umožní Komisi a Hospodářskému a finančnímu výboru průběžně sledovat, zda je dotčený členský stát na cestě k odstranění svého nadměrného schodku.

| (4) | Podle čl. 10 odst. 3 nařízení (EU) č. 473/2013 Komise vymezí obsah těchto dodatečných zpráv. Tento akt v přenesené pravomoci stanoví jasný rámec pro informace, které mají podávat členské státy, jejichž měnou je euro a jež podléhají postupu při nadměrném schodku. Podávání zpráv stanovené tímto nařízením v přenesené pravomoci přinese strukturovaný a harmonizovaný přehled o rozpočtové situaci dotčeného členského státu. Zpráva by měla obsahovat roční a čtvrtletní údaje, aby umožňovala získat podrobnou představu o probíhající nápravě. Údaje se mají poskytovat na hotovostní a akruální bázi (podle Evropského systému národních účtů ESA), aby bylo možné lépe pochopit dynamiku rozpočtové situace. Vzhledem k tomu, že postup při nadměrném schodku lze zahájit při nedodržení referenční hodnoty uvedené ve Smlouvě buď pro deficit nebo pro poměr dluhu k DPH, případně obou, měly by zprávy informovat o změnách u hlavních složek schodku vládních institucí a o vývoji zadlužení. |
| --- | --- |

(4)

Podle čl. 10 odst. 3 nařízení (EU) č. 473/2013 Komise vymezí obsah těchto dodatečných zpráv. Tento akt v přenesené pravomoci stanoví jasný rámec pro informace, které mají podávat členské státy, jejichž měnou je euro a jež podléhají postupu při nadměrném schodku. Podávání zpráv stanovené tímto nařízením v přenesené pravomoci přinese strukturovaný a harmonizovaný přehled o rozpočtové situaci dotčeného členského státu. Zpráva by měla obsahovat roční a čtvrtletní údaje, aby umožňovala získat podrobnou představu o probíhající nápravě. Údaje se mají poskytovat na hotovostní a akruální bázi (podle Evropského systému národních účtů ESA), aby bylo možné lépe pochopit dynamiku rozpočtové situace. Vzhledem k tomu, že postup při nadměrném schodku lze zahájit při nedodržení referenční hodnoty uvedené ve Smlouvě buď pro deficit nebo pro poměr dluhu k DPH, případně obou, měly by zprávy informovat o změnách u hlavních složek schodku vládních institucí a o vývoji zadlužení.

| (5) | Údaje sdělované podle tohoto aktu v přenesené pravomoci by měly být konzistentní s těmi, které se sdělují Eurostatu v souvislosti s postupem při nadměrném schodku, |
| --- | --- |

(5)

Údaje sdělované podle tohoto aktu v přenesené pravomoci by měly být konzistentní s těmi, které se sdělují Eurostatu v souvislosti s postupem při nadměrném schodku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví požadavky na obsah zpráv, které Komise může požadovat po členských státech, jejichž měnou je euro a jež podléhají postupu při nadměrném schodku.

Článek 2

Struktura a obsah podávaných zpráv

1.   Zprávy uvedené v článku 1 mají tuto strukturu:

| — | aktuální saldo, vývoj dluhu a aktualizované rozpočtové plány na období nápravy pro vládní instituce a jejich subsektory, |
| --- | --- |

—

aktuální saldo, vývoj dluhu a aktualizované rozpočtové plány na období nápravy pro vládní instituce a jejich subsektory,

| — | popis a vyčíslení fiskální strategie z nominálního a strukturálního hlediska (cyklická složka salda, očištěna od jednorázových a dočasných opatření) nápravy nadměrného schodku do lhůty stanovené Radou s ohledem na poslední doporučení nebo rozhodnutí Rady o výzvě podle čl. 126 odst. 7 nebo čl. 126 odst. 9 SFEU, včetně podrobných informací o plánovaných či již přijatých rozpočtových opatřeních k dosažení těchto cílů a jejich rozpočtových dopadech. |
| --- | --- |

—

popis a vyčíslení fiskální strategie z nominálního a strukturálního hlediska (cyklická složka salda, očištěna od jednorázových a dočasných opatření) nápravy nadměrného schodku do lhůty stanovené Radou s ohledem na poslední doporučení nebo rozhodnutí Rady o výzvě podle čl. 126 odst. 7 nebo čl. 126 odst. 9 SFEU, včetně podrobných informací o plánovaných či již přijatých rozpočtových opatřeních k dosažení těchto cílů a jejich rozpočtových dopadech.

2.   Zprávy obsahují tabulky uvedené v příloze tohoto nařízení.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.

V Bruselu dne 27. června 2013.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11.

1

(2)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.

2

---

PŘÍLOHA

Tabulky, které mají být obsahem zpráv podávaných podle čl. 10 odst. 3 nařízení (EU) č. 473/2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně

Poznámka: V tabulkách rok t odpovídá roku, ve kterém se podává zpráva. Poskytnutí údajů u položek uvedených tučně je povinné. Měl by se provádět koncepční rámec odsouhlasený v souvislosti se směrnicí Rady 2011/85/EU (1).

Tabulka 1a

Čtvrtletní plnění rozpočtu na bázi peněžních toků
   (3)
  vládních institucí a jejich subsektorů
   (4)
  v průběhu roku

| mil. EUR | Rok t (2) |
| --- | --- |
| Q1 | Q2 | Q3 | Q4 |
| Celkové saldo podle subsektorů (6–7) |
| 1. | Vládní instituce |

mil. EUR

Rok t (2)

Q1

Q2

Q3

Q4

Celkové saldo podle subsektorů (6–7)

1.

| 2. | Ústřední vládní instituce |
| --- | --- |

2.

| 3. | Národní vládní instituce |
| --- | --- |

3.

| 4. | Místní vládní instituce |
| --- | --- |

4.

| 5. | Fondy sociálního zabezpečení |
| --- | --- |

5.

Pro každý subsektor (uveďte který)

| 6. | Celkové příjmy / přítok likvidity |
| --- | --- |

6.

Z toho (ilustrativní seznam)

Daně, z toho:

Přímé daně

Nepřímé daně, z toho:

DPH

Sociální příspěvky

Prodej

Ostatní běžné příjmy

Kapitálové příjmy

Přítok likvidity z operací s finančními nástroji

| 7. | Celkové výdaje / odtok likvidity |
| --- | --- |

7.

Z toho (ilustrativní seznam)

Nákup zboží a služeb

Náhrady zaměstnancům

Úroky

Dotace

Sociální dávky

Ostatní běžné výdaje

Výdajové kapitálové transfery

Kapitálové investice

Odtok likvidity z operací s finančními nástroji

Tabulka 1b

Čtvrtletní plnění rozpočtu v průběhu roku a výhledy podle standardů ESA a sezónně neupravené
   (6)
  u vládních institucí a jejich subsektorů

Údaje o plnění rozpočtu poskytované v tabulce 1a a 1b by měly být konzistentní; měla by být předložena srovnávací tabulka, z níž je patrná metodika přechodu mezi dvěma tabulkami.

| mil. EUR | Kód ESA | Rok t (5) |
| --- | --- | --- |
| Q1 | Q2 | Q3 | Q4 |
| Čisté půjčky (+)/čisté výpůjčky (–) |
| 1. | Vládni instituce
   (6) |

mil. EUR

Kód ESA

Rok t (5)

Q1

Q2

Q3

Q4

Čisté půjčky (+)/čisté výpůjčky (–)

1.

S.13

| 2. | Ústřední vládní instituce |
| --- | --- |

2.

Ústřední vládní instituce

S.1311

| 3. | Národní vládní instituce |
| --- | --- |

3.

Národní vládní instituce

S.1312

| 4. | Místní vládní instituce |
| --- | --- |

4.

Místní vládní instituce

S.1313

| 5. | Fondy sociálního zabezpečení |
| --- | --- |

5.

Fondy sociálního zabezpečení

S.1314

Pro vládní instituce (dobrovolně pro subsektory)

| 6. | Příjmy celkem
   (6) |
| --- | --- |

6.

TR

z toho:

Daně z výroby a z dovozu

D.2

Běžné daně z důchodů, jmění a jiné

D.5

Kapitálové daně

D.91

Sociální příspěvky

D.61

Důchod z vlastnictví

D.4

Ostatní (7)

| 7. | Celkové výdaje
   (6) |
| --- | --- |

7.

TE

z toho:

Náhrady zaměstnancům

D.1

Mezispotřeba

P.2

Sociální platby

D.62, D.632 (8)

Úrokové výdaje

D.41

Dotace

D.3

Tvorba hrubého fixního kapitálu (6)

P.51

Kapitálové transfery

D.9

Ostatní (9)

| 8. | Hrubý dluh
   (10) |
| --- | --- |

8.

Tabulka 1c

Roční rozpočtové cíle u vládních institucí a jejich subsektorů podle standardů ESA

| | Kód ESA | Rok t–1 | Rok t | Rok t + ... (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisté půjčky (+)/čisté výpůjčky (–) podle subsektorů (% HDP) |
| 1. | Vládní instituce |

Kód ESA

Rok t–1

Rok t

Rok t + ... (11)

Čisté půjčky (+)/čisté výpůjčky (–) podle subsektorů (% HDP)

1.

S.13

| 2. | Ústřední vládní instituce |
| --- | --- |

2.

S.1311

| 3. | Národní vládní instituce |
| --- | --- |

3.

S.1312

| 4. | Místní vládní instituce |
| --- | --- |

4.

S.1313

| 5. | Fondy sociálního zabezpečení |
| --- | --- |

5.

S.1314

Vládní instituce (S.13) (% HDP)

| 6. | Celkové příjmy |
| --- | --- |

6.

TR

| 7. | Celkové výdaje |
| --- | --- |

7.

TE

| 8. | Úrokové výdaje |
| --- | --- |

8.

D.41

| 9. | Primární saldo
   (12) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Jednorázová a ostatní dočasná opatření
   (13) |
| --- | --- |

10.

Míra změny

Míra změny

Míra změny

| 11. | Růst reálného HDP |
| --- | --- |

11.

| 12. | Růst potenciálního HDP |
| --- | --- |

12.

Příspěvky:

| — | práce |
| --- | --- |

—

práce

| — | kapitál |
| --- | --- |

—

kapitál

| — | celková produktivita faktorů |
| --- | --- |

—

celková produktivita faktorů

% potenciálního HDP

% potenciálního HDP

% potenciálního HDP

| 13. | Mezera výstupu |
| --- | --- |

13.

| 14. | Cyklická složka rozpočtu |
| --- | --- |

14.

| 15. | Cyklicky očištěné saldo(1 – 14) |
| --- | --- |

15.

| 14. | Cyklicky očištěné primární saldo (13 + 6) |
| --- | --- |

14.

| 15. | Strukturální saldo (13 – 10) |
| --- | --- |

15.

Tabulka 2

Cíle pro výdaje a příjmy u vládních institucí (S.13) v souladu s standardy ESA

| % HDP | Kód ESA | Rok t–1 | Rok t | Rok t + 1 | Rok t + ... (14) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Cíl celkových příjmů
  (= řádek 6 v tabulce 1). |

% HDP

Kód ESA

Rok t–1

Rok t

Rok t + 1

Rok t + ... (14)

1.

(= řádek 6 v tabulce 1).

TR

z toho:

| 1.1 | Daně z výroby a z dovozu |
| --- | --- |

1.1

D.2

| 1.2 | Běžné daně z důchodů, jmění a jiné |
| --- | --- |

1.2

D.5

| 1.3 | Kapitálové daně |
| --- | --- |

1.3

D.91

| 1.4 | Sociální příspěvky |
| --- | --- |

1.4

D.61

| 1.5 | Důchod z vlastnictví |
| --- | --- |

1.5

D.4

| 1.6 | Ostatní
   (15) |
| --- | --- |

1.6

p.m.: Daňové zatížení

(D.2 + D.5 + D.61 + D.91-D.995) (16)

| 2. | Cíl celkových výdajů
  (= řádek 7 v tabulce 1c) |
| --- | --- |

2.

(= řádek 7 v tabulce 1c)

TE (17)

z toho:

| 2.1 | Náhrady zaměstnancům |
| --- | --- |

2.1

D.1

| 2.2 | Mezispotřeba |
| --- | --- |

2.2

P.2

| 2.3 | Sociální platby |
| --- | --- |

2.3

D.62, D.6311, D.63121, D.63131 (20)

z toho

Dávky v nezaměstnanosti
   (18)

| 2.4 | Úrokové výdaje |
| --- | --- |

2.4

D.41

| 2.5 | Dotace |
| --- | --- |

2.5

D.3

| 2.6 | Tvorba hrubého fixního kapitálu |
| --- | --- |

2.6

P.51

| 2.7 | Kapitálové transfery |
| --- | --- |

2.7

D.9

| 2.8 | Ostatní
   (19) |
| --- | --- |

2.8

Tabulka 3a

Rozpočtová opatření přijatá a plánovaná vládními institucemi a jejich subsektory k dosažení cílů uvedených v tabulce 2 jak na straně výdajů, tak příjmů

| Očekávaný rozpočtový dopad přijatých a plánovaných opatření (22) |
| --- |
| Seznam opatření | Podrobný popis (23) | Cíl (výdaje/příjmy)
  Kód ESA | Účetní zásada (24) | Stav přijímání | Dodatečný meziroční rozpočtový dopad (mil. EUR) |
| | t–1 | t | t + 1 | t + 2 | t + (21) |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| CELKEM |

Očekávaný rozpočtový dopad přijatých a plánovaných opatření (22)

Seznam opatření

Podrobný popis (23)

Cíl (výdaje/příjmy)

Kód ESA

Účetní zásada (24)

Stav přijímání

Dodatečný meziroční rozpočtový dopad (mil. EUR)

t–1

t

t + 1

t + 2

t + (21)

CELKEM

Tabulka 3b

Čtvrtletní podávání zpráv o rozpočtovém dopadu opatření uvedených v tabulce 3a

| Seznam opatření (25) | Podávání zpráv v průběhu roku o opatřeních s dopadem v roce t (zvolte jednu z níže uvedených možností) (26) | Očekávaný roční dopad na rozpočet v roce t
  (v milionech EUR)
  (= tabulka 3a) |
| --- | --- | --- |
| Čtvrtletní zjištěný dopad na rozpočet (mil. EUR) (27) | Kumulativní zjištěný dopad na rozpočet od počátku roku (mil. EUR) |
| Q1 | Q2 | Q3 | Q4 |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| CELKEM | | | | | | |

Seznam opatření (25)

Podávání zpráv v průběhu roku o opatřeních s dopadem v roce t (zvolte jednu z níže uvedených možností) (26)

Očekávaný roční dopad na rozpočet v roce t

(v milionech EUR)

(= tabulka 3a)

Čtvrtletní zjištěný dopad na rozpočet (mil. EUR) (27)

Kumulativní zjištěný dopad na rozpočet od počátku roku (mil. EUR)

Q1

Q2

Q3

Q4

CELKEM

Tabulka 4

Vládní instituce (S.13) vývoj dluhu a výhledy

| | | Rok t–1 | Rok t | Rok t + ... (28) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Kód ESA | % HDP | % HDP | % HDP |
| 1. | Hrubý dluh
   (29)
  (= tabulka 1b.8 pro vládní instituce) |

Rok t–1

Rok t

Rok t + ... (28)

Kód ESA

% HDP

% HDP

% HDP

1.

(= tabulka 1b.8 pro vládní instituce)

| 2. | Změna míry hrubého dluhu |
| --- | --- |

2.

Přispívá ke změně hrubého dluhu

| 3. | Primární saldo
  (= řádek 9 v tabulce 1c) |
| --- | --- |

3.

(= řádek 9 v tabulce 1c)

| 4. | Úrokové výdaje
  (= řádek 8 v tabulce 1c) |
| --- | --- |

4.

(= řádek 8 v tabulce 1c)

D.41

| 5. | Vnitřní dynamika dluhu |
| --- | --- |

5.

z toho:

| — | Rozdíly mezi hotovostním a akruálním principem (30) |
| --- | --- |

—

Rozdíly mezi hotovostním a akruálním principem (30)

| — | Čistá akumulace finančních aktiv (31) |
| --- | --- |

—

Čistá akumulace finančních aktiv (31)

z toho:

| — | Výnosy z privatizace |
| --- | --- |

—

Výnosy z privatizace

| — | Dopady oceňování a ostatní (32) |
| --- | --- |

—

Dopady oceňování a ostatní (32)

p.m.: Implicitní sazba úroků z dluhu
   (33)
  (%)

Ostatní relevantní proměnné

| 6. | Likvidní finanční aktiva (34) |
| --- | --- |

6.

Likvidní finanční aktiva (34)

| 7. | Čistý finanční dluh |
| --- | --- |

7.

Formula

| 8. | Umoření dluhu (stávající dluhopisy) od konce předchozího roku |
| --- | --- |

8.

Umoření dluhu (stávající dluhopisy) od konce předchozího roku

| 9. | Procentní podíl dluhu v cizí měně (%) |
| --- | --- |

9.

Procentní podíl dluhu v cizí měně (%)

| 10. | Průměrná splatnost (roky) |
| --- | --- |

10.

Průměrná splatnost (roky)

| 11. | Růst reálného HDP (%)
  (= řádek 11 v tabulce 1c) |
| --- | --- |

11.

(= řádek 11 v tabulce 1c)

---

(1)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 41.

(2)  Údaje se musí poskytovat až do běžného čtvrtletí, včetně. Nejsou-li k dispozici údaje pro běžné čtvrtletí, poskytněte poslední měsíční údaje s uvedením měsíce, ke kterému se vztahují. U celkového salda vládních institucí uveďte informace do posledního čtvrtletí, které je k dispozici (tj. q-1). Platí obvyklá politika zajišťování kvality a revizní politika.

(3)  Lze poskytnout ekvivalentní číselné údaje z veřejných účtů, nejsou-li k dispozici údaje na bázi peněžních toků; uveďte účetní bázi použitou k vyplnění všech informací poskytovaných v této tabulce.

(4)  Odpovídá poskytování údajů podle čl. 3 odst. 2 směrnice Rady 2011/85/EU.

(5)  Poskytované údaje pokrývají období do konce běžného roku t; čtvrtletní výhledy nejsou závazné a oznamují se jako odhady (s možností revize) pro informační a kontrolní účely.

(6)  Pro vládní instituce se navíc údaje v položkách označených „(a)“ dále poskytují jako sezónně upravené; pokud je nemohou poskytnout vnitrostátní orgány, provede sezónní úpravu Eurostat za pomoci dotčeného členského státu.

(7)  P.11 + P.12 + P.131 + D.39příjmové + D.7příjmové + D.9příjmové (jiné než D.91příjmové).

(8)  Podle ESA95: D6311_D63121_D63131výdajové; v ESA2010 D632výdajové

(9)  D.29výdajové + D.4výdajové (jiné než D.41výdajové) + D.5výdajové + D.7výdajové + P.52 + P.53 + K.2 + D.8.

(10)  Podle definice v nařízení Rady (ES) č. 479/2009 (Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 1).

(11)  Po žádosti Komise o aktivaci povinnosti podávat zprávy podle čl. 10 odst. 3 nařízení (EU) č. 473/2013 se zprávy podávají od roku, kdy byl zahájen postup při nadměrném schodku v souladu s čl. 126 odst. 6 SFEU, a to až do plánované nápravy nadměrného schodku podle lhůty stanovené v doporučení Rady v souladu s čl. 126 odst. 7 SFEU nebo rozhodnutí o výzvě v souladu s čl. 126 odst. 9 SFEU.

(12)  Primární saldo se počítá jako (B.9, položka 8) plus (D.41, položka 9).

(13)  Znaménko plus znamená opatření snižující deficit.

(14)  Po žádosti Komise o aktivaci povinnosti podávat zprávy podle čl. 10 odst. 3 nařízení (EU) č. 473/2013 se zprávy podávají od roku, kdy byl zahájen postup při nadměrném schodku v souladu s čl. 126 odst. 6 SFEU, a to až do plánované nápravy nadměrného schodku podle lhůty stanovené v doporučení Rady v souladu s čl. 126 odst. 7 SFEU nebo rozhodnutí o výzvě v souladu s čl. 126 odst. 9 SFEU.

(15)  P.11 + P.12 + P.131 + D.39příjmové + D.7příjmové + D.9příjmové (jiné než D.91příjmové).

(16)  Včetně vybraných EU a včetně případné korekce z důvodu nevybraných daní a sociálních příspěvků D.995).

(17)

Formula

(18)  Zahrnuje peněžité dávky (D.621 a D.624) a naturální dávky (D.631) související s dávkami v nezaměstnanosti.

(19)  D.29 + D.4 (jiné než D.41) + D.5 + D.7 + P.52 + P.53 + K.2 + D.8.

(20)  V ESA2010: D.62, D.632c

(21)  Rok, kdy je naplánována náprava nadměrného schodku v souladu se lhůtou stanovenou v doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 SFEU nebo rozhodnutí o výzvě v souladu s čl. 126 odst. 9 SFEU.

(22)  Uvádí se pouze dostatečně podrobná opatření, které jsou věrohodně oznámena.

(23)  Včetně podávání zpráv o tom, který subsektor přijímá opatření.

(24)  Standardně se měl být dopad uváděn na akruální bázi, pokud to však není možné, je třeba výslovně uvést, že je daná hodnota hlášena na hotovostní bázi. Rozpočtové důsledky je třeba zaevidovat jako dodatečný dopad – oproti záznamu rozpočtových důsledků na jednotlivých úrovních – v porovnání se základní prognózou předchozího roku. Jednoduchá trvalá opatření by proto měla být zaznamenána jako opatření s dopadem +/– X v roce (letech), kdy byla zavedena, a jinak s dopadem nula, tj. celkový dopad na výši příjmů nebo výdajů se nesmí vzájemně vyrušit. Pokud se dopad opatření v průběhu času mění, měl by být v tabulce uveden pouze rozdíl. Jednorázová opatření by vzhledem ke své povaze měla být vždy zaznamenána jako opatření s dopadem +/– X v roce, kdy mají poprvé dopad na rozpočet, a jako –/+ X v následujícím roce, tj. celkový dopad na výši příjmů nebo výdajů ve dvou po sobě následujících letech musí být nula.

(25)  Vyberte opatření uvedené v tabulce 3a, které má dopad na rozpočet v roce t.

(26)  Povinnost vyplnit jednu ze dvou možností: čtvrtletní podávání zpráv (odhady s možností revize) nejméně do běžného čtvrtletí nebo souhrn zjištěného dopadu na rozpočet do aktuálního data.

(27)  Pro každé uveďte čtvrtletí, zda poskytované údaje odpovídají zjištěným údajům; povinně se podávají zprávy až do běžného čtvrtletí, včetně.

(28)  Po žádosti Komise o aktivaci povinnosti podávat zprávy podle čl. 10 odst. 3 nařízení (EU) č. 473/2013 se zprávy podávají od roku, kdy byl zahájen postup při nadměrném schodku v souladu s čl. 126 odst. 6 SFEU, a to až do plánované nápravy nadměrného schodku podle lhůty stanovené v doporučení Rady v souladu s čl. 126 odst. 7 SFEU nebo rozhodnutí o výzvě v souladu s čl. 126 odst. 9 SFEU.

(29)  Podle definice v nařízení (ES) č. 479/2009.

(30)  Rozdíly mezi úrokovými výdaji, jinými výdaji a příjmy mohou být uvedeny odděleně, pokud je to relevantní nebo v případě, že poměr dluhu k HDP překročí referenční hodnotu.

(31)  Likvidní aktiva (oběživo), státní dluhopisy, pohledávky vůči třetím zemím, státní podniky a rozdíl mezi kotovanými a nekotovanými aktivy mohou být uvedeny odděleny, pokud je to relevantní nebo v případě, že poměr dluhu k HDP překročí referenční hodnotu.

(32)  Změny způsobené vývojem směnného kurzů a operace na sekundárním trhu mohou být uvedeny odděleně, pokud je to relevantní nebo v případě, že poměr dluhu k HDP překročí referenční hodnotu.

(33)  Vyjádřeno jako výdaje na úroky děleno mírou zadlužení z předcházejícího roku.

(34)  Likvidní aktiva jsou zde definována jako AF.1, AF.2, AF.3 (konsolidováno za vládní instituce, tj. započtení finančních pozic mezi vládními subjekty), A.F511, AF.52 (pokud jsou kotovaná na burze).

---

| 13.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 244/32 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 244/32

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 878/2013

ze dne 12. září 2013

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. září 2013.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MK | 37,9 |
| XS | 31,3 |
| ZZ | 34,6 |
| 0707 00 05 | MK | 43,1 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 69,3 |
| 0709 93 10 | TR | 134,7 |
| ZZ | 134,7 |
| 0805 50 10 | AR | 125,2 |
| CL | 136,3 |
| IL | 142,1 |
| TR | 78,9 |
| UY | 100,2 |
| ZA | 119,6 |
| ZZ | 117,1 |
| 0806 10 10 | EG | 184,6 |
| TR | 148,4 |
| ZZ | 166,5 |
| 0808 10 80 | AR | 100,2 |
| BA | 68,8 |
| BR | 54,6 |
| CL | 123,8 |
| NZ | 144,9 |
| US | 130,2 |
| ZA | 109,7 |
| ZZ | 104,6 |
| 0808 30 90 | AR | 202,6 |
| CN | 82,3 |
| TR | 131,0 |
| ZA | 206,6 |
| ZZ | 155,6 |
| 0809 30 | TR | 129,4 |
| ZZ | 129,4 |
| 0809 40 05 | BA | 45,1 |
| MK | 54,9 |
| XS | 53,5 |
| ZZ | 51,2 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MK

37,9

XS

31,3

ZZ

34,6

0707 00 05

MK

43,1

TR

95,4

ZZ

69,3

0709 93 10

TR

134,7

ZZ

134,7

0805 50 10

AR

125,2

CL

136,3

IL

142,1

TR

78,9

UY

100,2

ZA

119,6

ZZ

117,1

0806 10 10

EG

184,6

TR

148,4

ZZ

166,5

0808 10 80

AR

100,2

BA

68,8

BR

54,6

CL

123,8

NZ

144,9

US

130,2

ZA

109,7

ZZ

104,6

0808 30 90

AR

202,6

CN

82,3

TR

131,0

ZA

206,6

ZZ

155,6

0809 30

TR

129,4

ZZ

129,4

0809 40 05

BA

45,1

MK

54,9

XS

53,5

ZZ

51,2

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 13.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 244/34 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 244/34

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 11. září 2013,

kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2013/443/EU o některých ochranných opatřeních v souvislosti s vysoce patogenní influenzou ptáků podtypu H7N7 v Itálii

(oznámeno pod číslem C(2013) 5904)

(Pouze italské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2013/453/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 89/662/EHS ze dne 11. prosince 1989 o veterinárních kontrolách v obchodu uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 90/425/EHS ze dne 26. června 1990 o veterinárních a zootechnických kontrolách v obchodu s některými živými zvířaty a produkty uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu (2), a zejména na čl. 10 odst. 4 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Poté, co Itálie dne 15. srpna 2013 oznámila ohnisko vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H7N7 v jednom hospodářství v obci Ostellato (provincie Ferrara, oblast Emilia-Romagna), přijala Komise prováděcí rozhodnutí 2013/439/EU (3), kterým se stanoví vymezení ochranných pásem a pásem dozoru v okolí ohniska. |
| --- | --- |

(1)

Poté, co Itálie dne 15. srpna 2013 oznámila ohnisko vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H7N7 v jednom hospodářství v obci Ostellato (provincie Ferrara, oblast Emilia-Romagna), přijala Komise prováděcí rozhodnutí 2013/439/EU (3), kterým se stanoví vymezení ochranných pásem a pásem dozoru v okolí ohniska.

| (2) | V důsledku druhého ohniska této nákazy v obci Mordano v provincii Bologna v oblasti Emilia-Romagna přijala Komise prováděcí rozhodnutí 2013/443/EU (4), kterým byly upraveny hranice ochranných pásem a pásem dozoru a vymezena další uzavřená pásma. Tato pásma byla určena v částech A, B a C přílohy uvedeného rozhodnutí. Výskyt dalších ohnisek této nákazy vyžaduje, aby byla pásma s omezením určená v částech A, B a C přílohy prováděcího rozhodnutí 2013/443/EU upravena. |
| --- | --- |

(2)

V důsledku druhého ohniska této nákazy v obci Mordano v provincii Bologna v oblasti Emilia-Romagna přijala Komise prováděcí rozhodnutí 2013/443/EU (4), kterým byly upraveny hranice ochranných pásem a pásem dozoru a vymezena další uzavřená pásma. Tato pásma byla určena v částech A, B a C přílohy uvedeného rozhodnutí. Výskyt dalších ohnisek této nákazy vyžaduje, aby byla pásma s omezením určená v částech A, B a C přílohy prováděcího rozhodnutí 2013/443/EU upravena.

| (3) | Příloha prováděcího rozhodnutí 2013/443/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(3)

Příloha prováděcího rozhodnutí 2013/443/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (4) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha prováděcího rozhodnutí 2013/443/EU se nahrazuje přílohou tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.

V Bruselu dne 11. září 2013.

Za Komisi

Tonio BORG

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/439/EU ze dne 19. srpna 2013 týkající se některých ochranných opatření v souvislosti s vysoce patogenní influenzou ptáků podtypu H7N7 v Itálii (Úř. věst. L 223, 21.8.2013, s. 10).

3

(4)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/443/EU ze dne 27. srpna 2013 o některých ochranných opatřeních v souvislosti s vysoce patogenní influenzou ptáků podtypu H7N7 v Itálii včetně vymezení dalších uzavřených pásem a o zrušení prováděcího rozhodnutí 2013/439/EU (Úř. věst. L 230, 29.8.2013, s. 20).

4

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA

ČÁST A

Ochranná pásma podle článku 1:

| Kód země ISO | Členský stát | Poštovní směrovací číslo | Název | Datum ukončení platnosti podle článku 29 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IT | Itálie | | Oblast zahrnující obce: | |
| | | 44020 | Ostellato | 17.9.2013 |
| | | 44015 | Portomaggiore | |
| | | 40027 | Mordano | 29.9.2013 |
| | | 48010 | Bagnara di Romagna | |
| | | 40026 | Část území obce Imola, která se nachází východně od státní silnice č. 610 a severně od státní silnice č. 9 „Via Emilia“. | |
| | | 48027 | Část území obce Solarolo, která se nachází severně od napojení na dálnici A14 do Ravenny. | |
| | | 44012 | Část území obce Bondeno, která se nachází jižně od státní silnice č. 496 a západně od řeky Panaro. | 26.9.2013 |
| | | 41034 | Část území obce Finale Emilia, která se nachází severně od státní silnice č. 468, východně od provinční silnice č. 9 a západně od řeky Panaro. | |

Kód země ISO

Členský stát

Poštovní směrovací číslo

Název

Datum ukončení platnosti podle článku 29 směrnice 2005/94/ES

IT

Itálie

Oblast zahrnující obce:

44020

Ostellato

17.9.2013

44015

Portomaggiore

40027

Mordano

29.9.2013

48010

Bagnara di Romagna

40026

Část území obce Imola, která se nachází východně od státní silnice č. 610 a severně od státní silnice č. 9 „Via Emilia“.

48027

Část území obce Solarolo, která se nachází severně od napojení na dálnici A14 do Ravenny.

44012

Část území obce Bondeno, která se nachází jižně od státní silnice č. 496 a západně od řeky Panaro.

26.9.2013

41034

Část území obce Finale Emilia, která se nachází severně od státní silnice č. 468, východně od provinční silnice č. 9 a západně od řeky Panaro.

ČÁST B

Pásma dozoru podle článku 1:

| Kód země ISO | Členský stát | Poštovní směrovací číslo | Název | Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IT | Itálie | | Oblast zahrnující obce: | |
| | | 44011 | Argenta | 26.9.2013 |
| | | 44022 | Comacchio | |
| | | 44020 | Masi Torello | |
| | | 44027 | Migliarino | |
| | | 44020 | Migliaro | |
| | | 44020 | Ostellato | |
| | | 44015 | Portomaggiore | |
| | | 44039 | Tresigallo | |
| | | 44123 | Část území obce Ferrara, která se nachází východně od státní silnice č. 15 „Via Pomposa“ a provinční silnice „Via Ponte Assa“. | |
| | | 48010 | Bagnara di Romagna | 8.10.2013 |
| | | 48014 | Castelbolognese | |
| | | 40023 | Castelguelfo | |
| | | 48017 | Conselice | |
| | | 48010 | Cotignola | |
| | | 48018 | Faenza | |
| | | 40026 | Imola | |
| | | 48022 | Lugo | |
| | | 48024 | Massalombarda | |
| | | 40059 | Medicina | |
| | | 40027 | Mordano | |
| | | 48020 | Sant’Agata sul Santerno | |
| | | 48027 | Solarolo | |
| | | 44012 | Bondeno | 5.10.2013 |
| | | 41034 | Finale Emilia | |
| | | 44043 | Mirabello | |
| | | 44047 | Sant’Agostino | |
| | | 44042 | Cento | |
| | | 40014 | Část území obce Crevalcore, která se nachází severně od „via Provanone“ a východně od provinční silnice č. 9 „via Provane“. | |
| | | 41037 | Část území obce Mirandola, která se nachází východně od železniční dráhy Modena – Verona. | |
| | | 41038 | Část území obce San Felice sul Panaro, která se nachází východně od železniční dráhy Modena – Verona. | |
| | | 46028 | Část území obce Sermide, která se nachází jižně od provinční silnice č. 35 „via Pole“ a západně od provinční silnice č. 37. | |
| | | 46022 | Část území obce Felonica, která se nachází jižně od provinční silnice č. 35 „via Pole“. | |

Kód země ISO

Členský stát

Poštovní směrovací číslo

Název

Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES

IT

Itálie

Oblast zahrnující obce:

44011

Argenta

26.9.2013

44022

Comacchio

44020

Masi Torello

44027

Migliarino

44020

Migliaro

44020

Ostellato

44015

Portomaggiore

44039

Tresigallo

44123

Část území obce Ferrara, která se nachází východně od státní silnice č. 15 „Via Pomposa“ a provinční silnice „Via Ponte Assa“.

48010

Bagnara di Romagna

8.10.2013

48014

Castelbolognese

40023

Castelguelfo

48017

Conselice

48010

Cotignola

48018

Faenza

40026

Imola

48022

Lugo

48024

Massalombarda

40059

Medicina

40027

Mordano

48020

Sant’Agata sul Santerno

48027

Solarolo

44012

Bondeno

5.10.2013

41034

Finale Emilia

44043

Mirabello

44047

Sant’Agostino

44042

Cento

40014

Část území obce Crevalcore, která se nachází severně od „via Provanone“ a východně od provinční silnice č. 9 „via Provane“.

41037

Část území obce Mirandola, která se nachází východně od železniční dráhy Modena – Verona.

41038

Část území obce San Felice sul Panaro, která se nachází východně od železniční dráhy Modena – Verona.

46028

Část území obce Sermide, která se nachází jižně od provinční silnice č. 35 „via Pole“ a západně od provinční silnice č. 37.

46022

Část území obce Felonica, která se nachází jižně od provinční silnice č. 35 „via Pole“.

ČÁST C

Další uzavřená pásma podle článku 1:

| Kód země ISO | Členský stát | Poštovní směrovací číslo | Název | Datum ukončení platnosti opatření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IT | Itálie | | Oblast zahrnující obce: | |
| | | 48011 | Alfonsine | 24.9.2013 |
| | | 29002 | Ariano nel Polesine | |
| | | 39002 | Bagnacavallo | |
| | | 38002 | Berra | |
| | | 40003 | Bertinoro | |
| | | 39004 | Brisighella | |
| | | 39005 | Casola Valsenio | |
| | | 40005 | Castrocaro Terme e Terra del Sole | |
| | | 39007 | Cervia | |
| | | 40007 | Cesena | |
| | | 40008 | Cesenatico | |
| | | 38005 | Codigoro | |
| | | 29017 | Corbola | |
| | | 40011 | Dovadola | |
| | | 40013 | Forlimpopoli | |
| | | 40012 | Forlì | |
| | | 39011 | Fusignano | |
| | | 40015 | Gambettola | |
| | | 40016 | Gatteo | |
| | | 38025 | Goro | |
| | | 38010 | Jolanda di Savoia | |
| | | 38011 | Lagosanto | |
| | | 40018 | Longiano | |
| | | 38013 | Massa Fiscaglia | |
| | | 40019 | Meldola | |
| | | 38014 | Mesola | |
| | | 40022 | Modigliana | |
| | | 29034 | Papozze | |
| | | 29039 | Porto Tolle | |
| | | 29052 | Porto Viro | |
| | | 40032 | Predappio | |
| | | 39014 | Ravenna | |
| | | 39015 | Riolo Terme | |
| | | 39016 | Russi | |
| | | 40041 | San Mauro Pascoli | |
| | | 40045 | Savignano sul Rubicone | |
| | | 29046 | Taglio di Po“ | |

Kód země ISO

Členský stát

Poštovní směrovací číslo

Název

Datum ukončení platnosti opatření

IT

Itálie

Oblast zahrnující obce:

48011

Alfonsine

24.9.2013

29002

Ariano nel Polesine

39002

Bagnacavallo

38002

Berra

40003

Bertinoro

39004

Brisighella

39005

Casola Valsenio

40005

Castrocaro Terme e Terra del Sole

39007

Cervia

40007

Cesena

40008

Cesenatico

38005

Codigoro

29017

Corbola

40011

Dovadola

40013

Forlimpopoli

40012

Forlì

39011

Fusignano

40015

Gambettola

40016

Gatteo

38025

Goro

38010

Jolanda di Savoia

38011

Lagosanto

40018

Longiano

38013

Massa Fiscaglia

40019

Meldola

38014

Mesola

40022

Modigliana

29034

Papozze

29039

Porto Tolle

29052

Porto Viro

40032

Predappio

39014

Ravenna

39015

Riolo Terme

39016

Russi

40041

San Mauro Pascoli

40045

Savignano sul Rubicone

29046

Taglio di Po“

---

13.9.2013

| 13.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 244/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 244/s3

---

OZNÁMENÍ ČTENÁŘŮM

Nařízení Rady (EU) č. 216/2013 ze dne 7. března 2013 o elektronickém vydávání Úředního věstníku Evropské unie

V souladu s nařízením Rady (EU) č. 216/2013 ze dne 7. března 2013 o elektronickém vydávání Úředního věstníku Evropské unie (Úř. věst. L 69, 13.3.2013, s. 1) počínaje 1. červencem 2013 bude pouze elektronické vydání Úředního věstníku považováno za autentické a právně závazné.

Pokud v důsledku nepředvídatelných a mimořádných okolností nebude možné publikovat elektronické vydání Úředního věstníku, bude za autentické a právně závazné považováno tištěné vydání v souladu s podmínkami stanovenými v článku 3 nařízení (EU) č. 216/2013.

---

| 13.9.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 244/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 244/s3

---

OZNÁMENÍ ČTENÁŘŮM – ZPŮSOB ODKAZOVÁNÍ NA AKTY

Od 1. července 2013 se změnil způsob odkazování na akty.

Během přechodného období bude používán nový i dosavadní způsob.

---