# Jurnalul Oficial L 435/2020

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 435 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6323 decembrie 2020 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 435

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6323 decembrie 2020

---

| Cuprins | | I   Acte legislative | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIRECTIVE |
| | * | Directiva (UE) 2020/2184 a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2020 privind calitatea apei destinate consumului uman (reformare) (
  1
  ) | 1 |

Cuprins

I   Acte legislative

Pagina

DIRECTIVE

*

Directiva (UE) 2020/2184 a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2020 privind calitatea apei destinate consumului uman (reformare) (
  1
  )

1

1

| | | II   Acte fără caracter legislativ |
| --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Decizia (UE) 2020/2185 a Consiliului din 18 decembrie 2020 privind semnarea, în numele Uniunii, a Acordului de parteneriat voluntar dintre Uniunea Europeană și Republica Honduras privind asigurarea respectării legislației și guvernanța în sectorul forestier și schimburile comerciale cu produse din lemn care au ca destinație Uniunea Europeană | 63 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2020/2186 a Consiliului din 17 decembrie 2020 privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Comitetului mixt instituit prin Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice în ceea ce privește modalitățile practice de lucru care privesc exercitarea drepturilor reprezentanților Uniunii | 65 |
| | * | Decizia (UE) 2020/2187 a Consiliului din 22 decembrie 2020 privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul comitetului director regional al Comunității transporturilor în ceea ce privește adoptarea bugetului Comunității transporturilor pentru anul 2021 | 73 |
| | * | Decizia (PESC) 2020/2188 a Consiliului din 22 decembrie 2020 de modificare a Acțiunii comune 2008/851/PESC privind operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei | 74 |

II   Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Decizia (UE) 2020/2185 a Consiliului din 18 decembrie 2020 privind semnarea, în numele Uniunii, a Acordului de parteneriat voluntar dintre Uniunea Europeană și Republica Honduras privind asigurarea respectării legislației și guvernanța în sectorul forestier și schimburile comerciale cu produse din lemn care au ca destinație Uniunea Europeană

63

DECIZII

*

Decizia (UE) 2020/2186 a Consiliului din 17 decembrie 2020 privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Comitetului mixt instituit prin Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice în ceea ce privește modalitățile practice de lucru care privesc exercitarea drepturilor reprezentanților Uniunii

65

*

Decizia (UE) 2020/2187 a Consiliului din 22 decembrie 2020 privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul comitetului director regional al Comunității transporturilor în ceea ce privește adoptarea bugetului Comunității transporturilor pentru anul 2021

73

*

Decizia (PESC) 2020/2188 a Consiliului din 22 decembrie 2020 de modificare a Acțiunii comune 2008/851/PESC privind operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei

74

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul (UE) 2018/1672 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind controlul numerarului care intră sau iese din Uniune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1889/2005 ( JO L 284, 12.11.2018 ) | 79 |
| | * | Rectificare la Decizia (PESC) 2020/1312 a Consiliului din 21 septembrie 2020 de modificare a Deciziei 2013/798/PESC privind măsuri restrictive împotriva Republicii Centrafricane ( JO L 308, 22.9.2020 ) | 80 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul (UE) 2018/1672 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind controlul numerarului care intră sau iese din Uniune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1889/2005 ( JO L 284, 12.11.2018 )

( JO L 284, 12.11.2018 )

79

*

Rectificare la Decizia (PESC) 2020/1312 a Consiliului din 21 septembrie 2020 de modificare a Deciziei 2013/798/PESC privind măsuri restrictive împotriva Republicii Centrafricane ( JO L 308, 22.9.2020 )

( JO L 308, 22.9.2020 )

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte legislative

DIRECTIVE

| 23.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 435/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 435/1

---

DIRECTIVA (UE) 2020/2184 A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din 16 decembrie 2020

privind calitatea apei destinate consumului uman

(reformare)

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),

întrucât:

| (1) | Directiva 98/83/CE a Consiliului (4) a fost modificată de mai multe ori și în mod substanțial (5). Întrucât se impun noi modificări, este necesar, din motive de claritate, să se procedeze la reformarea directivei menționate. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 98/83/CE a Consiliului (4) a fost modificată de mai multe ori și în mod substanțial (5). Întrucât se impun noi modificări, este necesar, din motive de claritate, să se procedeze la reformarea directivei menționate.

| (2) | Directiva 98/83/CE a stabilit cadrul juridic pentru a proteja sănătatea umană împotriva efectelor adverse ale contaminării apei destinate consumului uman, prin asigurarea calității ei de apă sanogenă și curată. Prezenta directivă ar trebui să urmărească același obiectiv și ar trebui să îmbunătățească accesul tuturor la o astfel de apă în Uniune. În acest scop, este necesar să se definească la nivelul Uniunii cerințele minime pe care ar trebui să le îndeplinească apa cu această destinație. Statele membre ar trebui să ia măsurile necesare pentru a se asigura că apa destinată consumului uman nu conține microorganisme, paraziți sau orice alte substanțe care, prin numărul sau concentrația lor, constituie un pericol potențial pentru sănătatea umană, precum și că aceasta îndeplinește condițiile minime menționate. |
| --- | --- |

(2)

Directiva 98/83/CE a stabilit cadrul juridic pentru a proteja sănătatea umană împotriva efectelor adverse ale contaminării apei destinate consumului uman, prin asigurarea calității ei de apă sanogenă și curată. Prezenta directivă ar trebui să urmărească același obiectiv și ar trebui să îmbunătățească accesul tuturor la o astfel de apă în Uniune. În acest scop, este necesar să se definească la nivelul Uniunii cerințele minime pe care ar trebui să le îndeplinească apa cu această destinație. Statele membre ar trebui să ia măsurile necesare pentru a se asigura că apa destinată consumului uman nu conține microorganisme, paraziți sau orice alte substanțe care, prin numărul sau concentrația lor, constituie un pericol potențial pentru sănătatea umană, precum și că aceasta îndeplinește condițiile minime menționate.

| (3) | Este necesar să se excludă din domeniul de aplicare al prezentei directive apele minerale naturale și apele care sunt produse medicinale, având în vedere faptul că astfel de tipuri de apă sunt reglementate de Directivele 2009/54/CE (6) și, respectiv, 2001/83/CE (7) ale Parlamentului European și ale Consiliului. Cu toate acestea, Directiva 2009/54/CE are drept obiect atât apele minerale naturale, cât și apele de izvor, și doar prima dintre aceste două categorii ar trebui exclusă din domeniul de aplicare al prezentei directive. În conformitate cu articolul 9 alineatul (4) al treilea paragraf din Directiva 2009/54/CE, apele de izvor ar trebui să respecte prezenta directivă, iar în ceea ce privește cerințele microbiologice, apele de izvor ar trebui să respecte Directiva 2009/54/CE. În cazul apei destinate consumului uman și îmbuteliate în sticle sau recipiente destinate comercializării sau utilizate pentru producerea, prepararea sau tratarea alimentelor, apa ar trebui, din principiu, să respecte în continuare prezenta directivă până la punctul de conformitate, și anume robinetul, punct după care ar trebui să fie considerată aliment, dacă este destinată ingerării de către oameni sau dacă se poate presupune în mod rezonabil că va avea o astfel de utilizare, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (8).
  În plus, operatorii din sectorul alimentar care au propria lor sursă de apă, pe care o utilizează în scopuri specifice activității lor comerciale, ar trebui să poată fi exceptați de la aplicarea prezentei directive cu condiția ca aceștia să respecte obligațiile relevante, în special cele referitoare la principiile analizei riscurilor și punctelor de control critice, precum și măsurile de remediere întreprinse în temeiul legislației relevante a Uniunii în materie de produse alimentare. Operatorii din sectorul alimentar care au propria lor sursă de apă și acționează ca furnizori de apă ar trebui să respecte prezenta directivă în aceeași măsură ca orice alt furnizor de apă. |
| --- | --- |

(3)

Este necesar să se excludă din domeniul de aplicare al prezentei directive apele minerale naturale și apele care sunt produse medicinale, având în vedere faptul că astfel de tipuri de apă sunt reglementate de Directivele 2009/54/CE (6) și, respectiv, 2001/83/CE (7) ale Parlamentului European și ale Consiliului. Cu toate acestea, Directiva 2009/54/CE are drept obiect atât apele minerale naturale, cât și apele de izvor, și doar prima dintre aceste două categorii ar trebui exclusă din domeniul de aplicare al prezentei directive. În conformitate cu articolul 9 alineatul (4) al treilea paragraf din Directiva 2009/54/CE, apele de izvor ar trebui să respecte prezenta directivă, iar în ceea ce privește cerințele microbiologice, apele de izvor ar trebui să respecte Directiva 2009/54/CE. În cazul apei destinate consumului uman și îmbuteliate în sticle sau recipiente destinate comercializării sau utilizate pentru producerea, prepararea sau tratarea alimentelor, apa ar trebui, din principiu, să respecte în continuare prezenta directivă până la punctul de conformitate, și anume robinetul, punct după care ar trebui să fie considerată aliment, dacă este destinată ingerării de către oameni sau dacă se poate presupune în mod rezonabil că va avea o astfel de utilizare, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (8).

În plus, operatorii din sectorul alimentar care au propria lor sursă de apă, pe care o utilizează în scopuri specifice activității lor comerciale, ar trebui să poată fi exceptați de la aplicarea prezentei directive cu condiția ca aceștia să respecte obligațiile relevante, în special cele referitoare la principiile analizei riscurilor și punctelor de control critice, precum și măsurile de remediere întreprinse în temeiul legislației relevante a Uniunii în materie de produse alimentare. Operatorii din sectorul alimentar care au propria lor sursă de apă și acționează ca furnizori de apă ar trebui să respecte prezenta directivă în aceeași măsură ca orice alt furnizor de apă.

| (4) | În urma finalizării inițiativei cetățenești europene privind dreptul la apă (denumită în continuare „inițiativa Right2Water”), Comisia a lansat o consultare publică la nivelul întregii Uniuni și a efectuat o evaluare a Directivei 98/83/CE în cadrul Programului privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT). Din acest exercițiu a rezultat că anumite dispoziții ale directivei menționate trebuie să fie actualizate. Au fost identificate patru domenii în care s-ar putea face îmbunătățiri, și anume lista parametrilor valorici bazați pe calitate, recurgerea limitată la o abordare bazată pe riscuri, dispozițiile imprecise privind informarea consumatorilor și disparitățile dintre sistemele de aprobare pentru materialele care intră în contact cu apa destinată consumului uman și implicațiile acestor disparități pentru sănătatea umană. În plus, inițiativa Right2Water a identificat drept o problemă distinctă faptul că o parte a populației, în special grupurile marginalizate, nu are acces la apa destinată consumului uman, iar asigurarea unui astfel de acces reprezintă un angajament asumat în cadrul obiectivului nr. 6 dintre obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) din Agenda 2030 a Organizației Națiunilor Unite pentru dezvoltare durabilă.
  Un ultim aspect identificat este lipsa generalizată a conștientizării în privința problemei pierderilor de apă, care sunt cauzate de investițiile insuficiente în întreținerea și reînnoirea infrastructurii de aprovizionare cu apă, după cum se arată și în Raportul special nr. 12/2017 al Curții de Conturi Europene din 5 iulie 2017 intitulat „Punerea în aplicare a Directivei privind apa potabilă: calitatea apei și accesul la aceasta s-au îmbunătățit în Bulgaria, Ungaria și România, dar este în continuare nevoie de investiții substanțiale”. |
| --- | --- |

(4)

În urma finalizării inițiativei cetățenești europene privind dreptul la apă (denumită în continuare „inițiativa Right2Water”), Comisia a lansat o consultare publică la nivelul întregii Uniuni și a efectuat o evaluare a Directivei 98/83/CE în cadrul Programului privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT). Din acest exercițiu a rezultat că anumite dispoziții ale directivei menționate trebuie să fie actualizate. Au fost identificate patru domenii în care s-ar putea face îmbunătățiri, și anume lista parametrilor valorici bazați pe calitate, recurgerea limitată la o abordare bazată pe riscuri, dispozițiile imprecise privind informarea consumatorilor și disparitățile dintre sistemele de aprobare pentru materialele care intră în contact cu apa destinată consumului uman și implicațiile acestor disparități pentru sănătatea umană. În plus, inițiativa Right2Water a identificat drept o problemă distinctă faptul că o parte a populației, în special grupurile marginalizate, nu are acces la apa destinată consumului uman, iar asigurarea unui astfel de acces reprezintă un angajament asumat în cadrul obiectivului nr. 6 dintre obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) din Agenda 2030 a Organizației Națiunilor Unite pentru dezvoltare durabilă.

Un ultim aspect identificat este lipsa generalizată a conștientizării în privința problemei pierderilor de apă, care sunt cauzate de investițiile insuficiente în întreținerea și reînnoirea infrastructurii de aprovizionare cu apă, după cum se arată și în Raportul special nr. 12/2017 al Curții de Conturi Europene din 5 iulie 2017 intitulat „Punerea în aplicare a Directivei privind apa potabilă: calitatea apei și accesul la aceasta s-au îmbunătățit în Bulgaria, Ungaria și România, dar este în continuare nevoie de investiții substanțiale”.

| (5) | În 2017, Biroul regional pentru Europa al Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) a efectuat o examinare detaliată a listei parametrilor și parametrilor valorici prevăzută în Directiva 98/83/CE, pentru a stabili dacă este necesar ca lista respectivă să fie adaptată în funcție de progresele științifice și tehnice. Potrivit rezultatelor examinării respective, patogenii intestinali și Legionella ar trebui controlați și ar trebui adăugați șase parametri chimici sau grupuri de parametri. În cazul a patru dintre cei șase parametri sau grupuri de parametri noi, ar trebui stabiliți, având în vedere alte avize științifice recente și principiul precauției, parametri valorici mai stricți decât cei propuși de OMS, dar totuși fezabili. În cazul unuia dintre parametrii noi, numărul substanțelor reprezentative ar trebui să fie redus, iar valoarea adaptată. În cazul cromului, valoarea este în continuare în curs de examinare de către OMS și, prin urmare, ar trebui să se aplice o perioadă de tranziție de 15 ani înainte ca valoarea să devină mai strictă. În plus, OMS a recomandat ca trei perturbatori endocrini reprezentativi să poată fi considerați ca fiind elemente de referință, în vederea evaluării prezenței perturbatorilor endocrini reprezentativi și a eficacității tratării lor atunci când este necesar, cu valori de 0,1 μg/l pentru bisfenol A, de 0,3 μg/l pentru nonilfenol și de 1 ng/l pentru beta-estradiol.
  Cu toate acestea, pe baza unui aviz al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) din 2015, s-a decis ca unul dintre respectivii trei compuși, bisfenolul A, să fie adăugat în prezenta directivă cu un parametru valoric bazat pe criterii de sănătate de 2,5 μg/l. În plus, nonilfenolul și beta-estradiolul ar trebui adăugați pe lista de supraveghere care urmează să fie întocmită de Comisie în temeiul prezentei directive. |
| --- | --- |

(5)

În 2017, Biroul regional pentru Europa al Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) a efectuat o examinare detaliată a listei parametrilor și parametrilor valorici prevăzută în Directiva 98/83/CE, pentru a stabili dacă este necesar ca lista respectivă să fie adaptată în funcție de progresele științifice și tehnice. Potrivit rezultatelor examinării respective, patogenii intestinali și Legionella ar trebui controlați și ar trebui adăugați șase parametri chimici sau grupuri de parametri. În cazul a patru dintre cei șase parametri sau grupuri de parametri noi, ar trebui stabiliți, având în vedere alte avize științifice recente și principiul precauției, parametri valorici mai stricți decât cei propuși de OMS, dar totuși fezabili. În cazul unuia dintre parametrii noi, numărul substanțelor reprezentative ar trebui să fie redus, iar valoarea adaptată. În cazul cromului, valoarea este în continuare în curs de examinare de către OMS și, prin urmare, ar trebui să se aplice o perioadă de tranziție de 15 ani înainte ca valoarea să devină mai strictă. În plus, OMS a recomandat ca trei perturbatori endocrini reprezentativi să poată fi considerați ca fiind elemente de referință, în vederea evaluării prezenței perturbatorilor endocrini reprezentativi și a eficacității tratării lor atunci când este necesar, cu valori de 0,1 μg/l pentru bisfenol A, de 0,3 μg/l pentru nonilfenol și de 1 ng/l pentru beta-estradiol.

Cu toate acestea, pe baza unui aviz al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) din 2015, s-a decis ca unul dintre respectivii trei compuși, bisfenolul A, să fie adăugat în prezenta directivă cu un parametru valoric bazat pe criterii de sănătate de 2,5 μg/l. În plus, nonilfenolul și beta-estradiolul ar trebui adăugați pe lista de supraveghere care urmează să fie întocmită de Comisie în temeiul prezentei directive.

| (6) | În cazul plumbului, OMS a recomandat menținerea actualului parametru valoric, dar a indicat că nivelul concentrațiilor ar trebui să fie cât mai scăzut posibil din punct de vedere practic. Prin urmare, ar trebui să fie posibilă păstrarea valorii actuale de 10 μg/l timp de 15 ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive. Cel mai târziu până la sfârșitul acestei perioade de tranziție, parametrul valoric în cazul plumbului ar trebui să fie de 5 μg/l. În plus, având în vedere că conductele de plumb existente în locuințe și clădiri reprezintă o problemă persistentă iar statele membre nu au întotdeauna autoritatea necesară pentru a impune înlocuirea conductelor respective, valoarea de 5 μg/l ar trebui să rămână indicativă în ceea ce privește obligațiile legate de sistemele de distribuție casnică. Cu toate acestea, pentru ca toate materialele noi care intră în contact cu apa destinată consumului uman să fie autorizate în conformitate cu prezenta directivă, indiferent dacă acestea urmează să fie utilizate în sisteme de aprovizionare sau în sisteme de distribuție casnică, valoarea de 5 μg/l ar trebui să se aplice la robinet. |
| --- | --- |

(6)

În cazul plumbului, OMS a recomandat menținerea actualului parametru valoric, dar a indicat că nivelul concentrațiilor ar trebui să fie cât mai scăzut posibil din punct de vedere practic. Prin urmare, ar trebui să fie posibilă păstrarea valorii actuale de 10 μg/l timp de 15 ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive. Cel mai târziu până la sfârșitul acestei perioade de tranziție, parametrul valoric în cazul plumbului ar trebui să fie de 5 μg/l. În plus, având în vedere că conductele de plumb existente în locuințe și clădiri reprezintă o problemă persistentă iar statele membre nu au întotdeauna autoritatea necesară pentru a impune înlocuirea conductelor respective, valoarea de 5 μg/l ar trebui să rămână indicativă în ceea ce privește obligațiile legate de sistemele de distribuție casnică. Cu toate acestea, pentru ca toate materialele noi care intră în contact cu apa destinată consumului uman să fie autorizate în conformitate cu prezenta directivă, indiferent dacă acestea urmează să fie utilizate în sisteme de aprovizionare sau în sisteme de distribuție casnică, valoarea de 5 μg/l ar trebui să se aplice la robinet.

| (7) | Pentru a veni în întâmpinarea îngrijorării sporite din rândul publicului cu privire la efectele compușilor emergenți, cum ar fi perturbatorii endocrini, produsele farmaceutice și microplasticele, asupra sănătății umane în urma utilizării apei destinate consumului uman și pentru a aborda noii compuși emergenți din lanțul de aprovizionare, în prezenta directivă ar trebui să se introducă un mecanism bazat pe liste de supraveghere. Mecanismul bazat pe liste de supraveghere va face posibilă formularea unui răspuns pentru îngrijorările în creștere, într-un mod dinamic și flexibil. De asemenea, acesta va permite exploatarea noilor cunoștințe privind relevanța pentru sănătatea umană a compușilor emergenți respectivi și a noilor cunoștințe despre cele mai adecvate abordări și metodologii de monitorizare. Acest mecanism bazat pe liste de supraveghere aplicabil apei destinate consumului uman reprezintă o parte din răspunsul la diferite politici relevante la nivelul Uniunii, așa cum este prevăzut în Comunicarea Comisiei din 11 martie 2019 intitulată „Abordarea strategică a Uniunii Europene privind impactul substanțelor farmaceutice asupra mediului”, în Comunicarea Comisiei din 7 noiembrie 2018 intitulată „Spre un cadru european mai cuprinzător privind perturbatorii endocrini” și în Concluziile Consiliului din 26 iunie 2019 intitulate „Către o strategie durabilă a Uniunii privind politica în materie de substanțe chimice”. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a veni în întâmpinarea îngrijorării sporite din rândul publicului cu privire la efectele compușilor emergenți, cum ar fi perturbatorii endocrini, produsele farmaceutice și microplasticele, asupra sănătății umane în urma utilizării apei destinate consumului uman și pentru a aborda noii compuși emergenți din lanțul de aprovizionare, în prezenta directivă ar trebui să se introducă un mecanism bazat pe liste de supraveghere. Mecanismul bazat pe liste de supraveghere va face posibilă formularea unui răspuns pentru îngrijorările în creștere, într-un mod dinamic și flexibil. De asemenea, acesta va permite exploatarea noilor cunoștințe privind relevanța pentru sănătatea umană a compușilor emergenți respectivi și a noilor cunoștințe despre cele mai adecvate abordări și metodologii de monitorizare. Acest mecanism bazat pe liste de supraveghere aplicabil apei destinate consumului uman reprezintă o parte din răspunsul la diferite politici relevante la nivelul Uniunii, așa cum este prevăzut în Comunicarea Comisiei din 11 martie 2019 intitulată „Abordarea strategică a Uniunii Europene privind impactul substanțelor farmaceutice asupra mediului”, în Comunicarea Comisiei din 7 noiembrie 2018 intitulată „Spre un cadru european mai cuprinzător privind perturbatorii endocrini” și în Concluziile Consiliului din 26 iunie 2019 intitulate „Către o strategie durabilă a Uniunii privind politica în materie de substanțe chimice”.

| (8) | OMS a recomandat, de asemenea, ca trei parametri valorici să devină mai puțin stricți, iar cinci parametri să fie eliminați din lista parametrilor și a parametrilor valorici prevăzută în Directiva 98/83/CE. Cu toate acestea, nu toate modificările respective sunt considerate necesare, întrucât abordarea bazată pe riscuri introdusă prin Directiva (UE) 2015/1787 a Comisiei (9) permite furnizorilor de apă să elimine un parametru din lista parametrilor, urmând ca acesta să fie monitorizat în anumite condiții. Se aplică deja tehnicile de tratare necesare pentru a asigura conformitatea cu acești parametri valorici. |
| --- | --- |

(8)

OMS a recomandat, de asemenea, ca trei parametri valorici să devină mai puțin stricți, iar cinci parametri să fie eliminați din lista parametrilor și a parametrilor valorici prevăzută în Directiva 98/83/CE. Cu toate acestea, nu toate modificările respective sunt considerate necesare, întrucât abordarea bazată pe riscuri introdusă prin Directiva (UE) 2015/1787 a Comisiei (9) permite furnizorilor de apă să elimine un parametru din lista parametrilor, urmând ca acesta să fie monitorizat în anumite condiții. Se aplică deja tehnicile de tratare necesare pentru a asigura conformitatea cu acești parametri valorici.

| (9) | Parametrii valorici prevăzuți în prezenta directivă se bazează pe cunoștințele științifice disponibile și pe principiul precauției și sunt selectați pentru a garanta că apa destinată consumului uman poate fi consumată în condiții de siguranță pe întreaga durată a vieții, asigurând astfel un nivel ridicat de protecție a sănătății. |
| --- | --- |

(9)

Parametrii valorici prevăzuți în prezenta directivă se bazează pe cunoștințele științifice disponibile și pe principiul precauției și sunt selectați pentru a garanta că apa destinată consumului uman poate fi consumată în condiții de siguranță pe întreaga durată a vieții, asigurând astfel un nivel ridicat de protecție a sănătății.

| (10) | Ar trebui să se atingă un nivel de echilibru pentru a fi prevenite atât riscurile microbiologice, cât și cele chimice și, în acest scop și din perspectiva unei viitoare revizuiri a parametrilor valorici, stabilirea parametrilor valorici aplicabili apei destinate consumului uman ar trebui să se bazeze pe considerente de sănătate publică și pe o metodă de evaluare a riscurilor. |
| --- | --- |

(10)

Ar trebui să se atingă un nivel de echilibru pentru a fi prevenite atât riscurile microbiologice, cât și cele chimice și, în acest scop și din perspectiva unei viitoare revizuiri a parametrilor valorici, stabilirea parametrilor valorici aplicabili apei destinate consumului uman ar trebui să se bazeze pe considerente de sănătate publică și pe o metodă de evaluare a riscurilor.

| (11) | Parametrii indicatori nu au niciun efect direct asupra sănătății publice. Ei sunt totuși importanți pentru determinarea modului de funcționare a instalațiilor de producție și distribuție a apei destinate consumului uman, precum și pentru evaluarea calității apei. Astfel de parametri pot contribui la identificarea deficiențelor din procesul de tratare a apei și au un rol important în îmbunătățirea și menținerea încrederii consumatorilor în calitatea apei. Prin urmare, statele membre ar trebui să se asigure că astfel de parametri sunt monitorizați de statele membre. |
| --- | --- |

(11)

Parametrii indicatori nu au niciun efect direct asupra sănătății publice. Ei sunt totuși importanți pentru determinarea modului de funcționare a instalațiilor de producție și distribuție a apei destinate consumului uman, precum și pentru evaluarea calității apei. Astfel de parametri pot contribui la identificarea deficiențelor din procesul de tratare a apei și au un rol important în îmbunătățirea și menținerea încrederii consumatorilor în calitatea apei. Prin urmare, statele membre ar trebui să se asigure că astfel de parametri sunt monitorizați de statele membre.

| (12) | În cazurile în care acest lucru este necesar pentru a proteja sănătatea umană pe teritoriile lor, statele membre ar trebui să aibă obligația de a stabili valori pentru parametrii suplimentari care nu figurează în anexa I, pe baza principiului precauției. |
| --- | --- |

(12)

În cazurile în care acest lucru este necesar pentru a proteja sănătatea umană pe teritoriile lor, statele membre ar trebui să aibă obligația de a stabili valori pentru parametrii suplimentari care nu figurează în anexa I, pe baza principiului precauției.

| (13) | O apă sigură destinată consumului uman presupune nu numai absența microorganismelor și a substanțelor dăunătoare, ci și prezența anumitor cantități de minerale naturale și de elemente esențiale, ținând seama de faptul că pe termen lung consumul de apă demineralizată sau de apă foarte săracă în elemente esențiale, cum ar fi calciul și magneziul, poate pune în pericol sănătatea umană. De asemenea, o anumită cantitate din astfel de minerale este extrem de importantă pentru a garanta faptul că apa destinată consumului uman nu este nici agresivă, nici corozivă și pentru a îmbunătăți gustul unei astfel de ape. Ar putea fi avute în vedere concentrații minime din astfel de minerale în apa dedurizată sau demineralizată în funcție de condițiile locale. |
| --- | --- |

(13)

O apă sigură destinată consumului uman presupune nu numai absența microorganismelor și a substanțelor dăunătoare, ci și prezența anumitor cantități de minerale naturale și de elemente esențiale, ținând seama de faptul că pe termen lung consumul de apă demineralizată sau de apă foarte săracă în elemente esențiale, cum ar fi calciul și magneziul, poate pune în pericol sănătatea umană. De asemenea, o anumită cantitate din astfel de minerale este extrem de importantă pentru a garanta faptul că apa destinată consumului uman nu este nici agresivă, nici corozivă și pentru a îmbunătăți gustul unei astfel de ape. Ar putea fi avute în vedere concentrații minime din astfel de minerale în apa dedurizată sau demineralizată în funcție de condițiile locale.

| (14) | Planificarea preventivă în domeniul siguranței și elementele bazate pe riscuri au fost avute în vedere numai într-o măsură limitată în Directiva 98/83/CE. Primele elemente ale unei abordări bazate pe riscuri au fost introduse în 2015 în Directiva (UE) 2015/1787, permițând statelor membre să acorde derogări de la programele lor de monitorizare instituite, cu condiția să se efectueze evaluări de risc credibile, care s-ar putea baza pe Orientările OMS privind calitatea apei potabile (denumite în continuare „Orientările OMS”). Orientările OMS, care instituie așa-numita abordare bazată pe conceptul de planificare în domeniul siguranței apei (Water Safety Plan), inclusiv în cazul comunităților mici, împreună cu standardul EN 15975-2 privind securitatea aprovizionării cu apă potabilă, sunt principii recunoscute la nivel internațional care stau la baza producției și distribuției apei destinate consumului uman, precum și a monitorizării și analizei parametrilor unei astfel de ape. Aceste prime elemente ale unei abordări bazate pe riscuri ar trebui să fie menținute în prezenta directivă. |
| --- | --- |

(14)

Planificarea preventivă în domeniul siguranței și elementele bazate pe riscuri au fost avute în vedere numai într-o măsură limitată în Directiva 98/83/CE. Primele elemente ale unei abordări bazate pe riscuri au fost introduse în 2015 în Directiva (UE) 2015/1787, permițând statelor membre să acorde derogări de la programele lor de monitorizare instituite, cu condiția să se efectueze evaluări de risc credibile, care s-ar putea baza pe Orientările OMS privind calitatea apei potabile (denumite în continuare „Orientările OMS”). Orientările OMS, care instituie așa-numita abordare bazată pe conceptul de planificare în domeniul siguranței apei (Water Safety Plan), inclusiv în cazul comunităților mici, împreună cu standardul EN 15975-2 privind securitatea aprovizionării cu apă potabilă, sunt principii recunoscute la nivel internațional care stau la baza producției și distribuției apei destinate consumului uman, precum și a monitorizării și analizei parametrilor unei astfel de ape. Aceste prime elemente ale unei abordări bazate pe riscuri ar trebui să fie menținute în prezenta directivă.

| (15) | Pentru a se asigura că elementele unei abordări bazate pe riscuri introduse în Directiva (UE) 2015/1787 nu se limitează la aspectele legate de monitorizare, pentru a concentra timpul și resursele asupra riscurilor relevante și asupra măsurilor care sunt eficiente din punctul de vedere al costurilor și care intervin la sursă și pentru a evita efectuarea de analize și depunerea de eforturi pe subiecte irelevante, este adecvat să se introducă o abordare bazată pe riscuri completă în ceea ce privește siguranța apei, care să acopere întregul lanț de aprovizionare, de la bazinul hidrografic până la punctul de conformitate, trecând prin captare, tratare, înmagazinare și distribuție. Această abordare ar trebui să se bazeze pe cunoștințele dobândite și pe acțiunile întreprinse în temeiul Directivei 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10) și ar trebui să țină seama, cu mai multă eficacitate, de impactul pe care îl au schimbările climatice asupra resurselor de apă. Abordarea bazată pe riscuri menționată ar trebui să fie alcătuită din trei componente. Primul este identificarea pericolelor asociate bazinelor hidrografice aferente punctelor de captare (denumită în continuare „evaluarea riscurilor și gestionarea riscurilor care vizează bazinele hidrografice aferente punctelor de captare a apei destinate consumului uman”), efectuată în conformitate cu orientările OMS și cu Manualul privind planificarea în domeniul siguranței apei. Al doilea este posibilitatea ca furnizorul de apă să adapteze monitorizarea la riscurile principale și să ia măsurile necesare pentru gestionarea riscurilor identificate în lanțul de aprovizionare de la captarea, tratarea, înmagazinarea și distribuția apei (denumită în continuare „evaluarea riscurilor și gestionarea riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare”). Al treilea este o evaluare a riscurilor potențiale care decurg din sistemele de distribuție casnică, precum Legionella sau plumbul (denumită în continuare „evaluarea riscurilor care vizează sistemele de distribuție casnică”), cu un accent deosebit pe spațiile prioritare. Aceste evaluări ar trebui revizuite periodic, între altele drept răspuns la amenințările reprezentate de evenimente meteorologice extreme legate de climă, la modificări cunoscute ale activității umane în zona de captare ori la incidente având legătură cu sursa. Abordarea bazată pe riscuri ar trebui să asigure un schimb continuu de informații între autoritățile competente și furnizorii de apă. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a se asigura că elementele unei abordări bazate pe riscuri introduse în Directiva (UE) 2015/1787 nu se limitează la aspectele legate de monitorizare, pentru a concentra timpul și resursele asupra riscurilor relevante și asupra măsurilor care sunt eficiente din punctul de vedere al costurilor și care intervin la sursă și pentru a evita efectuarea de analize și depunerea de eforturi pe subiecte irelevante, este adecvat să se introducă o abordare bazată pe riscuri completă în ceea ce privește siguranța apei, care să acopere întregul lanț de aprovizionare, de la bazinul hidrografic până la punctul de conformitate, trecând prin captare, tratare, înmagazinare și distribuție. Această abordare ar trebui să se bazeze pe cunoștințele dobândite și pe acțiunile întreprinse în temeiul Directivei 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10) și ar trebui să țină seama, cu mai multă eficacitate, de impactul pe care îl au schimbările climatice asupra resurselor de apă. Abordarea bazată pe riscuri menționată ar trebui să fie alcătuită din trei componente. Primul este identificarea pericolelor asociate bazinelor hidrografice aferente punctelor de captare (denumită în continuare „evaluarea riscurilor și gestionarea riscurilor care vizează bazinele hidrografice aferente punctelor de captare a apei destinate consumului uman”), efectuată în conformitate cu orientările OMS și cu Manualul privind planificarea în domeniul siguranței apei. Al doilea este posibilitatea ca furnizorul de apă să adapteze monitorizarea la riscurile principale și să ia măsurile necesare pentru gestionarea riscurilor identificate în lanțul de aprovizionare de la captarea, tratarea, înmagazinarea și distribuția apei (denumită în continuare „evaluarea riscurilor și gestionarea riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare”). Al treilea este o evaluare a riscurilor potențiale care decurg din sistemele de distribuție casnică, precum Legionella sau plumbul (denumită în continuare „evaluarea riscurilor care vizează sistemele de distribuție casnică”), cu un accent deosebit pe spațiile prioritare. Aceste evaluări ar trebui revizuite periodic, între altele drept răspuns la amenințările reprezentate de evenimente meteorologice extreme legate de climă, la modificări cunoscute ale activității umane în zona de captare ori la incidente având legătură cu sursa. Abordarea bazată pe riscuri ar trebui să asigure un schimb continuu de informații între autoritățile competente și furnizorii de apă.

| (16) | În vederea reducerii potențialei sarcini administrative pentru furnizorii de apă care asigură în medie între 10 m3 și 100 m3 pe zi sau care deservesc între 50 și 500 de persoane, statele membre ar trebui să îi poată scuti pe furnizorii de apă respectivi de efectuarea unei evaluări a riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare, cu condiția realizării unei monitorizări periodice în conformitate cu prezenta directivă. Cu titlu de excepție, punerea în aplicare a abordării bazate pe riscuri ar trebui să fie adaptată la constrângerile specifice ale navelor maritime care desalinizează apa și transportă pasageri. Navele maritime aflate sub pavilionul Uniunii respectă cadrul internațional de reglementare atunci când navighează în apele internaționale. Ar trebui asigurat faptul că se acordă prioritate reglementărilor internaționale existente sau standardelor recunoscute la nivel internațional, precum programul de igienizare a navelor elaborat de către Serviciul de sănătate publică al Statelor Unite ale Americii, care sunt mai detaliate și mai stricte și se aplică navelor aflate în apele internaționale. |
| --- | --- |

(16)

În vederea reducerii potențialei sarcini administrative pentru furnizorii de apă care asigură în medie între 10 m3 și 100 m3 pe zi sau care deservesc între 50 și 500 de persoane, statele membre ar trebui să îi poată scuti pe furnizorii de apă respectivi de efectuarea unei evaluări a riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare, cu condiția realizării unei monitorizări periodice în conformitate cu prezenta directivă. Cu titlu de excepție, punerea în aplicare a abordării bazate pe riscuri ar trebui să fie adaptată la constrângerile specifice ale navelor maritime care desalinizează apa și transportă pasageri. Navele maritime aflate sub pavilionul Uniunii respectă cadrul internațional de reglementare atunci când navighează în apele internaționale. Ar trebui asigurat faptul că se acordă prioritate reglementărilor internaționale existente sau standardelor recunoscute la nivel internațional, precum programul de igienizare a navelor elaborat de către Serviciul de sănătate publică al Statelor Unite ale Americii, care sunt mai detaliate și mai stricte și se aplică navelor aflate în apele internaționale.

| (17) | Evaluarea riscurilor și gestionarea riscurilor care vizează bazinele hidrografice aferente punctelor de captare ar trebui să urmeze o abordare holistică și să se concentreze pe reducerea nivelului de tratare necesar pentru producerea de apă destinată consumului uman, de exemplu prin reducerea presiunilor care provoacă poluarea sau un risc de poluare a corpurilor de apă utilizate pentru captarea apei destinate consumului uman. În acest scop, statele membre ar trebui să caracterizeze bazinele hidrografice aferente punctelor de captare și să identifice pericolele și evenimentele periculoase care ar putea deteriora calitatea apei, de exemplu posibilele surse de poluare asociate bazinelor hidrografice respective.
  Atunci când este necesar în vederea identificării pericolelor, statele membre ar trebui să monitorizeze poluanții pe care îi consideră relevanți, precum nitrații, pesticidele sau produsele farmaceutice identificate în conformitate cu Directiva 2000/60/CE, sau din cauza prezenței lor naturale în zona de captare, precum în cazul arsenicului, sau pe baza informațiilor provenite de la furnizorii de apă, de exemplu în cazul unei creșteri bruște a concentrației unui anumit parametru în apa brută. În cazul în care apele de suprafață sunt utilizate pentru apa destinată consumului uman, statele membre ar trebui, în evaluarea riscurilor pe care o efectuează, să acorde o atenție deosebită microplasticelor și perturbatorilor endocrini, cum ar fi nonilfenolulul și beta-estradiolul, și ar trebui, dacă este necesar, să solicite furnizorilor de apă de asemenea să monitorizeze și, dacă e necesar, să aplice tratamente pentru astfel de parametri și pentru alți parametri incluși în lista de supraveghere dacă aceștia sunt considerați a fi un pericol potențial pentru sănătatea umană. Pe baza evaluării riscurilor care vizează bazinele hidrografice aferente punctelor de captare, ar trebui să se adopte măsuri de gestionare pentru a preveni sau pentru a ține sub control riscurile identificate cu scopul de a se asigura calitatea apei destinate consumului uman. Atunci când un stat membru constată, în urma identificării unor pericole și a unor evenimente periculoase, că un parametru nu este prezent în bazinele hidrografice aferente punctelor de captare, de exemplu, datorită faptului că substanța în cauză nu se regăsește niciodată în corpurile de apă subterană sau în corpurile de apă de suprafață, statul membru respectiv ar trebui să informeze furnizorii de apă vizați și ar trebui să le poată permite acestora să reducă frecvența monitorizării respectivului parametru sau să îl elimine din lista parametrilor care trebuie monitorizați, fără a efectua o evaluare a riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare. |
| --- | --- |

(17)

Evaluarea riscurilor și gestionarea riscurilor care vizează bazinele hidrografice aferente punctelor de captare ar trebui să urmeze o abordare holistică și să se concentreze pe reducerea nivelului de tratare necesar pentru producerea de apă destinată consumului uman, de exemplu prin reducerea presiunilor care provoacă poluarea sau un risc de poluare a corpurilor de apă utilizate pentru captarea apei destinate consumului uman. În acest scop, statele membre ar trebui să caracterizeze bazinele hidrografice aferente punctelor de captare și să identifice pericolele și evenimentele periculoase care ar putea deteriora calitatea apei, de exemplu posibilele surse de poluare asociate bazinelor hidrografice respective.

Atunci când este necesar în vederea identificării pericolelor, statele membre ar trebui să monitorizeze poluanții pe care îi consideră relevanți, precum nitrații, pesticidele sau produsele farmaceutice identificate în conformitate cu Directiva 2000/60/CE, sau din cauza prezenței lor naturale în zona de captare, precum în cazul arsenicului, sau pe baza informațiilor provenite de la furnizorii de apă, de exemplu în cazul unei creșteri bruște a concentrației unui anumit parametru în apa brută. În cazul în care apele de suprafață sunt utilizate pentru apa destinată consumului uman, statele membre ar trebui, în evaluarea riscurilor pe care o efectuează, să acorde o atenție deosebită microplasticelor și perturbatorilor endocrini, cum ar fi nonilfenolulul și beta-estradiolul, și ar trebui, dacă este necesar, să solicite furnizorilor de apă de asemenea să monitorizeze și, dacă e necesar, să aplice tratamente pentru astfel de parametri și pentru alți parametri incluși în lista de supraveghere dacă aceștia sunt considerați a fi un pericol potențial pentru sănătatea umană. Pe baza evaluării riscurilor care vizează bazinele hidrografice aferente punctelor de captare, ar trebui să se adopte măsuri de gestionare pentru a preveni sau pentru a ține sub control riscurile identificate cu scopul de a se asigura calitatea apei destinate consumului uman. Atunci când un stat membru constată, în urma identificării unor pericole și a unor evenimente periculoase, că un parametru nu este prezent în bazinele hidrografice aferente punctelor de captare, de exemplu, datorită faptului că substanța în cauză nu se regăsește niciodată în corpurile de apă subterană sau în corpurile de apă de suprafață, statul membru respectiv ar trebui să informeze furnizorii de apă vizați și ar trebui să le poată permite acestora să reducă frecvența monitorizării respectivului parametru sau să îl elimine din lista parametrilor care trebuie monitorizați, fără a efectua o evaluare a riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare.

| (18) | Directiva 2000/60/CE impune statelor membre obligația de a identifica corpurile de apă utilizate pentru captarea apei destinate consumului uman, de a le monitoriza și de a lua măsurile necesare pentru a evita deteriorarea calității acestora, pentru a reduce nivelul tratamentului de purificare necesar pentru producerea de apă care este adecvată consumului uman. Pentru a se evita suprapunerea obligațiilor, statele membre ar trebui, atunci când identifică pericole și evenimente periculoase, să utilizeze rezultatele disponibile reprezentative ale monitorizărilor pentru bazinele hidrografice, obținute în conformitate cu articolele 7 și 8 din Directiva 2000/60/CE sau cu alte acte legislative relevante ale Uniunii. Cu toate acestea, în cazurile în care astfel de date de monitorizare nu sunt disponibile, ar putea fi pusă în aplicare o monitorizare a parametrilor, a substanțelor sau a poluanților relevanți pentru a sprijini caracterizarea bazinelor hidrografice și pentru a evalua riscurile potențiale. O astfel de monitorizare ar trebui să fie pusă în aplicare luând în considerare situațiile locale și sursele de poluare. |
| --- | --- |

(18)

Directiva 2000/60/CE impune statelor membre obligația de a identifica corpurile de apă utilizate pentru captarea apei destinate consumului uman, de a le monitoriza și de a lua măsurile necesare pentru a evita deteriorarea calității acestora, pentru a reduce nivelul tratamentului de purificare necesar pentru producerea de apă care este adecvată consumului uman. Pentru a se evita suprapunerea obligațiilor, statele membre ar trebui, atunci când identifică pericole și evenimente periculoase, să utilizeze rezultatele disponibile reprezentative ale monitorizărilor pentru bazinele hidrografice, obținute în conformitate cu articolele 7 și 8 din Directiva 2000/60/CE sau cu alte acte legislative relevante ale Uniunii. Cu toate acestea, în cazurile în care astfel de date de monitorizare nu sunt disponibile, ar putea fi pusă în aplicare o monitorizare a parametrilor, a substanțelor sau a poluanților relevanți pentru a sprijini caracterizarea bazinelor hidrografice și pentru a evalua riscurile potențiale. O astfel de monitorizare ar trebui să fie pusă în aplicare luând în considerare situațiile locale și sursele de poluare.

| (19) | Parametrii valorici stabiliți în prezenta directivă în scopul evaluării calității apei destinate consumului uman trebuie respectați în punctul în care apa curge din robinetele folosite în mod normal pentru apa destinată consumului uman. Cu toate acestea, calitatea apei destinate consumului uman poate fi afectată de sistemele de distribuție casnică. OMS precizează că în Uniune Legionella reprezintă cel mai mare pericol pentru sănătate dintre toți patogenii cu transmisie acvatică. Aceasta este transmisă prin instalațiile de aprovizionare cu apă caldă prin inhalare, de exemplu în timpul dușului. Prin urmare, acest patogen este în mod clar legat de sistemele de distribuție casnică. Întrucât impunerea unei obligații unilaterale de a monitoriza toate spațiile private și publice pentru a depista prezența acestui agent patogen ar conduce la costuri nerezonabil de ridicate, o evaluare a riscurilor în sistemele de distribuție casnică este, prin urmare, o soluție mai adecvată pentru a aborda această problemă. În plus, potențialele riscuri generate de produsele și materialele care intră în contact cu apa destinată consumului uman ar trebui, de asemenea, să fie luate în considerare în respectiva evaluare a riscurilor. Prin urmare, evaluarea riscurilor în sistemele de distribuție casnică ar trebui pună accent, între altele, asupra monitorizării spațiilor prioritare, astfel cum au fost identificate de statele membre (cum ar fi: spitale, instituții medicale, cămine pentru bătrâni, structuri de îngrijire a copiilor, școli, instituții educaționale, clădiri cu capacități de cazare, restaurante, baruri, centre sportive și comerciale, infrastructuri pentru petrecerea timpului liber, de agrement și expoziționale, unități penitenciare și campinguri), și o evaluare a riscurilor care decurg din sistemele de distribuție casnică și din produsele și materialele conexe. Pe baza evaluării riscurilor, statele membre ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a se asigura, printre altele, că au fost luate măsuri adecvate de control și gestionare, de exemplu în cazul unor epidemii, în conformitate cu orientările OMS, și că migrarea substanțelor potențial dăunătoare din produsele pentru construcții nu periclitează sănătatea umană. |
| --- | --- |

(19)

Parametrii valorici stabiliți în prezenta directivă în scopul evaluării calității apei destinate consumului uman trebuie respectați în punctul în care apa curge din robinetele folosite în mod normal pentru apa destinată consumului uman. Cu toate acestea, calitatea apei destinate consumului uman poate fi afectată de sistemele de distribuție casnică. OMS precizează că în Uniune Legionella reprezintă cel mai mare pericol pentru sănătate dintre toți patogenii cu transmisie acvatică. Aceasta este transmisă prin instalațiile de aprovizionare cu apă caldă prin inhalare, de exemplu în timpul dușului. Prin urmare, acest patogen este în mod clar legat de sistemele de distribuție casnică. Întrucât impunerea unei obligații unilaterale de a monitoriza toate spațiile private și publice pentru a depista prezența acestui agent patogen ar conduce la costuri nerezonabil de ridicate, o evaluare a riscurilor în sistemele de distribuție casnică este, prin urmare, o soluție mai adecvată pentru a aborda această problemă. În plus, potențialele riscuri generate de produsele și materialele care intră în contact cu apa destinată consumului uman ar trebui, de asemenea, să fie luate în considerare în respectiva evaluare a riscurilor. Prin urmare, evaluarea riscurilor în sistemele de distribuție casnică ar trebui pună accent, între altele, asupra monitorizării spațiilor prioritare, astfel cum au fost identificate de statele membre (cum ar fi: spitale, instituții medicale, cămine pentru bătrâni, structuri de îngrijire a copiilor, școli, instituții educaționale, clădiri cu capacități de cazare, restaurante, baruri, centre sportive și comerciale, infrastructuri pentru petrecerea timpului liber, de agrement și expoziționale, unități penitenciare și campinguri), și o evaluare a riscurilor care decurg din sistemele de distribuție casnică și din produsele și materialele conexe. Pe baza evaluării riscurilor, statele membre ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a se asigura, printre altele, că au fost luate măsuri adecvate de control și gestionare, de exemplu în cazul unor epidemii, în conformitate cu orientările OMS, și că migrarea substanțelor potențial dăunătoare din produsele pentru construcții nu periclitează sănătatea umană.

| (20) | Dispozițiile Directivei 98/83/CE privind asigurarea calității tratării, a echipamentului și a materialelor nu au reușit să impună cerințe uniforme de igienă în ceea ce privește produsele care vin în contact cu apa destinată consumului uman. Drept urmare, sunt necesare aprobări ale produselor la nivel național, cerințele fiind diferite de la un stat membru la altul. Acest lucru face ca comercializarea produselor în întreaga Uniune să fie dificilă și costisitoare pentru producători și, este costisitoare și pentru statele membre. În plus, din punctul de vedere al consumatorilor și al furnizorilor de apă, este dificil să se știe dacă produsele îndeplinesc cerințele de sănătate. Stabilirea unor cerințe minime armonizate în prezenta directivă pentru materialele care intră în contact cu apa destinată consumului uman va contribui la atingerea unui nivel uniform de protecție a sănătății în întreaga Uniune, precum și la o mai bună funcționare a pieței interne. În plus, Regulamentul (UE) 2019/1020 al Parlamentului European și al Consiliului (11) stabilește un mecanism general de supraveghere a pieței la nivelul Uniunii pentru produse, cu scopul de a garanta că, pe piața Uniunii, se pun la dispoziție numai produse conforme, care îndeplinesc cerințele ce oferă un nivel ridicat de protecție a intereselor publice, cum ar fi sănătatea și siguranța în general, sănătatea și siguranța la locul de muncă, protecția consumatorilor, protecția mediului și securitatea publică. Regulamentul menționat prevede că, în cazul în care se adoptă noi acte legislative de armonizare ale Uniunii, va fi necesar ca acestea să stipuleze dacă Regulamentul (UE) 2019/1020 se aplică, de asemenea, actelor legislative respective. Pentru a asigura posibilitatea luării unor măsuri adecvate de supraveghere a pieței în ceea ce privește produsele care nu fac încă obiectul Regulamentului (UE) 2019/1020, dar care ar fi afectate de prezenta directivă, este oportun să se prevadă că regulamentul menționat se aplică produselor respective. |
| --- | --- |

(20)

Dispozițiile Directivei 98/83/CE privind asigurarea calității tratării, a echipamentului și a materialelor nu au reușit să impună cerințe uniforme de igienă în ceea ce privește produsele care vin în contact cu apa destinată consumului uman. Drept urmare, sunt necesare aprobări ale produselor la nivel național, cerințele fiind diferite de la un stat membru la altul. Acest lucru face ca comercializarea produselor în întreaga Uniune să fie dificilă și costisitoare pentru producători și, este costisitoare și pentru statele membre. În plus, din punctul de vedere al consumatorilor și al furnizorilor de apă, este dificil să se știe dacă produsele îndeplinesc cerințele de sănătate. Stabilirea unor cerințe minime armonizate în prezenta directivă pentru materialele care intră în contact cu apa destinată consumului uman va contribui la atingerea unui nivel uniform de protecție a sănătății în întreaga Uniune, precum și la o mai bună funcționare a pieței interne. În plus, Regulamentul (UE) 2019/1020 al Parlamentului European și al Consiliului (11) stabilește un mecanism general de supraveghere a pieței la nivelul Uniunii pentru produse, cu scopul de a garanta că, pe piața Uniunii, se pun la dispoziție numai produse conforme, care îndeplinesc cerințele ce oferă un nivel ridicat de protecție a intereselor publice, cum ar fi sănătatea și siguranța în general, sănătatea și siguranța la locul de muncă, protecția consumatorilor, protecția mediului și securitatea publică. Regulamentul menționat prevede că, în cazul în care se adoptă noi acte legislative de armonizare ale Uniunii, va fi necesar ca acestea să stipuleze dacă Regulamentul (UE) 2019/1020 se aplică, de asemenea, actelor legislative respective. Pentru a asigura posibilitatea luării unor măsuri adecvate de supraveghere a pieței în ceea ce privește produsele care nu fac încă obiectul Regulamentului (UE) 2019/1020, dar care ar fi afectate de prezenta directivă, este oportun să se prevadă că regulamentul menționat se aplică produselor respective.

| (21) | Natura materialelor care intră în contact cu apa destinată consumului uman poate avea un impact asupra calității acestei ape prin migrarea substanțelor potențial dăunătoare, prin favorizarea creșterii microbiene sau prin influențarea mirosului, a culorii sau a gustului acestei ape. În urma evaluării Directivei 98/83/CE s-a constatat că dispozițiile privind asigurarea calității tratării, a echipamentului și a materialelor îngăduiau o flexibilitate juridică prea mare, care a generat, în întreaga Uniune, sisteme naționale diferite privind aprobarea materialelor care intră în contact cu apa destinată consumului uman. Prin urmare, este necesar să se stabilească cerințe minime de igienă mai specifice pentru materialele prevăzute a fi utilizate pentru captarea, tratarea, înmagazinarea sau distribuția apei destinate consumului uman în instalațiile noi sau în instalațiile existente, în cazul lucrărilor de reparații sau al reconstrucției, astfel încât să se asigure că aceste materiale nu pun în pericol sănătatea umană, în mod direct sau indirect, nu afectează în mod negativ culoarea, mirosul sau gustul apei, nu favorizează creșterea microbiană în apă și nu cauzează pătrunderea contaminanților în apă la niveluri mai ridicate decât este necesar ținând cont de scopul avut în vedere. În acest scop, prezenta directivă ar trebui să prevadă cerințe specifice minime de igienă pentru materiale, stabilind metodologii de testare și acceptare a substanțelor inițiale, a compozițiilor și a constituenților, liste pozitive europene de substanțe inițiale, compoziții și constituenți, metode și proceduri pentru includerea unor substanțe inițiale, compoziții sau constituenți pe listele pozitive europene ori pentru revizuirea includerii acestora, precum și proceduri și metode pentru testarea și acceptarea materialelor finale utilizate într-un produs obținut din combinații ale substanțelor inițiale, compozițiilor sau constituenților de pe listele pozitive europene.
  Pentru a nu împiedica inovarea, Comisia ar trebui să se asigure că astfel de proceduri sunt proporționale și nu creează sarcini inutile pentru operatorii economici, în special pentru întreprinderi mici și mijlocii. În măsura posibilului, astfel de proceduri ar trebui să fie aliniate la legislația existentă a Uniunii în materie de produse, pentru a se evita o sarcină dublă, care să oblige operatorii economici să efectueze, pentru același produs, evaluări diferite ale conformității. |
| --- | --- |

(21)

Natura materialelor care intră în contact cu apa destinată consumului uman poate avea un impact asupra calității acestei ape prin migrarea substanțelor potențial dăunătoare, prin favorizarea creșterii microbiene sau prin influențarea mirosului, a culorii sau a gustului acestei ape. În urma evaluării Directivei 98/83/CE s-a constatat că dispozițiile privind asigurarea calității tratării, a echipamentului și a materialelor îngăduiau o flexibilitate juridică prea mare, care a generat, în întreaga Uniune, sisteme naționale diferite privind aprobarea materialelor care intră în contact cu apa destinată consumului uman. Prin urmare, este necesar să se stabilească cerințe minime de igienă mai specifice pentru materialele prevăzute a fi utilizate pentru captarea, tratarea, înmagazinarea sau distribuția apei destinate consumului uman în instalațiile noi sau în instalațiile existente, în cazul lucrărilor de reparații sau al reconstrucției, astfel încât să se asigure că aceste materiale nu pun în pericol sănătatea umană, în mod direct sau indirect, nu afectează în mod negativ culoarea, mirosul sau gustul apei, nu favorizează creșterea microbiană în apă și nu cauzează pătrunderea contaminanților în apă la niveluri mai ridicate decât este necesar ținând cont de scopul avut în vedere. În acest scop, prezenta directivă ar trebui să prevadă cerințe specifice minime de igienă pentru materiale, stabilind metodologii de testare și acceptare a substanțelor inițiale, a compozițiilor și a constituenților, liste pozitive europene de substanțe inițiale, compoziții și constituenți, metode și proceduri pentru includerea unor substanțe inițiale, compoziții sau constituenți pe listele pozitive europene ori pentru revizuirea includerii acestora, precum și proceduri și metode pentru testarea și acceptarea materialelor finale utilizate într-un produs obținut din combinații ale substanțelor inițiale, compozițiilor sau constituenților de pe listele pozitive europene.

Pentru a nu împiedica inovarea, Comisia ar trebui să se asigure că astfel de proceduri sunt proporționale și nu creează sarcini inutile pentru operatorii economici, în special pentru întreprinderi mici și mijlocii. În măsura posibilului, astfel de proceduri ar trebui să fie aliniate la legislația existentă a Uniunii în materie de produse, pentru a se evita o sarcină dublă, care să oblige operatorii economici să efectueze, pentru același produs, evaluări diferite ale conformității.

| (22) | Listele pozitive europene sunt listele de substanțe inițiale, compoziții sau constituenți, în funcție de tipul de materiale, și anume materiale organice, pe bază de ciment, metalice, emailuri, ceramice, sau alte materii anorganice, autorizate să fie utilizate pentru fabricarea de materiale, și respectivele liste ar trebui să includă, acolo unde este cazul, condițiile pentru utilizarea acestora și limitele de migrare. În vederea includerii unei substanțe inițiale, a unei compoziții sau a unui constituent pe listele pozitive europene, ar trebui să fie obligatorie o evaluare a riscurilor care să vizeze substanța inițială, compoziția sau constituentul în sine, precum și impuritățile relevante și produsele de reacție și de degradare previzibile în cadrul utilizării prevăzute. Evaluarea riscurilor efectuată de solicitant sau de autoritatea națională ar trebui să includă riscurile în materie de sănătate care rezultă din migrarea potențială în cele mai defavorabile condiții de utilizare previzibile, precum și din toxicitate. Pe baza evaluării riscurilor, listele pozitive europene ar trebui să stabilească, dacă este necesar, specificații pentru substanța inițială, compoziție sau constituent și restricții de utilizare, restricții cantitative sau limite de migrare pentru substanța inițială, compoziție sau constituent, posibile impurități, precum și produse de reacție sau constituenți în vederea garantării siguranței materialului final care va fi utilizat în produsul care vine în contact cu apa destinată consumului uman.
  În scopul elaborării primelor liste pozitive europene, listele pozitive naționale de substanțe inițiale, de compoziții și de constituenți sau alte dispoziții naționale, metodologiile care au dus la stabilirea unor astfel de liste și dispoziții naționale, precum și evaluările aferente ale riscurilor pentru fiecare dintre substanțele inițiale, compoziții și constituenți ar trebui puse la dispoziția Agenției Europene pentru Produse Chimice, înființată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (12) (denumită în continuare „ECHA”). Pe această bază, ECHA ar trebui să recomande Comisiei liste care să compileze astfel de informații. ECHA ar trebui să revizuiască substanțele, compozițiile și constituenții din cadrul primelor liste pozitive europene și să emită un aviz cu privire la aceștia într-un interval care să îi permită Comisiei să revizuiască listele în termen de 15 ani de la adoptare. În scopul actualizării listelor pozitive europene, ECHA ar trebui să emită avize cu privire la includerea sau eliminarea unor substanțe, compoziții sau constituenți. |
| --- | --- |

(22)

Listele pozitive europene sunt listele de substanțe inițiale, compoziții sau constituenți, în funcție de tipul de materiale, și anume materiale organice, pe bază de ciment, metalice, emailuri, ceramice, sau alte materii anorganice, autorizate să fie utilizate pentru fabricarea de materiale, și respectivele liste ar trebui să includă, acolo unde este cazul, condițiile pentru utilizarea acestora și limitele de migrare. În vederea includerii unei substanțe inițiale, a unei compoziții sau a unui constituent pe listele pozitive europene, ar trebui să fie obligatorie o evaluare a riscurilor care să vizeze substanța inițială, compoziția sau constituentul în sine, precum și impuritățile relevante și produsele de reacție și de degradare previzibile în cadrul utilizării prevăzute. Evaluarea riscurilor efectuată de solicitant sau de autoritatea națională ar trebui să includă riscurile în materie de sănătate care rezultă din migrarea potențială în cele mai defavorabile condiții de utilizare previzibile, precum și din toxicitate. Pe baza evaluării riscurilor, listele pozitive europene ar trebui să stabilească, dacă este necesar, specificații pentru substanța inițială, compoziție sau constituent și restricții de utilizare, restricții cantitative sau limite de migrare pentru substanța inițială, compoziție sau constituent, posibile impurități, precum și produse de reacție sau constituenți în vederea garantării siguranței materialului final care va fi utilizat în produsul care vine în contact cu apa destinată consumului uman.

În scopul elaborării primelor liste pozitive europene, listele pozitive naționale de substanțe inițiale, de compoziții și de constituenți sau alte dispoziții naționale, metodologiile care au dus la stabilirea unor astfel de liste și dispoziții naționale, precum și evaluările aferente ale riscurilor pentru fiecare dintre substanțele inițiale, compoziții și constituenți ar trebui puse la dispoziția Agenției Europene pentru Produse Chimice, înființată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (12) (denumită în continuare „ECHA”). Pe această bază, ECHA ar trebui să recomande Comisiei liste care să compileze astfel de informații. ECHA ar trebui să revizuiască substanțele, compozițiile și constituenții din cadrul primelor liste pozitive europene și să emită un aviz cu privire la aceștia într-un interval care să îi permită Comisiei să revizuiască listele în termen de 15 ani de la adoptare. În scopul actualizării listelor pozitive europene, ECHA ar trebui să emită avize cu privire la includerea sau eliminarea unor substanțe, compoziții sau constituenți.

| (23) | Pentru a facilita testarea uniformă a conformității produselor cu cerințele prezentei directive, Comisia ar trebui să solicite Comitetului European de Standardizare (CEN) să elaboreze standarde pentru testarea și evaluarea uniformă a produselor care intră în contact cu apa destinată consumului uman. Atunci când elaborează și actualizează listele pozitive europene, Comisia ar trebui să se asigure că toate actele sau mandatele de standardizare relevante pe care le adoptă în temeiul altor acte legislative ale Uniunii sunt în conformitate cu prezenta directivă. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a facilita testarea uniformă a conformității produselor cu cerințele prezentei directive, Comisia ar trebui să solicite Comitetului European de Standardizare (CEN) să elaboreze standarde pentru testarea și evaluarea uniformă a produselor care intră în contact cu apa destinată consumului uman. Atunci când elaborează și actualizează listele pozitive europene, Comisia ar trebui să se asigure că toate actele sau mandatele de standardizare relevante pe care le adoptă în temeiul altor acte legislative ale Uniunii sunt în conformitate cu prezenta directivă.

| (24) | În plus, în termen de cel mult nouă ani de la împlinirea termenului pentru transpunerea prezentei directive, funcționarea sistemului introdus prin prezenta directivă ar trebui revizuită pentru a se evalua dacă sănătatea umană este protejată pe întreg teritoriul Uniunii și dacă este protejată adecvat funcționarea pieței interne din punctul de vedere al produselor care intră în contact cu apa destinată consumului uman folosind materiale aprobate. În plus, ar trebui să fie evaluată necesitatea unei eventuale noi propuneri legislative cu privire la această chestiune, luând în special în considerare rezultatul evaluării Regulamentelor (CE) nr. 1935/2004 (13) și (UE) nr. 305/2011 (14) ale Parlamentului European și ale Consiliului. |
| --- | --- |

(24)

În plus, în termen de cel mult nouă ani de la împlinirea termenului pentru transpunerea prezentei directive, funcționarea sistemului introdus prin prezenta directivă ar trebui revizuită pentru a se evalua dacă sănătatea umană este protejată pe întreg teritoriul Uniunii și dacă este protejată adecvat funcționarea pieței interne din punctul de vedere al produselor care intră în contact cu apa destinată consumului uman folosind materiale aprobate. În plus, ar trebui să fie evaluată necesitatea unei eventuale noi propuneri legislative cu privire la această chestiune, luând în special în considerare rezultatul evaluării Regulamentelor (CE) nr. 1935/2004 (13) și (UE) nr. 305/2011 (14) ale Parlamentului European și ale Consiliului.

| (25) | Produsele care intră în contact cu apa destinată consumului uman ar trebui să fie constituite dintr-un material sau dintr-o combinație de materiale aprobate în conformitate cu prezenta directivă. Cu toate acestea, prezenta directivă abordează doar aspectele sanitare și de igienă ale materialelor și ale substanțelor utilizate în produse din perspectiva impactului acestora asupra calității apei destinate consumului uman și normele de testare a conformității și de control al calității produselor finale. Aceasta nu abordează alte cerințe, cum ar fi normele privind modalitățile de exprimare a performanței produselor sau normele privind siguranța structurală, care pot fi reglementate de legislația de armonizare a Uniunii, cum ar fi Regulamentul (UE) nr. 305/2011 sau Regulamentul (UE) 2016/426 al Parlamentului European și al Consiliului (15), sau care decurg din aceste dispoziții. Coexistența aspectelor referitoare la riscurile în materie de sănătate și de igienă, armonizate în temeiul prezentei directive, și a aspectelor care vizează siguranța sau alte riscuri abordate în temeiul legislației de armonizare a Uniunii nu ar crea niciun conflict, cu condiția să nu existe suprapuneri în ceea ce privește riscurile acoperite de fiecare parte. Există un potențial conflict între Regulamentul (UE) nr. 305/2011 și prezenta directivă, având în vedere că în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 305/2011 este enumerată evitarea scurgerii de substanțe periculoase în apa potabilă sau substanțe care au un impact negativ diferit asupra apei potabile ca una dintre cerințele de bază pentru lucrările de construcții. Cu toate acestea, această suprapunere nu se va materializa atât timp cât nu se emite un mandat de standardizare în temeiul Regulamentului (UE) nr. 305/2011 privind aspectele legate de sănătate și igienă ale produselor care intră în contact cu apa destinată consumului uman. |
| --- | --- |

(25)

Produsele care intră în contact cu apa destinată consumului uman ar trebui să fie constituite dintr-un material sau dintr-o combinație de materiale aprobate în conformitate cu prezenta directivă. Cu toate acestea, prezenta directivă abordează doar aspectele sanitare și de igienă ale materialelor și ale substanțelor utilizate în produse din perspectiva impactului acestora asupra calității apei destinate consumului uman și normele de testare a conformității și de control al calității produselor finale. Aceasta nu abordează alte cerințe, cum ar fi normele privind modalitățile de exprimare a performanței produselor sau normele privind siguranța structurală, care pot fi reglementate de legislația de armonizare a Uniunii, cum ar fi Regulamentul (UE) nr. 305/2011 sau Regulamentul (UE) 2016/426 al Parlamentului European și al Consiliului (15), sau care decurg din aceste dispoziții. Coexistența aspectelor referitoare la riscurile în materie de sănătate și de igienă, armonizate în temeiul prezentei directive, și a aspectelor care vizează siguranța sau alte riscuri abordate în temeiul legislației de armonizare a Uniunii nu ar crea niciun conflict, cu condiția să nu existe suprapuneri în ceea ce privește riscurile acoperite de fiecare parte. Există un potențial conflict între Regulamentul (UE) nr. 305/2011 și prezenta directivă, având în vedere că în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 305/2011 este enumerată evitarea scurgerii de substanțe periculoase în apa potabilă sau substanțe care au un impact negativ diferit asupra apei potabile ca una dintre cerințele de bază pentru lucrările de construcții. Cu toate acestea, această suprapunere nu se va materializa atât timp cât nu se emite un mandat de standardizare în temeiul Regulamentului (UE) nr. 305/2011 privind aspectele legate de sănătate și igienă ale produselor care intră în contact cu apa destinată consumului uman.

| (26) | Este necesar să se asigure eficacitatea procesului de luare a deciziilor, de coordonare și de gestionare la nivelul Uniunii a aspectelor tehnice, științifice și administrative ale prezentei directive referitoare la materialele care intră în contact cu apa destinată consumului uman. ECHA ar trebui să îndeplinească sarcinile specificate în prezenta directivă cu privire la evaluarea substanțelor și a compozițiilor pentru materialele care intră în contact cu apa destinată consumului uman. În consecință, Comitetul pentru evaluarea riscurilor din cadrul ECHA, instituit în temeiul articolului 76 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, ar trebui să faciliteze, prin emiterea de avize, îndeplinirea anumitor sarcini conferite ECHA prin prezenta directivă. |
| --- | --- |

(26)

Este necesar să se asigure eficacitatea procesului de luare a deciziilor, de coordonare și de gestionare la nivelul Uniunii a aspectelor tehnice, științifice și administrative ale prezentei directive referitoare la materialele care intră în contact cu apa destinată consumului uman. ECHA ar trebui să îndeplinească sarcinile specificate în prezenta directivă cu privire la evaluarea substanțelor și a compozițiilor pentru materialele care intră în contact cu apa destinată consumului uman. În consecință, Comitetul pentru evaluarea riscurilor din cadrul ECHA, instituit în temeiul articolului 76 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, ar trebui să faciliteze, prin emiterea de avize, îndeplinirea anumitor sarcini conferite ECHA prin prezenta directivă.

| (27) | În vederea obținerii unei ape care să fie adecvate consumului uman, ar putea fi utilizate, pentru tratarea apei brute, substanțe chimice de tratare și medii filtrante. Cu toate acestea, substanțele chimice de tratare și mediile filtrante pot prezenta riscuri din punctul de vedere al siguranței apei destinate consumului uman. Prin urmare, procedurile de tratare și de dezinfecție ale apei destinate consumului uman ar trebui să garanteze utilizarea unor substanțe chimice de tratare și a unor medii filtrante eficace, sigure și gestionate corespunzător pentru a fi evitate efectele adverse asupra sănătății consumatorilor. Prin urmare, substanțele chimice de tratare și mediile filtrante ar trebui să fie evaluate în ceea ce privește caracteristicile, cerințele de igienă și puritatea lor și, pentru a se evita riscurile pentru sănătatea umană, nu ar trebui să fie utilizate mai mult decât este necesar. Substanțele chimice de tratare și mediile filtrante nu ar trebui să favorizeze creșterea microbiană, cu excepția cazului în care aceasta este intenționată, de exemplu, pentru favorizarea denitrificării microbiene.
  Statele membre ar trebui să garanteze asigurarea calității substanțelor chimice de tratare și a mediilor filtrante fără a aduce atingere Regulamentului (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (16) și prin utilizarea standardelor europene existente atunci când acestea sunt disponibile. Este esențial să se asigure faptul că fiecare produs, precum și recipientele cu reactivi chimici și mediile filtrante, care intră în contact cu apa destinată consumului uman și care, atunci când sunt introdus pe piață, prezintă marcaje ușor lizibile și indelebile prin care consumatorii, furnizorii de apă, instalatorii, autoritățile competente și autoritățile de reglementare sunt informate că articolul este adecvat pentru a fi utilizat în contact cu apa destinată consumului uman. În plus, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 528/2012, statele membre pot să restricționeze sau să interzică utilizarea produselor biocide în apa potabilă destinată aprovizionării publice, inclusiv în aprovizionarea individuală. |
| --- | --- |

(27)

În vederea obținerii unei ape care să fie adecvate consumului uman, ar putea fi utilizate, pentru tratarea apei brute, substanțe chimice de tratare și medii filtrante. Cu toate acestea, substanțele chimice de tratare și mediile filtrante pot prezenta riscuri din punctul de vedere al siguranței apei destinate consumului uman. Prin urmare, procedurile de tratare și de dezinfecție ale apei destinate consumului uman ar trebui să garanteze utilizarea unor substanțe chimice de tratare și a unor medii filtrante eficace, sigure și gestionate corespunzător pentru a fi evitate efectele adverse asupra sănătății consumatorilor. Prin urmare, substanțele chimice de tratare și mediile filtrante ar trebui să fie evaluate în ceea ce privește caracteristicile, cerințele de igienă și puritatea lor și, pentru a se evita riscurile pentru sănătatea umană, nu ar trebui să fie utilizate mai mult decât este necesar. Substanțele chimice de tratare și mediile filtrante nu ar trebui să favorizeze creșterea microbiană, cu excepția cazului în care aceasta este intenționată, de exemplu, pentru favorizarea denitrificării microbiene.

Statele membre ar trebui să garanteze asigurarea calității substanțelor chimice de tratare și a mediilor filtrante fără a aduce atingere Regulamentului (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (16) și prin utilizarea standardelor europene existente atunci când acestea sunt disponibile. Este esențial să se asigure faptul că fiecare produs, precum și recipientele cu reactivi chimici și mediile filtrante, care intră în contact cu apa destinată consumului uman și care, atunci când sunt introdus pe piață, prezintă marcaje ușor lizibile și indelebile prin care consumatorii, furnizorii de apă, instalatorii, autoritățile competente și autoritățile de reglementare sunt informate că articolul este adecvat pentru a fi utilizat în contact cu apa destinată consumului uman. În plus, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 528/2012, statele membre pot să restricționeze sau să interzică utilizarea produselor biocide în apa potabilă destinată aprovizionării publice, inclusiv în aprovizionarea individuală.

| (28) | În scopul reducerii la minimum a prezenței potențiale a conținutului de plumb în apa destinată consumului uman, componentele din plumb din cadrul sistemelor de distribuție casnică pot fi înlocuite, în special în cazul lucrărilor de reparații sau de reconstrucție efectuate în instalațiile existente. Aceste componente ar trebui să fie înlocuite cu materiale care respectă cerințele minime pentru materialele care intră în contact cu apa destinată consumului uman, astfel cum sunt stabilite de prezenta directivă. Pentru a accelera procesul respectiv, statele membre ar trebui să ia în considerare și, după caz, să adopte măsuri de înlocuire a componentelor din plumb din sistemele de distribuție casnică existente, dacă acest lucru este fezabil din punct de vedere economic și tehnic. |
| --- | --- |

(28)

În scopul reducerii la minimum a prezenței potențiale a conținutului de plumb în apa destinată consumului uman, componentele din plumb din cadrul sistemelor de distribuție casnică pot fi înlocuite, în special în cazul lucrărilor de reparații sau de reconstrucție efectuate în instalațiile existente. Aceste componente ar trebui să fie înlocuite cu materiale care respectă cerințele minime pentru materialele care intră în contact cu apa destinată consumului uman, astfel cum sunt stabilite de prezenta directivă. Pentru a accelera procesul respectiv, statele membre ar trebui să ia în considerare și, după caz, să adopte măsuri de înlocuire a componentelor din plumb din sistemele de distribuție casnică existente, dacă acest lucru este fezabil din punct de vedere economic și tehnic.

| (29) | Fiecare stat membru ar trebui să se asigure că sunt instituite programe de monitorizare pentru a verifica dacă apa destinată consumului uman îndeplinește cerințele prevăzute de prezenta directivă. Cea mai mare parte a monitorizărilor care urmează să fie efectuate în scopul prezentei directive vor fi realizate de furnizorii de apă. Furnizorii de apă ar trebui să beneficieze de o anumită flexibilitate în ceea ce privește parametrii pe care îi monitorizează în scopul evaluării riscurilor și a gestionării riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare. Dacă un parametru nu este detectat, furnizorii de apă ar trebui să aibă posibilitatea de a diminua frecvența monitorizării sau de a înceta complet monitorizarea acelui parametru. Evaluarea riscurilor și gestionarea riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare ar trebui aplicate majorității parametrilor. Cu toate acestea, parametrii-cheie ar trebui să fie monitorizați cu o frecvență minimă definită. Prezenta directivă prevede în principal dispoziții cu privire la frecvența monitorizării în scopul verificărilor conformității, într-un număr limitat de dispoziții privind monitorizarea în scopuri operaționale. Este posibil să fie necesară o monitorizare suplimentară în scopuri operaționale pentru a asigura buna funcționare a tratării apei. O astfel de monitorizare suplimentară ar trebui să rămână la latitudinea furnizorilor de apă. În această privință, furnizorii de apă ar putea consulta orientările OMS și Manualul privind planificarea în domeniul siguranței apei. |
| --- | --- |

(29)

Fiecare stat membru ar trebui să se asigure că sunt instituite programe de monitorizare pentru a verifica dacă apa destinată consumului uman îndeplinește cerințele prevăzute de prezenta directivă. Cea mai mare parte a monitorizărilor care urmează să fie efectuate în scopul prezentei directive vor fi realizate de furnizorii de apă. Furnizorii de apă ar trebui să beneficieze de o anumită flexibilitate în ceea ce privește parametrii pe care îi monitorizează în scopul evaluării riscurilor și a gestionării riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare. Dacă un parametru nu este detectat, furnizorii de apă ar trebui să aibă posibilitatea de a diminua frecvența monitorizării sau de a înceta complet monitorizarea acelui parametru. Evaluarea riscurilor și gestionarea riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare ar trebui aplicate majorității parametrilor. Cu toate acestea, parametrii-cheie ar trebui să fie monitorizați cu o frecvență minimă definită. Prezenta directivă prevede în principal dispoziții cu privire la frecvența monitorizării în scopul verificărilor conformității, într-un număr limitat de dispoziții privind monitorizarea în scopuri operaționale. Este posibil să fie necesară o monitorizare suplimentară în scopuri operaționale pentru a asigura buna funcționare a tratării apei. O astfel de monitorizare suplimentară ar trebui să rămână la latitudinea furnizorilor de apă. În această privință, furnizorii de apă ar putea consulta orientările OMS și Manualul privind planificarea în domeniul siguranței apei.

| (30) | Abordarea bazată pe riscuri ar trebui să fie aplicată de toți furnizorii de apă, inclusiv de cei mici, întrucât evaluarea Directivei 98/83/CE a arătat existența unor deficiențe la nivelul punerii sale în aplicare de către furnizorii respectivi, care au fost provocate uneori de costul efectuării unor operațiuni de monitorizare inutile. Atunci când se aplică abordarea bazată pe riscuri, ar trebui ținut cont de preocupările legate de securitate. |
| --- | --- |

(30)

Abordarea bazată pe riscuri ar trebui să fie aplicată de toți furnizorii de apă, inclusiv de cei mici, întrucât evaluarea Directivei 98/83/CE a arătat existența unor deficiențe la nivelul punerii sale în aplicare de către furnizorii respectivi, care au fost provocate uneori de costul efectuării unor operațiuni de monitorizare inutile. Atunci când se aplică abordarea bazată pe riscuri, ar trebui ținut cont de preocupările legate de securitate.

| (31) | În cazul nerespectării cerințelor prezentei directive, statul membru vizat ar trebui să investigheze imediat cauza și să se asigure că se întreprind măsurile de remediere necesare cât mai curând posibil pentru a restabili calitatea apei furnizate. În cazurile în care aprovizionarea cu apă reprezintă un pericol potențial pentru sănătatea umană, aprovizionarea cu acest tip de apă ar trebui interzisă sau utilizarea sa ar trebui să fie restricționată. În plus, în cazul nerespectării cerințelor minime pentru valorile parametrilor microbiologici și chimici, statele membre ar trebui să considere o astfel de nerespectare drept un pericol potențial pentru sănătatea umană, cu excepția cazului în care neconformitatea este considerată nesemnificativă. În cazurile în care sunt necesare măsuri de remediere pentru a restabili calitatea apei destinate consumului uman, în conformitate cu dispozițiile articolului 191 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), ar trebui să se acorde prioritate acțiunilor care soluționează problema la sursă. |
| --- | --- |

(31)

În cazul nerespectării cerințelor prezentei directive, statul membru vizat ar trebui să investigheze imediat cauza și să se asigure că se întreprind măsurile de remediere necesare cât mai curând posibil pentru a restabili calitatea apei furnizate. În cazurile în care aprovizionarea cu apă reprezintă un pericol potențial pentru sănătatea umană, aprovizionarea cu acest tip de apă ar trebui interzisă sau utilizarea sa ar trebui să fie restricționată. În plus, în cazul nerespectării cerințelor minime pentru valorile parametrilor microbiologici și chimici, statele membre ar trebui să considere o astfel de nerespectare drept un pericol potențial pentru sănătatea umană, cu excepția cazului în care neconformitatea este considerată nesemnificativă. În cazurile în care sunt necesare măsuri de remediere pentru a restabili calitatea apei destinate consumului uman, în conformitate cu dispozițiile articolului 191 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), ar trebui să se acorde prioritate acțiunilor care soluționează problema la sursă.

| (32) | Statele membre ar trebui să fie autorizate, în anumite condiții și în circumstanțe justificate corespunzător, să acorde în continuare derogări de la prezenta directivă și, în acest sens, este necesar să se instituie un cadru de reglementare adecvat pentru astfel de derogări, cu condiția ca acestea să nu reprezinte un pericol potențial pentru sănătatea umană și ca aprovizionarea cu apă destinată consumului uman în zona vizată să nu poată fi menținută prin niciun alt mijloc rezonabil. Respectivele derogări ar trebui să fie limitate la cazuri specifice. Derogările acordate de statele membre în temeiul Directivei 98/83/CE care sunt încă aplicabile la data la care se împlinește termenul pentru transpunerea prezentei directive ar trebui să se aplice în continuare până la sfârșitul perioadei de derogare și ar trebui să fie reînnoite în temeiul prezentei directive numai dacă o a doua derogare nu a fost încă acordată. |
| --- | --- |

(32)

Statele membre ar trebui să fie autorizate, în anumite condiții și în circumstanțe justificate corespunzător, să acorde în continuare derogări de la prezenta directivă și, în acest sens, este necesar să se instituie un cadru de reglementare adecvat pentru astfel de derogări, cu condiția ca acestea să nu reprezinte un pericol potențial pentru sănătatea umană și ca aprovizionarea cu apă destinată consumului uman în zona vizată să nu poată fi menținută prin niciun alt mijloc rezonabil. Respectivele derogări ar trebui să fie limitate la cazuri specifice. Derogările acordate de statele membre în temeiul Directivei 98/83/CE care sunt încă aplicabile la data la care se împlinește termenul pentru transpunerea prezentei directive ar trebui să se aplice în continuare până la sfârșitul perioadei de derogare și ar trebui să fie reînnoite în temeiul prezentei directive numai dacă o a doua derogare nu a fost încă acordată.

| (33) | Comisia, în Comunicarea sa din 19 martie 2014 privind inițiativa cetățenească europeană intitulată „Apa și salubritatea sunt un drept al omului! Apa este un bun public, nu o marfă!”, a invitat statele membre să asigure accesul la un nivel minim de aprovizionare cu apă pentru toți cetățenii, în conformitate cu recomandările OMS. Comisia s-a angajat, de asemenea, să continue să „îmbunătățească accesul la apă potabilă sigură [...] pentru întreaga populație, prin intermediul politicilor de mediu”. Acest lucru este în acord cu ODD nr. 6 și cu ținta aferentă privind „accesul universal și echitabil la apă potabilă sigură și accesibilă pentru toți”. Pentru a aborda aspectele în materie de acces la apă legate de calitate și de disponibilitate, ca parte a răspunsului la inițiativa Right2Water, și pentru a contribui la punerea în aplicare a principiului 20 al Pilonului european al drepturilor sociale, care prevede că „orice persoană are dreptul de acces la servicii esențiale de bună calitate, inclusiv la apă”, statele membre ar trebui să soluționeze la nivel național problema accesului la apă, dispunând totodată de o anumită marjă de apreciere în ceea ce privește tipul exact de măsuri care urmează să fie puse în aplicare. Acest lucru ar trebui realizat prin acțiuni menite să îmbunătățească accesul la apa destinată consumului uman pentru toți, în special prin instalarea de echipamente de exterior și de interior în spațiile publice, în cazul în care acest lucru este fezabil din punct de vedere tehnic, precum și prin intermediul unor acțiuni menite să promoveze utilizarea apei de la robinet, de exemplu, prin încurajarea furnizării gratuite a apei destinate consumului uman în administrațiile publice și în clădirile publice sau, gratuit ori la un preț redus aferent serviciului, pentru clienții din restaurante, cantine și servicii de catering. |
| --- | --- |

(33)

Comisia, în Comunicarea sa din 19 martie 2014 privind inițiativa cetățenească europeană intitulată „Apa și salubritatea sunt un drept al omului! Apa este un bun public, nu o marfă!”, a invitat statele membre să asigure accesul la un nivel minim de aprovizionare cu apă pentru toți cetățenii, în conformitate cu recomandările OMS. Comisia s-a angajat, de asemenea, să continue să „îmbunătățească accesul la apă potabilă sigură [...] pentru întreaga populație, prin intermediul politicilor de mediu”. Acest lucru este în acord cu ODD nr. 6 și cu ținta aferentă privind „accesul universal și echitabil la apă potabilă sigură și accesibilă pentru toți”. Pentru a aborda aspectele în materie de acces la apă legate de calitate și de disponibilitate, ca parte a răspunsului la inițiativa Right2Water, și pentru a contribui la punerea în aplicare a principiului 20 al Pilonului european al drepturilor sociale, care prevede că „orice persoană are dreptul de acces la servicii esențiale de bună calitate, inclusiv la apă”, statele membre ar trebui să soluționeze la nivel național problema accesului la apă, dispunând totodată de o anumită marjă de apreciere în ceea ce privește tipul exact de măsuri care urmează să fie puse în aplicare. Acest lucru ar trebui realizat prin acțiuni menite să îmbunătățească accesul la apa destinată consumului uman pentru toți, în special prin instalarea de echipamente de exterior și de interior în spațiile publice, în cazul în care acest lucru este fezabil din punct de vedere tehnic, precum și prin intermediul unor acțiuni menite să promoveze utilizarea apei de la robinet, de exemplu, prin încurajarea furnizării gratuite a apei destinate consumului uman în administrațiile publice și în clădirile publice sau, gratuit ori la un preț redus aferent serviciului, pentru clienții din restaurante, cantine și servicii de catering.

| (34) | Uniunea și statele membre s-au angajat, în cadrul competențelor lor respective, să îndeplinească ODD, recunoscând totodată responsabilitatea principală a statelor membre în ceea ce privește urmărirea și revizuirea la nivel național, regional și global a nivelurilor de progres înregistrate în direcția obiectivelor respective. Unele ODD, precum și dreptul la apă nu intră sub incidența politicii de mediu a Uniunii sau a politicii sociale a Uniunii, care, prin natura ei, este limitată și complementară. Ținând seama de limitele competenței Uniunii, este totuși oportun să se garanteze că angajamentul neîntrerupt al statelor membre față de dreptul la apă este conform prezentei directive, respectându-se în același timp principiul subsidiarității. În acest sens, statele membre depun în prezent eforturi considerabile pentru a îmbunătăți accesul la apa destinată consumului uman. În plus, Protocolul privind apa și sănătatea la Convenția din 1992 privind protecția și utilizarea cursurilor de apă transfrontaliere și a lacurilor internaționale, sub egida Comisiei Economice pentru Europa a ONU (CEE-ONU) și a Biroului regional pentru Europa al OMS, la care multe state membre sunt de asemenea părți, urmărește protejarea sănătății umane printr-o mai bună gestionare a apei și prin reducerea bolilor legate de apă. Statele membre ar putea să utilizeze documentele de orientare elaborate în cadrul mandatului protocolului menționat pentru a evalua contextul politicilor și situația de referință în materie de acces la apă și pentru a defini acțiunile necesare în vederea îmbunătățirii unui acces echitabil pentru toți la apa destinată consumului uman. |
| --- | --- |

(34)

Uniunea și statele membre s-au angajat, în cadrul competențelor lor respective, să îndeplinească ODD, recunoscând totodată responsabilitatea principală a statelor membre în ceea ce privește urmărirea și revizuirea la nivel național, regional și global a nivelurilor de progres înregistrate în direcția obiectivelor respective. Unele ODD, precum și dreptul la apă nu intră sub incidența politicii de mediu a Uniunii sau a politicii sociale a Uniunii, care, prin natura ei, este limitată și complementară. Ținând seama de limitele competenței Uniunii, este totuși oportun să se garanteze că angajamentul neîntrerupt al statelor membre față de dreptul la apă este conform prezentei directive, respectându-se în același timp principiul subsidiarității. În acest sens, statele membre depun în prezent eforturi considerabile pentru a îmbunătăți accesul la apa destinată consumului uman. În plus, Protocolul privind apa și sănătatea la Convenția din 1992 privind protecția și utilizarea cursurilor de apă transfrontaliere și a lacurilor internaționale, sub egida Comisiei Economice pentru Europa a ONU (CEE-ONU) și a Biroului regional pentru Europa al OMS, la care multe state membre sunt de asemenea părți, urmărește protejarea sănătății umane printr-o mai bună gestionare a apei și prin reducerea bolilor legate de apă. Statele membre ar putea să utilizeze documentele de orientare elaborate în cadrul mandatului protocolului menționat pentru a evalua contextul politicilor și situația de referință în materie de acces la apă și pentru a defini acțiunile necesare în vederea îmbunătățirii unui acces echitabil pentru toți la apa destinată consumului uman.

| (35) | Parlamentul European, în Rezoluția sa din 8 septembrie 2015 referitoare la acțiunile realizate ca urmare a inițiativei cetățenești europene Right2Water (17), a solicitat ca statele membre să acorde o atenție specială nevoilor grupurilor vulnerabile ale societății. Situația specifică a culturilor minoritare, cum ar fi romii și nomazii, indiferent dacă acestea sunt sau nu sedentare, în special lipsa accesului la apa destinată consumului uman, a fost, de asemenea, recunoscută în comunicarea Comisiei din 2 aprilie 2014 intitulată „Raportul privind punerea în aplicare a cadrului UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor” și în Recomandarea Consiliului din 9 decembrie 2013 cu privire la măsurile de integrare efectivă a romilor în statele membre. Ținând cont de acest context general, este oportun ca statele membre să acorde o atenție specială grupurilor vulnerabile și marginalizate, luând măsurile necesare pentru îmbunătățirea accesului la apa destinată consumului uman al acestor grupuri. Fără a se aduce atingere dreptului statelor membre de a defini grupurile respective, ar fi important ca astfel de grupuri să includă refugiații, comunitățile nomade, persoanele fără adăpost și culturile minoritare, cum ar fi romii și nomazii, indiferent dacă acestea sunt sau nu sedentare. Astfel de măsuri de îmbunătățire a accesului, lăsate la latitudinea statelor membre, ar putea include, de exemplu, furnizarea unor sisteme de aprovizionare alternative, precum dispozitivele individuale de tratare, furnizarea de apă cu ajutorul cisternelor, cum ar fi camioane și rezervoare, și asigurarea infrastructurii necesare pentru tabere. |
| --- | --- |

(35)

Parlamentul European, în Rezoluția sa din 8 septembrie 2015 referitoare la acțiunile realizate ca urmare a inițiativei cetățenești europene Right2Water (17), a solicitat ca statele membre să acorde o atenție specială nevoilor grupurilor vulnerabile ale societății. Situația specifică a culturilor minoritare, cum ar fi romii și nomazii, indiferent dacă acestea sunt sau nu sedentare, în special lipsa accesului la apa destinată consumului uman, a fost, de asemenea, recunoscută în comunicarea Comisiei din 2 aprilie 2014 intitulată „Raportul privind punerea în aplicare a cadrului UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor” și în Recomandarea Consiliului din 9 decembrie 2013 cu privire la măsurile de integrare efectivă a romilor în statele membre. Ținând cont de acest context general, este oportun ca statele membre să acorde o atenție specială grupurilor vulnerabile și marginalizate, luând măsurile necesare pentru îmbunătățirea accesului la apa destinată consumului uman al acestor grupuri. Fără a se aduce atingere dreptului statelor membre de a defini grupurile respective, ar fi important ca astfel de grupuri să includă refugiații, comunitățile nomade, persoanele fără adăpost și culturile minoritare, cum ar fi romii și nomazii, indiferent dacă acestea sunt sau nu sedentare. Astfel de măsuri de îmbunătățire a accesului, lăsate la latitudinea statelor membre, ar putea include, de exemplu, furnizarea unor sisteme de aprovizionare alternative, precum dispozitivele individuale de tratare, furnizarea de apă cu ajutorul cisternelor, cum ar fi camioane și rezervoare, și asigurarea infrastructurii necesare pentru tabere.

| (36) | Pentru a face consumatorii mai conștienți de consecințele consumului de apă, aceștia ar trebui să primească informații ușor accesibile, de exemplu pe facturi sau prin aplicații inteligente, privind volumul consumat anual, evoluția consumului, o comparație cu consumul mediu al gospodăriilor, dacă furnizorul de apă dispune de astfel de informații, precum și informații privind prețul pe litru al apei destinate consumului uman, permițând astfel o comparație cu prețul apei îmbuteliate. |
| --- | --- |

(36)

Pentru a face consumatorii mai conștienți de consecințele consumului de apă, aceștia ar trebui să primească informații ușor accesibile, de exemplu pe facturi sau prin aplicații inteligente, privind volumul consumat anual, evoluția consumului, o comparație cu consumul mediu al gospodăriilor, dacă furnizorul de apă dispune de astfel de informații, precum și informații privind prețul pe litru al apei destinate consumului uman, permițând astfel o comparație cu prețul apei îmbuteliate.

| (37) | Al șaptelea program de acțiune pentru mediu până în 2020, „O viață bună, în limitele planetei noastre” (18), prevede ca publicul să aibă acces la informații clare despre mediu la nivel național. Directiva 98/83/CE prevede numai accesul pasiv la informații, în sensul că statele membre trebuiau să se asigure doar că informațiile sunt disponibile. Prin urmare, dispozițiile respective ar trebui să fie înlocuite pentru a se garanta că sunt accesibile consumatorilor informații actualizate, online, într-un mod ușor de utilizat și personalizat. De asemenea, consumatorii ar trebui să aibă posibilitatea de a solicita accesul la aceste informații prin alte mijloace, pe baza unei cereri justificate. |
| --- | --- |

(37)

Al șaptelea program de acțiune pentru mediu până în 2020, „O viață bună, în limitele planetei noastre” (18), prevede ca publicul să aibă acces la informații clare despre mediu la nivel național. Directiva 98/83/CE prevede numai accesul pasiv la informații, în sensul că statele membre trebuiau să se asigure doar că informațiile sunt disponibile. Prin urmare, dispozițiile respective ar trebui să fie înlocuite pentru a se garanta că sunt accesibile consumatorilor informații actualizate, online, într-un mod ușor de utilizat și personalizat. De asemenea, consumatorii ar trebui să aibă posibilitatea de a solicita accesul la aceste informații prin alte mijloace, pe baza unei cereri justificate.

| (38) | Informațiile actualizate care trebuie furnizate în temeiul prezentei directive ar trebui să includă rezultatele programelor de monitorizare, informații privind tipurile de tratare a apei și de dezinfecție aplicate, informații privind depășirea parametrilor valorici relevanți pentru sănătatea umană, informații relevante privind evaluarea riscurilor și gestionarea riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare, recomandări privind modul în care se poate reduce consumul de apă și se pot evita riscurile pentru sănătate cauzate de stagnările de apă, dar și informații suplimentare care ar putea fi utile publicului, cum ar fi informații privind unii indicatori precum fier, duritate și minerale, care influențează adesea percepția consumatorilor privind apa de la robinet. În plus, ca răspuns la interesele consumatorilor privind chestiunile legate de apă, consumatorilor ar trebui să li se acorde acces, la cerere, la datele istorice disponibile în ceea ce privește rezultatele monitorizării și depășirile. |
| --- | --- |

(38)

Informațiile actualizate care trebuie furnizate în temeiul prezentei directive ar trebui să includă rezultatele programelor de monitorizare, informații privind tipurile de tratare a apei și de dezinfecție aplicate, informații privind depășirea parametrilor valorici relevanți pentru sănătatea umană, informații relevante privind evaluarea riscurilor și gestionarea riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare, recomandări privind modul în care se poate reduce consumul de apă și se pot evita riscurile pentru sănătate cauzate de stagnările de apă, dar și informații suplimentare care ar putea fi utile publicului, cum ar fi informații privind unii indicatori precum fier, duritate și minerale, care influențează adesea percepția consumatorilor privind apa de la robinet. În plus, ca răspuns la interesele consumatorilor privind chestiunile legate de apă, consumatorilor ar trebui să li se acorde acces, la cerere, la datele istorice disponibile în ceea ce privește rezultatele monitorizării și depășirile.

| (39) | În ceea ce privește furnizorii de apă care furnizează cel puțin 10 000 m3 pe zi sau care deservesc cel puțin 50 000 de persoane, ar trebui să fie disponibile online pentru consumatori și informații suplimentare privind, printre altele, eficiența performanței, ratele de pierdere, structura proprietății și structura tarifară. |
| --- | --- |

(39)

În ceea ce privește furnizorii de apă care furnizează cel puțin 10 000 m3 pe zi sau care deservesc cel puțin 50 000 de persoane, ar trebui să fie disponibile online pentru consumatori și informații suplimentare privind, printre altele, eficiența performanței, ratele de pierdere, structura proprietății și structura tarifară.

| (40) | Scopul îmbunătățirii cunoștințelor în rândul consumatorilor în ceea ce privește informațiile relevante și al ameliorării transparenței ar trebui să fie creșterea încrederii cetățenilor în apa care le este furnizată, precum și în serviciile de aprovizionare cu apă și ar trebui să conducă la o utilizare sporită a apei de la robinet ca apă potabilă, ceea ce ar putea contribui la reducerea utilizării articolelor din plastic și la reducerea deșeurilor de plastic, precum și a emisiilor de gaze cu efect de seră și ar putea avea un impact pozitiv atât în materie de atenuare a schimbărilor climatice, cât și asupra mediului în ansamblu. |
| --- | --- |

(40)

Scopul îmbunătățirii cunoștințelor în rândul consumatorilor în ceea ce privește informațiile relevante și al ameliorării transparenței ar trebui să fie creșterea încrederii cetățenilor în apa care le este furnizată, precum și în serviciile de aprovizionare cu apă și ar trebui să conducă la o utilizare sporită a apei de la robinet ca apă potabilă, ceea ce ar putea contribui la reducerea utilizării articolelor din plastic și la reducerea deșeurilor de plastic, precum și a emisiilor de gaze cu efect de seră și ar putea avea un impact pozitiv atât în materie de atenuare a schimbărilor climatice, cât și asupra mediului în ansamblu.

| (41) | Odată cu îmbunătățirea tehnicilor de monitorizare, ratele de pierdere au devenit din ce în ce mai evidente. Pentru a se îmbunătăți eficiența infrastructurii de aprovizionare cu apă, inclusiv pentru a se evita supraexploatarea resurselor limitate de apă destinată consumului uman, nivelurile pierderilor de apă ar trebui să fie evaluate de către toate statele membre și să fie reduse dacă depășesc un anumit prag. |
| --- | --- |

(41)

Odată cu îmbunătățirea tehnicilor de monitorizare, ratele de pierdere au devenit din ce în ce mai evidente. Pentru a se îmbunătăți eficiența infrastructurii de aprovizionare cu apă, inclusiv pentru a se evita supraexploatarea resurselor limitate de apă destinată consumului uman, nivelurile pierderilor de apă ar trebui să fie evaluate de către toate statele membre și să fie reduse dacă depășesc un anumit prag.

| (42) | Directiva 2003/4/CE a Parlamentului European și a Consiliului (19) vizează garantarea dreptului de acces la informațiile despre mediu în statele membre, în conformitate cu Convenția din 1998 privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în probleme de mediu (20) (denumită în continuare „Convenția de la Aarhus”). Convenția de la Aarhus cuprinde obligații ample, având legătură atât cu punerea la dispoziție a informațiilor despre mediu la cerere, cât și cu diseminarea activă a acestor informații. Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului (21) are, de asemenea, un domeniu de aplicare foarte larg, vizând schimbul de informații spațiale, inclusiv seturi de date privind diferite aspecte legate de mediu. Este important ca dispozițiile prezentei directive referitoare la accesul la informații și la mecanismele de schimb de date să completeze directivele respective și să nu creeze un regim juridic distinct. Prin urmare, dispozițiile prezentei directive privind informarea publicului și furnizarea de informații privind monitorizarea punerii în aplicare nu ar trebui să aducă atingere Directivelor 2003/4/CE și 2007/2/CE. |
| --- | --- |

(42)

Directiva 2003/4/CE a Parlamentului European și a Consiliului (19) vizează garantarea dreptului de acces la informațiile despre mediu în statele membre, în conformitate cu Convenția din 1998 privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în probleme de mediu (20) (denumită în continuare „Convenția de la Aarhus”). Convenția de la Aarhus cuprinde obligații ample, având legătură atât cu punerea la dispoziție a informațiilor despre mediu la cerere, cât și cu diseminarea activă a acestor informații. Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului (21) are, de asemenea, un domeniu de aplicare foarte larg, vizând schimbul de informații spațiale, inclusiv seturi de date privind diferite aspecte legate de mediu. Este important ca dispozițiile prezentei directive referitoare la accesul la informații și la mecanismele de schimb de date să completeze directivele respective și să nu creeze un regim juridic distinct. Prin urmare, dispozițiile prezentei directive privind informarea publicului și furnizarea de informații privind monitorizarea punerii în aplicare nu ar trebui să aducă atingere Directivelor 2003/4/CE și 2007/2/CE.

| (43) | Directiva 98/83/CE nu prevedea obligații de raportare pentru furnizorii de apă mici. Pentru a remedia acest lucru și a aborda necesitatea furnizării de informații privind punerea în aplicare și respectarea legislației, în prezenta directivă ar trebui introdus un nou sistem, prin care statele membre sunt obligate să creeze, să actualizeze și să pună la dispoziția Comisiei și a Agenției Europene de Mediu (denumită în continuare „AEM”) seturi de date care conțin numai date relevante, cum ar fi depășirile parametrilor valorici și incidentele care au o anumită importanță. Acest lucru ar trebui să asigure faptul că sarcina administrativă suportată de toate entitățile rămâne cât mai limitată posibil. Pentru a asigura că există o infrastructură adecvată pentru accesul publicului la informații și pentru raportarea și schimbul de date dintre autoritățile publice, statele membre ar trebui să stabilească specificațiile datelor pe baza Directivei 2007/2/CE și a actelor de punere în aplicare aferente. |
| --- | --- |

(43)

Directiva 98/83/CE nu prevedea obligații de raportare pentru furnizorii de apă mici. Pentru a remedia acest lucru și a aborda necesitatea furnizării de informații privind punerea în aplicare și respectarea legislației, în prezenta directivă ar trebui introdus un nou sistem, prin care statele membre sunt obligate să creeze, să actualizeze și să pună la dispoziția Comisiei și a Agenției Europene de Mediu (denumită în continuare „AEM”) seturi de date care conțin numai date relevante, cum ar fi depășirile parametrilor valorici și incidentele care au o anumită importanță. Acest lucru ar trebui să asigure faptul că sarcina administrativă suportată de toate entitățile rămâne cât mai limitată posibil. Pentru a asigura că există o infrastructură adecvată pentru accesul publicului la informații și pentru raportarea și schimbul de date dintre autoritățile publice, statele membre ar trebui să stabilească specificațiile datelor pe baza Directivei 2007/2/CE și a actelor de punere în aplicare aferente.

| (44) | Datele raportate de statele membre sunt nu doar necesare pentru controlul conformității, ci și esențiale pentru a permite Comisiei să monitorizeze și să evalueze prezenta directivă în raport cu obiectivele acesteia, pentru a contribui astfel la evaluările viitoare ale prezentei directive, efectuate în conformitate cu punctul 22 din Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (22). În acest context, sunt necesare date relevante, care vor permite o mai bună evaluare a eficienței, eficacității, relevanței și valorii adăugate la nivelul Uniunii ale prezentei directive, de unde necesitatea asigurării existenței unor mecanisme de raportare adecvate, care să poată servi, de asemenea, drept indicatori pentru viitoarele evaluări ale prezentei directive. |
| --- | --- |

(44)

Datele raportate de statele membre sunt nu doar necesare pentru controlul conformității, ci și esențiale pentru a permite Comisiei să monitorizeze și să evalueze prezenta directivă în raport cu obiectivele acesteia, pentru a contribui astfel la evaluările viitoare ale prezentei directive, efectuate în conformitate cu punctul 22 din Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (22). În acest context, sunt necesare date relevante, care vor permite o mai bună evaluare a eficienței, eficacității, relevanței și valorii adăugate la nivelul Uniunii ale prezentei directive, de unde necesitatea asigurării existenței unor mecanisme de raportare adecvate, care să poată servi, de asemenea, drept indicatori pentru viitoarele evaluări ale prezentei directive.

| (45) | În conformitate cu punctul 22 din Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare, Comisia ar trebui să efectueze o evaluare a prezentei directive într-o anumită perioadă de timp de la data stabilită pentru transpunerea sa. Evaluarea respectivă ar trebui să se bazeze pe experiența acumulată și pe datele colectate în cursul punerii în aplicare a prezentei directive, pe toate recomandările OMS disponibile, precum și pe datele științifice, analitice și epidemiologice relevante. |
| --- | --- |

(45)

În conformitate cu punctul 22 din Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare, Comisia ar trebui să efectueze o evaluare a prezentei directive într-o anumită perioadă de timp de la data stabilită pentru transpunerea sa. Evaluarea respectivă ar trebui să se bazeze pe experiența acumulată și pe datele colectate în cursul punerii în aplicare a prezentei directive, pe toate recomandările OMS disponibile, precum și pe datele științifice, analitice și epidemiologice relevante.

| (46) | Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și se conformează principiilor recunoscute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. În special, prezenta directivă urmărește să promoveze principiile referitoare la asistența medicală, accesul la serviciile de interes economic general, protecția mediului și protecția consumatorului. |
| --- | --- |

(46)

Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și se conformează principiilor recunoscute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. În special, prezenta directivă urmărește să promoveze principiile referitoare la asistența medicală, accesul la serviciile de interes economic general, protecția mediului și protecția consumatorului.

| (47) | În vederea asigurării eficacității prezentei directive și a realizării obiectivului său de protecție a sănătății umane în contextul politicii de mediu a Uniunii, este necesar ca persoanele fizice sau juridice ori, după caz, organizațiile acestora înființate în mod corespunzător să se poată baza pe acest act în cadrul procedurilor judiciare și ca instanțele naționale să poată lua în considerare prezenta directivă ca pe un element al dreptului Uniunii, printre altele, pentru a controla deciziile unei autorități naționale, dacă este cazul. În plus, potrivit jurisprudenței constante a Curții de Justiție, în temeiul principiului cooperării loiale prevăzut la articolul 4 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), sarcina de a asigura protecția jurisdicțională a drepturilor unei persoane în temeiul dreptului Uniunii revine instanțelor din statele membre. În plus, articolul 19 alineatul (1) din TUE impune statelor membre obligația de a prevedea căi de atac suficiente în vederea asigurării unei protecții jurisdicționale efective în domeniile reglementate de dreptul Uniunii.
  Acest lucru se aplică în special în cazul unei directive care are obiectivul de a proteja sănătatea umană de efectele negative ale oricărei contaminări a apei destinate consumului uman. În plus, în conformitate cu Convenția de la Aarhus, populația vizată ar trebui să aibă acces la justiție pentru a contribui la protejarea dreptului de a trăi într-un mediu adecvat pentru sănătatea și bunăstarea personală. Prin Decizia (UE) 2018/881 a Consiliului (23), Comisiei i s-a solicitat să realizeze un studiu până la 30 septembrie 2019 și, dacă se va dovedi necesar ca urmare a studiului, să prezinte, până la 30 septembrie 2020, o propunere de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1367/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (24), pentru a răspunde constatărilor Comitetului pentru examinarea respectării dispozițiilor Convenției de la Aarhus în cauza ACCC/C/2008/32. Comisia a prezentat studiul în termenul menționat și a afirmat, în Comunicarea sa din 11 decembrie 2019 privind Pactul ecologic european, că „va lua în calcul revizuirea Regulamentului Aarhus pentru îmbunătățirea accesului la căile de atac administrative și judiciare de la nivelul UE pentru cetățenii și ONG-urile care au îndoieli cu privire la legalitatea deciziilor care au efecte asupra mediului”. Este important ca Comisia să ia de asemenea măsuri pentru a îmbunătăți accesul la justiție al cetățenilor și al ONG-urilor în fața instanțelor naționale din toate statele membre. |
| --- | --- |

(47)

În vederea asigurării eficacității prezentei directive și a realizării obiectivului său de protecție a sănătății umane în contextul politicii de mediu a Uniunii, este necesar ca persoanele fizice sau juridice ori, după caz, organizațiile acestora înființate în mod corespunzător să se poată baza pe acest act în cadrul procedurilor judiciare și ca instanțele naționale să poată lua în considerare prezenta directivă ca pe un element al dreptului Uniunii, printre altele, pentru a controla deciziile unei autorități naționale, dacă este cazul. În plus, potrivit jurisprudenței constante a Curții de Justiție, în temeiul principiului cooperării loiale prevăzut la articolul 4 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), sarcina de a asigura protecția jurisdicțională a drepturilor unei persoane în temeiul dreptului Uniunii revine instanțelor din statele membre. În plus, articolul 19 alineatul (1) din TUE impune statelor membre obligația de a prevedea căi de atac suficiente în vederea asigurării unei protecții jurisdicționale efective în domeniile reglementate de dreptul Uniunii.

Acest lucru se aplică în special în cazul unei directive care are obiectivul de a proteja sănătatea umană de efectele negative ale oricărei contaminări a apei destinate consumului uman. În plus, în conformitate cu Convenția de la Aarhus, populația vizată ar trebui să aibă acces la justiție pentru a contribui la protejarea dreptului de a trăi într-un mediu adecvat pentru sănătatea și bunăstarea personală. Prin Decizia (UE) 2018/881 a Consiliului (23), Comisiei i s-a solicitat să realizeze un studiu până la 30 septembrie 2019 și, dacă se va dovedi necesar ca urmare a studiului, să prezinte, până la 30 septembrie 2020, o propunere de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1367/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (24), pentru a răspunde constatărilor Comitetului pentru examinarea respectării dispozițiilor Convenției de la Aarhus în cauza ACCC/C/2008/32. Comisia a prezentat studiul în termenul menționat și a afirmat, în Comunicarea sa din 11 decembrie 2019 privind Pactul ecologic european, că „va lua în calcul revizuirea Regulamentului Aarhus pentru îmbunătățirea accesului la căile de atac administrative și judiciare de la nivelul UE pentru cetățenii și ONG-urile care au îndoieli cu privire la legalitatea deciziilor care au efecte asupra mediului”. Este important ca Comisia să ia de asemenea măsuri pentru a îmbunătăți accesul la justiție al cetățenilor și al ONG-urilor în fața instanțelor naționale din toate statele membre.

| (48) | În vederea adaptării prezentei directive la progresele științifice și tehnice, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei cu privire la stabilirea unui prag pentru pierderi, determinarea procedurii de evaluare a conformității pentru produsele care intră în contact cu apa destinată consumului uman, instituirea unei proceduri pentru cererile prin care i se solicită ECHA să includă sau să elimine de pe listele pozitive europene substanțe inițiale, compoziții sau constituenți, stabilirea unui marcaj pentru produsele care intră în contact cu apa, adoptarea unei metodologii de măsurare a microplasticelor și modificarea anexei III, precum și a parametrului valoric pentru bisfenolul A din partea B din anexa I. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. În plus, delegarea competenței prevăzută în partea C nota 10 din anexa I la Directiva 98/83/CE, având drept obiect stabilirea frecvenței monitorizării și stabilirea metodelor de monitorizare pentru substanțele radioactive, a devenit caducă ca urmare a adoptării Directivei 2013/51/Euratom a Consiliului (25) și, prin urmare, ar trebui eliminată. Delegarea competenței prevăzută în partea A al doilea paragraf din anexa III la Directiva 98/83/CE, având drept obiect modificările aduse directivei, nu mai este necesară și ar trebui eliminată. |
| --- | --- |

(48)

În vederea adaptării prezentei directive la progresele științifice și tehnice, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei cu privire la stabilirea unui prag pentru pierderi, determinarea procedurii de evaluare a conformității pentru produsele care intră în contact cu apa destinată consumului uman, instituirea unei proceduri pentru cererile prin care i se solicită ECHA să includă sau să elimine de pe listele pozitive europene substanțe inițiale, compoziții sau constituenți, stabilirea unui marcaj pentru produsele care intră în contact cu apa, adoptarea unei metodologii de măsurare a microplasticelor și modificarea anexei III, precum și a parametrului valoric pentru bisfenolul A din partea B din anexa I. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. În plus, delegarea competenței prevăzută în partea C nota 10 din anexa I la Directiva 98/83/CE, având drept obiect stabilirea frecvenței monitorizării și stabilirea metodelor de monitorizare pentru substanțele radioactive, a devenit caducă ca urmare a adoptării Directivei 2013/51/Euratom a Consiliului (25) și, prin urmare, ar trebui eliminată. Delegarea competenței prevăzută în partea A al doilea paragraf din anexa III la Directiva 98/83/CE, având drept obiect modificările aduse directivei, nu mai este necesară și ar trebui eliminată.

| (49) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentei directive, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei pentru adoptarea metodologiilor de testare și de acceptare a substanțelor inițiale, a compozițiilor și a constituenților, adoptarea listelor pozitive europene de substanțe inițiale, compoziții sau constituenți și adoptarea procedurilor și metodelor de testare și de acceptare pentru materialele finale obținute din substanțele inițiale, compozițiile și constituenții respectivi. Ar trebui de asemenea să fie conferite Comisiei și competențe de executare pentru adoptarea formatului și a modalităților de prezentare a informațiilor care trebuie furnizate de statele membre și compilate de AEM cu privire la punerea în aplicare a prezentei directive, precum și pentru instituirea și actualizarea unei liste de supraveghere. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (26). |
| --- | --- |

(49)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentei directive, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei pentru adoptarea metodologiilor de testare și de acceptare a substanțelor inițiale, a compozițiilor și a constituenților, adoptarea listelor pozitive europene de substanțe inițiale, compoziții sau constituenți și adoptarea procedurilor și metodelor de testare și de acceptare pentru materialele finale obținute din substanțele inițiale, compozițiile și constituenții respectivi. Ar trebui de asemenea să fie conferite Comisiei și competențe de executare pentru adoptarea formatului și a modalităților de prezentare a informațiilor care trebuie furnizate de statele membre și compilate de AEM cu privire la punerea în aplicare a prezentei directive, precum și pentru instituirea și actualizarea unei liste de supraveghere. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (26).

| (50) | Fără a aduce atingere Directivei 2008/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului (27), statele membre ar trebui să stabilească norme privind sancțiunile aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor interne adoptate în temeiul prezentei directive și ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a garanta că acestea sunt puse în aplicare. Sancțiunile ar trebui să fie eficace, proporționale și cu efect de descurajare. |
| --- | --- |

(50)

Fără a aduce atingere Directivei 2008/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului (27), statele membre ar trebui să stabilească norme privind sancțiunile aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor interne adoptate în temeiul prezentei directive și ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a garanta că acestea sunt puse în aplicare. Sancțiunile ar trebui să fie eficace, proporționale și cu efect de descurajare.

| (51) | Pentru ca furnizorii de apă să dispună de un set complet de date atunci când încep să efectueze evaluarea riscurilor și gestionarea riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare, o perioadă de tranziție de trei ani ar trebui introdusă pentru noii parametri. Aceasta va permite statelor membre să realizeze identificarea pericolelor și a evenimentelor periculoase în cursul acelor primi trei ani de la data-limită prevăzută pentru transpunerea prezentei directive și să ofere furnizorilor de apă date cu privire la noii parametri, evitând astfel eventuale monitorizări inutile de către furnizorii de apă în cazul în care se constată, în urma primei identificări a pericolelor și a evenimentelor periculoase, că nu este necesar ca un parametru să fie monitorizat. Cu toate acestea, în cursul acelor trei ani inițiali, furnizorii de apă ar trebui să efectueze evaluarea riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare sau să utilizeze evaluările de risc existente, efectuate deja în temeiul Directivei (UE) 2015/1787, pentru acei parametri care făceau parte din anexa I la Directiva 98/83/CE, având în vedere faptul că datele vor fi deja disponibile în ceea ce privește respectivii parametri atunci când prezenta directivă intră în vigoare. |
| --- | --- |

(51)

Pentru ca furnizorii de apă să dispună de un set complet de date atunci când încep să efectueze evaluarea riscurilor și gestionarea riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare, o perioadă de tranziție de trei ani ar trebui introdusă pentru noii parametri. Aceasta va permite statelor membre să realizeze identificarea pericolelor și a evenimentelor periculoase în cursul acelor primi trei ani de la data-limită prevăzută pentru transpunerea prezentei directive și să ofere furnizorilor de apă date cu privire la noii parametri, evitând astfel eventuale monitorizări inutile de către furnizorii de apă în cazul în care se constată, în urma primei identificări a pericolelor și a evenimentelor periculoase, că nu este necesar ca un parametru să fie monitorizat. Cu toate acestea, în cursul acelor trei ani inițiali, furnizorii de apă ar trebui să efectueze evaluarea riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare sau să utilizeze evaluările de risc existente, efectuate deja în temeiul Directivei (UE) 2015/1787, pentru acei parametri care făceau parte din anexa I la Directiva 98/83/CE, având în vedere faptul că datele vor fi deja disponibile în ceea ce privește respectivii parametri atunci când prezenta directivă intră în vigoare.

| (52) | Directiva 2013/51/Euratom stabilește măsuri specifice pentru monitorizarea substanțelor radioactive din apa destinată consumului uman. Prin urmare, prezenta directivă nu ar trebui să stabilească parametri valorici privind radioactivitatea. |
| --- | --- |

(52)

Directiva 2013/51/Euratom stabilește măsuri specifice pentru monitorizarea substanțelor radioactive din apa destinată consumului uman. Prin urmare, prezenta directivă nu ar trebui să stabilească parametri valorici privind radioactivitatea.

| (53) | Deoarece obiectivele prezentei directive, și anume de a proteja sănătatea umană și de a îmbunătății accesul la apa destinată consumului uman, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, ci mai degrabă, având în vedere amploarea și efectele acțiunii, acestea pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta din urmă poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 TUE. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective. |
| --- | --- |

(53)

Deoarece obiectivele prezentei directive, și anume de a proteja sănătatea umană și de a îmbunătății accesul la apa destinată consumului uman, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, ci mai degrabă, având în vedere amploarea și efectele acțiunii, acestea pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta din urmă poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 TUE. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective.

| (54) | Obligația de a transpune prezenta directivă în dreptul intern ar trebui limitată la dispozițiile care reprezintă o modificare de substanță față de directivele anterioare. Transpunerea dispozițiilor care nu au făcut obiectul unor modificări se efectuează în temeiul directivelor anterioare. |
| --- | --- |

(54)

Obligația de a transpune prezenta directivă în dreptul intern ar trebui limitată la dispozițiile care reprezintă o modificare de substanță față de directivele anterioare. Transpunerea dispozițiilor care nu au făcut obiectul unor modificări se efectuează în temeiul directivelor anterioare.

| (55) | Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor statelor membre privind termenele de transpunere în dreptul intern a directivelor menționate în partea B din anexa VI, |
| --- | --- |

(55)

Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor statelor membre privind termenele de transpunere în dreptul intern a directivelor menționate în partea B din anexa VI,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Obiective

(1)   Prezenta directivă privește calitatea apei destinate consumului uman pentru toți în Uniune.

(2)   Obiectivele prezentei directive sunt de a proteja sănătatea umană împotriva efectelor adverse ale contaminării apei destinate consumului uman, prin asigurarea calității ei de apă sanogenă și curată, și de a îmbunătăți accesul la apa destinată consumului uman.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentei directive, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „apă destinată consumului uman” înseamnă:






  (a) | orice tip de apă, fie în starea sa inițială, fie după tratare, destinată băutului, gătitului, preparării de alimente sau oricărui alt scop casnic atât în spații publice, cât și în spații private, indiferent de originea acesteia și indiferent dacă este furnizată dintr-o rețea de distribuție, sau dintr-o cisternă ori este îmbuteliată în sticle sau recipiente, inclusiv ape de izvor; |
| --- | --- | --- |

1.

„apă destinată consumului uman” înseamnă:

(a)

orice tip de apă, fie în starea sa inițială, fie după tratare, destinată băutului, gătitului, preparării de alimente sau oricărui alt scop casnic atât în spații publice, cât și în spații private, indiferent de originea acesteia și indiferent dacă este furnizată dintr-o rețea de distribuție, sau dintr-o cisternă ori este îmbuteliată în sticle sau recipiente, inclusiv ape de izvor;

| (b) | orice tip de apă folosită în orice întreprindere cu profil alimentar pentru producerea, prelucrarea, conservarea sau comercializarea produselor sau a substanțelor destinate consumului uman; |
| --- | --- |

(b)

orice tip de apă folosită în orice întreprindere cu profil alimentar pentru producerea, prelucrarea, conservarea sau comercializarea produselor sau a substanțelor destinate consumului uman;

| 2. | „sistem de distribuție casnică” înseamnă conductele, fitingurile și dispozitivele instalate între robinetele care sunt folosite în mod normal pentru apa destinată consumului uman atât în spații publice, cât și în spații private și rețeaua de distribuție, dar numai dacă acestea nu constituie responsabilitatea furnizorului de apă, în calitatea acestuia de furnizor de apă, în temeiul dreptului intern aplicabil; |
| --- | --- |

2.

„sistem de distribuție casnică” înseamnă conductele, fitingurile și dispozitivele instalate între robinetele care sunt folosite în mod normal pentru apa destinată consumului uman atât în spații publice, cât și în spații private și rețeaua de distribuție, dar numai dacă acestea nu constituie responsabilitatea furnizorului de apă, în calitatea acestuia de furnizor de apă, în temeiul dreptului intern aplicabil;

| 3. | „furnizor de apă” înseamnă o entitate care furnizează apă destinată consumului uman; |
| --- | --- |

3.

„furnizor de apă” înseamnă o entitate care furnizează apă destinată consumului uman;

| 4. | „spații prioritare” înseamnă spații necasnice de mari dimensiuni, cu mulți utilizatori posibil expuși unor riscuri legate de apă, în special spațiile de mari dimensiuni de utilizare publică, astfel cum sunt identificate de statele membre; |
| --- | --- |

4.

„spații prioritare” înseamnă spații necasnice de mari dimensiuni, cu mulți utilizatori posibil expuși unor riscuri legate de apă, în special spațiile de mari dimensiuni de utilizare publică, astfel cum sunt identificate de statele membre;

| 5. | „întreprindere cu profil alimentar” înseamnă o întreprindere cu profil alimentar astfel cum este definită la articolul 3 punctul 2 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002; |
| --- | --- |

5.

„întreprindere cu profil alimentar” înseamnă o întreprindere cu profil alimentar astfel cum este definită la articolul 3 punctul 2 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002;

| 6. | „operator în sectorul alimentar” înseamnă un operator în sectorul alimentar astfel cum este definit la articolul 3 punctul 3 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002; |
| --- | --- |

6.

„operator în sectorul alimentar” înseamnă un operator în sectorul alimentar astfel cum este definit la articolul 3 punctul 3 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002;

| 7. | „pericol” înseamnă un agent biologic, chimic, fizic sau radiologic prezent în apă sau un alt aspect al stării apei susceptibil de a fi dăunător sănătății umane; |
| --- | --- |

7.

„pericol” înseamnă un agent biologic, chimic, fizic sau radiologic prezent în apă sau un alt aspect al stării apei susceptibil de a fi dăunător sănătății umane;

| 8. | „eveniment periculos” înseamnă un eveniment care introduce pericole sau care nu permite înlăturarea acestor pericole din sistemul de aprovizionare a apei destinate consumului uman; |
| --- | --- |

8.

„eveniment periculos” înseamnă un eveniment care introduce pericole sau care nu permite înlăturarea acestor pericole din sistemul de aprovizionare a apei destinate consumului uman;

| 9. | „risc” înseamnă combinația dintre probabilitatea unui eveniment periculos și gravitatea consecințelor în cazul în care pericolul și evenimentul periculos se materializează în sistemul de aprovizionare a apei destinate consumului uman; |
| --- | --- |

9.

„risc” înseamnă combinația dintre probabilitatea unui eveniment periculos și gravitatea consecințelor în cazul în care pericolul și evenimentul periculos se materializează în sistemul de aprovizionare a apei destinate consumului uman;

| 10. | „substanță inițială” înseamnă o substanță care a fost adăugată în mod intenționat pentru producția unor materiale organice sau a unor mixturi pentru materiale pe bază de ciment; |
| --- | --- |

10.

„substanță inițială” înseamnă o substanță care a fost adăugată în mod intenționat pentru producția unor materiale organice sau a unor mixturi pentru materiale pe bază de ciment;

| 11. | „compoziție” înseamnă compoziția chimică a unui metal, a unui e-mail, a unei ceramici sau a altui material anorganic. |
| --- | --- |

11.

„compoziție” înseamnă compoziția chimică a unui metal, a unui e-mail, a unei ceramici sau a altui material anorganic.

Articolul 3

Exceptări

(1)   Prezenta directivă nu se aplică:

| (a) | apelor minerale naturale recunoscute ca atare de autoritatea responsabilă, astfel cum se menționează în Directiva 2009/54/CE; sau |
| --- | --- |

(a)

apelor minerale naturale recunoscute ca atare de autoritatea responsabilă, astfel cum se menționează în Directiva 2009/54/CE; sau

| (b) | apelor care sunt produse medicinale, în sensul Directivei 2001/83/CE. |
| --- | --- |

(b)

apelor care sunt produse medicinale, în sensul Directivei 2001/83/CE.

(2)   Navelor maritime care desalinizează apa, transportă pasageri și au rol de furnizori de apă li se aplică numai articolele 1-6 și articolele 9, 10, 13 și 14 din prezenta directivă și anexele relevante la aceasta.

(3)   Statele membre pot excepta de la aplicarea prezentei directive:

| (a) | apele destinate exclusiv acelor scopuri pentru care autoritățile competente constată că nu există nicio influență, directă sau indirectă, a calității apei asupra sănătății consumatorilor vizați; |
| --- | --- |

(a)

apele destinate exclusiv acelor scopuri pentru care autoritățile competente constată că nu există nicio influență, directă sau indirectă, a calității apei asupra sănătății consumatorilor vizați;

| (b) | apele destinate consumului uman și care provin dintr-un sistem individual de aprovizionare care furnizează în medie sub 10 m3 pe zi sau care deservește mai puțin de 50 de persoane, cu excepția cazurilor în care apa este furnizată în cadrul unei activități comerciale sau publice. |
| --- | --- |

(b)

apele destinate consumului uman și care provin dintr-un sistem individual de aprovizionare care furnizează în medie sub 10 m3 pe zi sau care deservește mai puțin de 50 de persoane, cu excepția cazurilor în care apa este furnizată în cadrul unei activități comerciale sau publice.

(4)   Statele membre care recurg la exceptările prevăzute la alineatul (3) litera (b) se asigură că populația vizată este informată în privința utilizării unei astfel de exceptări, precum și cu privire la orice măsură care poate fi luată pentru a ocroti sănătatea umană împotriva efectelor adverse ale contaminării apelor destinate consumului uman. În plus, atunci când apare un potențial pericol pentru sănătatea umană generat de calitatea acestor ape, populația vizată trebuie să primească cu promptitudine îndrumări corespunzătoare.

(5)   Statele membre pot excepta de la aplicarea prezentei directive operatorii din sectorul alimentar în ceea ce privește apa utilizată în scopuri specifice ale întreprinderii cu profil alimentar, în cazul în care autoritățile naționale competente constată că siguranța produsului alimentar în forma lui finită nu poate fi afectată de calitatea apei și cu condiția ca aprovizionarea cu apă a operatorilor din sectorul alimentar respectivi să respecte obligațiile relevante, în special în baza procedurilor privind principiile analizei pericolelor și punctelor de control critice, precum și măsurile de remediere în temeiul legislației relevante a Uniunii privind produsele alimentare.

Statele membre se asigură că producătorii de apă destinată consumului uman îmbuteliată în sticle sau recipiente respectă articolele 1-5 și în partea A și partea B din anexa I.

Cu toate acestea, cerințele minime prevăzute în partea A din anexa I nu se aplică apei de izvor, astfel cum este menționată în Directiva 2009/54/CE.

(6)   Furnizorilor de apă care furnizează în medie mai puțin de 10 m3 pe zi sau deservesc mai puțin de 50 de persoane în cadrul unei activități comerciale sau publice li se aplică numai articolele 1-6, 13, 14 și 15 din prezenta directivă și anexele relevante la aceasta.

Articolul 4

Obligații generale

(1)   Fără a aduce atingere obligațiilor care le revin în temeiul altor dispoziții din dreptul Uniunii, statele membre iau măsurile necesare pentru a asigura calitatea apei destinate consumului uman de apă sanogenă și curată. În sensul cerințelor minime din prezenta directivă, apa destinată consumului uman este sanogenă și curată dacă sunt îndeplinite toate cerințele următoare:

| (a) | apa nu conține microorganisme, paraziți și orice alte substanțe care, prin numărul sau concentrația lor, constituie un pericol potențial pentru sănătatea umană; |
| --- | --- |

(a)

apa nu conține microorganisme, paraziți și orice alte substanțe care, prin numărul sau concentrația lor, constituie un pericol potențial pentru sănătatea umană;

| (b) | apa este în conformitate cu cerințele minime prevăzute în părțile A, B și D din anexa I; |
| --- | --- |

(b)

apa este în conformitate cu cerințele minime prevăzute în părțile A, B și D din anexa I;

| (c) | statele membre au luat toate celelalte măsuri necesare pentru a respecta articolele 5-14. |
| --- | --- |

(c)

statele membre au luat toate celelalte măsuri necesare pentru a respecta articolele 5-14.

(2)   Statele membre se asigură că măsurile luate pentru punerea în aplicare a prezentei directive se bazează pe principiul precauției și nu determină în nicio situație, direct sau indirect, o deteriorare a calității actuale a apei destinate consumului uman ori o creștere a poluării apelor folosite pentru producerea apei destinate consumului uman.

(3)   În conformitate cu Directiva 2000/60/CE, statele membre se asigură că se realizează, prin utilizarea metodei de rating „indexul pierderilor din infrastructură” (ILI) sau a unei alte metode adecvate, o evaluare a nivelurilor pierderilor de apă de pe teritoriul lor și a potențialului de îmbunătățire a reducerii pierderilor de apă. Evaluarea respectivă ține seama de aspectele relevante de sănătate publică, de mediu, precum și de natură tehnică și economică și acoperă cel puțin furnizorii de apă care furnizează minimum 10 000 m3 pe zi sau care deservesc minimum 50 000 de persoane.

Rezultatele evaluării sunt comunicate Comisiei până la 12 ianuarie 2026.

Până la 12 ianuarie 2028, Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 21 pentru a completa prezenta directivă, stabilind un prag bazat pe ILI sau pe altă metodă adecvată, a cărui depășire obligă statele membre să prezinte un plan de acțiune. Actul delegat respectiv se elaborează utilizând evaluările efectuate de statele membre și rata medie a pierderilor la nivelul Uniunii, stabilite pe baza respectivelor evaluări.

În termen de doi ani de la adoptarea actului delegat menționat la al treilea paragraf, statele membre care au o rată de pierdere ce depășește pragul stabilit în actul delegat prezintă Comisiei un plan de acțiune ce prevede un set de măsuri care trebuie luate pentru a reduce rata pierderilor lor.

Articolul 5

Standardele de calitate

(1)   Statele membre stabilesc valori aplicabile apei destinate consumului uman pentru parametrii prevăzuți în anexa I.

(2)   Parametrii valorici stabiliți în temeiul alineatului (1) de la prezentul articol sunt cel puțin la fel de stricți precum cei prevăzuți în părțile A, B, C și D din anexa I. În ceea ce privește parametrii prevăzuți în partea C din anexa I, valorile sunt stabilite doar în scopul monitorizării și pentru a garanta îndeplinirea cerințelor prevăzute la articolul 14.

(3)   Statele membre stabilesc valori pentru parametrii suplimentari care nu figurează în anexa I, dacă acest lucru se impune pentru ocrotirea sănătății umane pe teritoriul său național sau într-o zonă a acestuia. Valorile stabilite îndeplinesc cel puțin cerințele prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (a).

Articolul 6

Punctul de conformitate

(1)   Valorile parametrilor stabilite în conformitate cu articolul 5 pentru parametrii enumerați în părțile A și B din anexa I trebuie respectate în următoarele puncte:

| (a) | în cazul apei destinate consumului uman furnizate printr-o rețea de distribuție, în punctul din interiorul unei incinte sau al unei unități în care apa curge din robinetele folosite în mod normal pentru apa destinată consumului uman; |
| --- | --- |

(a)

în cazul apei destinate consumului uman furnizate printr-o rețea de distribuție, în punctul din interiorul unei incinte sau al unei unități în care apa curge din robinetele folosite în mod normal pentru apa destinată consumului uman;

| (b) | în cazul apei destinate consumului uman furnizate dintr-o cisternă, în punctul în care apa curge din cisternă; |
| --- | --- |

(b)

în cazul apei destinate consumului uman furnizate dintr-o cisternă, în punctul în care apa curge din cisternă;

| (c) | în cazul apei destinate consumului uman îmbuteliate în sticle sau în recipiente, în punctul în care apa este îmbuteliată în sticle sau în recipiente; |
| --- | --- |

(c)

în cazul apei destinate consumului uman îmbuteliate în sticle sau în recipiente, în punctul în care apa este îmbuteliată în sticle sau în recipiente;

| (d) | în cazul apei destinate consumului uman folosite într-o întreprindere cu profil alimentar, în punctul în care apa este utilizată în întreprinderea respectivă. |
| --- | --- |

(d)

în cazul apei destinate consumului uman folosite într-o întreprindere cu profil alimentar, în punctul în care apa este utilizată în întreprinderea respectivă.

(2)   În cazul apei destinate consumului uman care intră sub incidența alineatului (1) litera (a) de la prezentul articol, se consideră că statele membre și-au îndeplinit obligațiile care le revin în temeiul prezentului articol, precum și în temeiul articolului 4 și al articolului 14 alineatul (2), dacă se poate stabili că nerespectarea parametrilor valorici stabiliți în conformitate cu articolul 5 se datorează sistemului de distribuție casnică sau întreținerii acestuia, fără a aduce atingere articolului 10 în ceea ce privește spațiile prioritare.

(3)   În cazurile în care se aplică dispozițiile alineatului (2) de la prezentul articol și există riscul ca apa destinată consumului uman care intră sub incidența alineatului (1) litera (a) de la prezentul articol să nu respecte parametrii valorici stabiliți în conformitate cu articolul 5, statele membre se asigură, cu toate acestea, că:

| (a) | se iau măsuri corespunzătoare pentru a se reduce sau a elimina riscul de nerespectare a parametrilor valorici, cum ar fi consilierea proprietarilor cu privire la orice măsură de remediere posibilă pe care o pot întreprinde și că, dacă este necesar, se iau alte măsuri, cum ar fi tehnici adecvate de tratare, pentru a modifica natura sau proprietățile apei înainte ca aceasta să fie furnizată, astfel încât să se reducă sau să se elimine riscul ca apa să nu respecte parametrii valorici după furnizare; și |
| --- | --- |

(a)

se iau măsuri corespunzătoare pentru a se reduce sau a elimina riscul de nerespectare a parametrilor valorici, cum ar fi consilierea proprietarilor cu privire la orice măsură de remediere posibilă pe care o pot întreprinde și că, dacă este necesar, se iau alte măsuri, cum ar fi tehnici adecvate de tratare, pentru a modifica natura sau proprietățile apei înainte ca aceasta să fie furnizată, astfel încât să se reducă sau să se elimine riscul ca apa să nu respecte parametrii valorici după furnizare; și

| (b) | consumatorii vizați sunt informați în mod corespunzător și sunt consiliați cu privire la eventualele măsuri suplimentare de remediere pe care ar trebui să le întreprindă. |
| --- | --- |

(b)

consumatorii vizați sunt informați în mod corespunzător și sunt consiliați cu privire la eventualele măsuri suplimentare de remediere pe care ar trebui să le întreprindă.

Articolul 7

Siguranța apei din perspectiva abordării bazate pe riscuri

(1)   Statele membre se asigură că furnizarea, tratarea și distribuția apei destinate consumului uman face obiectul unei abordări bazate pe riscuri care acoperă întregul lanț de aprovizionare, de la bazinul hidrografic, trecând prin captarea, tratarea, înmagazinarea și distribuția apei până la punctul de conformitate precizat la articolul 6.

Abordarea bazată pe riscuri include următoarele elemente:

| (a) | evaluarea riscurilor și gestionarea riscurilor care vizează bazinele hidrografice aferente punctelor de captare a apei destinate consumului uman, în conformitate cu articolul 8; |
| --- | --- |

(a)

evaluarea riscurilor și gestionarea riscurilor care vizează bazinele hidrografice aferente punctelor de captare a apei destinate consumului uman, în conformitate cu articolul 8;

| (b) | evaluarea riscurilor și gestionarea riscurilor care vizează fiecare sistem de aprovizionare, care cuprinde captarea, tratarea, înmagazinarea și distribuția apei destinate consumului uman până la punctul de furnizare, efectuată de către furnizorii de apă, în conformitate cu articolul 9; și |
| --- | --- |

(b)

evaluarea riscurilor și gestionarea riscurilor care vizează fiecare sistem de aprovizionare, care cuprinde captarea, tratarea, înmagazinarea și distribuția apei destinate consumului uman până la punctul de furnizare, efectuată de către furnizorii de apă, în conformitate cu articolul 9; și

| (c) | evaluarea riscurilor care vizează sistemele de distribuție casnică, în conformitate cu articolul 10. |
| --- | --- |

(c)

evaluarea riscurilor care vizează sistemele de distribuție casnică, în conformitate cu articolul 10.

(2)   Statele membre pot să adapteze punerea în practică a abordării bazate pe riscuri, fără a compromite obiectivul prezentei directive privind calitatea apei destinate consumului uman și sănătatea consumatorilor, în cazurile în care există constrângeri specifice determinate de situația geografică, precum distanța sau accesibilitatea limitată a zonei de aprovizionare cu apă.

(3)   Statele membre se asigură că există o repartizare clară și adecvată a responsabilităților în rândul părților interesate, astfel cum sunt definite de statele membre, pentru implementarea abordării bazate pe riscuri. Această repartizare a responsabilităților este adaptată cadrului lor instituțional și juridic.

(4)   Evaluarea riscurilor și gestionarea riscurilor care vizează bazinele hidrografice aferente punctelor de captare a apei destinate consumului uman se realizează pentru prima dată până la 12 iulie 2027. Respectiva evaluare a riscurilor și gestionare a riscurilor se reanalizează la intervale regulate care nu depășesc șase ani, ținând seama de cerințele prevăzute la articolul 7 din Directiva 2000/60/CE, și se actualizează dacă este necesar.

(5)   Evaluarea riscurilor și gestionarea riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare se realizează pentru prima dată până la 12 ianuarie 2029. Respectiva evaluare a riscurilor și gestionare a riscurilor se reanalizează la intervale regulate care nu depășesc șase ani și se actualizează dacă este necesar.

(6)   Evaluarea riscurilor care vizează sistemele de distribuție casnică se realizează pentru prima dată până la 12 ianuarie 2029. Respectiva evaluare a riscurilor se reanalizează odată la șase ani și se actualizează dacă este necesar.

(7)   Termenele precizate la alineatele (4), (5) și (6) nu împiedică statele membre să se asigure că se iau măsuri într-un termen cât mai scurt posibil după identificarea și evaluarea riscurilor.

Articolul 8

Evaluarea riscurilor și gestionarea riscurilor care vizează bazinele hidrografice aferente punctelor de captare a apei destinate consumului uman

(1)   Fără a aduce atingere articolelor 4-8 din Directiva 2000/60/CE, statele membre se asigură că se efectuează evaluarea riscurilor și gestionarea riscurilor care vizează bazinele hidrografice aferente punctelor de captare a apei destinate consumului uman.

(2)   Statele membre se asigură că evaluarea riscurilor include următoarele elemente:

| (a) | caracterizarea bazinelor hidrografice aferente punctelor de captare, incluzând:






  (i) | identificarea și reprezentarea cartografică a bazinelor hidrografice aferente punctelor de captare; |
| --- | --- | --- |

(a)

caracterizarea bazinelor hidrografice aferente punctelor de captare, incluzând:

(i)

identificarea și reprezentarea cartografică a bazinelor hidrografice aferente punctelor de captare;

| (ii) | reprezentarea cartografică a zonelor de protecție, în cazul în care au fost instituite astfel de zone în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Directiva 2000/60/CE; |
| --- | --- |

(ii)

reprezentarea cartografică a zonelor de protecție, în cazul în care au fost instituite astfel de zone în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Directiva 2000/60/CE;

| (iii) | referințele geografice ale tuturor punctelor de captare din bazinele hidrografice; întrucât datele respective pot să aibă un caracter sensibil, în special în contextul sănătății și securității publice, statele membre se asigură că astfel de date sunt protejate și că acestea sunt comunicate numai autorităților relevante și furnizorilor de apă vizați; |
| --- | --- |

(iii)

referințele geografice ale tuturor punctelor de captare din bazinele hidrografice; întrucât datele respective pot să aibă un caracter sensibil, în special în contextul sănătății și securității publice, statele membre se asigură că astfel de date sunt protejate și că acestea sunt comunicate numai autorităților relevante și furnizorilor de apă vizați;

| (iv) | descrierea destinației terenurilor, a apei de șiroire și a proceselor de realimentare în bazinele hidrografice aferente punctelor de captare; |
| --- | --- |

(iv)

descrierea destinației terenurilor, a apei de șiroire și a proceselor de realimentare în bazinele hidrografice aferente punctelor de captare;

| (b) | identificarea pericolelor și a evenimentelor periculoase în bazinele hidrografice aferente punctelor de captare și o evaluare a riscurilor pe care acestea le pot prezenta pentru calitatea apei destinate consumului uman; evaluarea respectivă determină posibilele riscuri care ar putea duce la deteriorarea calității apei, astfel încât aceasta să poată constitui un risc pentru sănătatea umană; |
| --- | --- |

(b)

identificarea pericolelor și a evenimentelor periculoase în bazinele hidrografice aferente punctelor de captare și o evaluare a riscurilor pe care acestea le pot prezenta pentru calitatea apei destinate consumului uman; evaluarea respectivă determină posibilele riscuri care ar putea duce la deteriorarea calității apei, astfel încât aceasta să poată constitui un risc pentru sănătatea umană;

| (c) | o monitorizare adecvată în apele de suprafață sau în apele subterane sau ambele din bazinele hidrografice aferente punctelor de captare sau în apa brută a parametrilor, substanțelor sau poluanților relevanți selectați dintre următoarele:






  (i) | parametrii din părțile A și B din anexa I sau stabiliți în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din prezenta directivă; |
| --- | --- | --- |

(c)

o monitorizare adecvată în apele de suprafață sau în apele subterane sau ambele din bazinele hidrografice aferente punctelor de captare sau în apa brută a parametrilor, substanțelor sau poluanților relevanți selectați dintre următoarele:

(i)

parametrii din părțile A și B din anexa I sau stabiliți în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din prezenta directivă;

| (ii) | poluanții din apele subterane din anexa I la Directiva 2006/118/CE a Parlamentului European și a Consiliului (28) și poluanții și indicatorii de poluare pentru care statele membre au definit valori-prag în conformitate cu anexa II la directiva menționată; |
| --- | --- |

(ii)

poluanții din apele subterane din anexa I la Directiva 2006/118/CE a Parlamentului European și a Consiliului (28) și poluanții și indicatorii de poluare pentru care statele membre au definit valori-prag în conformitate cu anexa II la directiva menționată;

| (iii) | substanțele prioritare și anumiți alți poluanți din anexa I la Directiva 2008/105/CE a Parlamentului European și a Consiliului (29); |
| --- | --- |

(iii)

substanțele prioritare și anumiți alți poluanți din anexa I la Directiva 2008/105/CE a Parlamentului European și a Consiliului (29);

| (iv) | poluanți specifici bazinului hidrografic al unui râu, stabiliți de statele membre în conformitate cu Directiva 2000/60/CE; |
| --- | --- |

(iv)

poluanți specifici bazinului hidrografic al unui râu, stabiliți de statele membre în conformitate cu Directiva 2000/60/CE;

| (v) | alți poluanți relevanți pentru apa destinată consumului uman, stabiliți de statele membre pe baza informațiilor culese în conformitate cu litera (b) de la prezentul paragraf; |
| --- | --- |

(v)

alți poluanți relevanți pentru apa destinată consumului uman, stabiliți de statele membre pe baza informațiilor culese în conformitate cu litera (b) de la prezentul paragraf;

| (vi) | substanțe prezente în mod natural care ar putea să constituie un pericol potențial pentru sănătatea umană prin utilizarea apei destinate consumului uman; |
| --- | --- |

(vi)

substanțe prezente în mod natural care ar putea să constituie un pericol potențial pentru sănătatea umană prin utilizarea apei destinate consumului uman;

| (vii) | substanțe și compuși incluși pe lista de supraveghere astfel cum este stabilită în conformitate cu articolul 13 alineatul (8) din prezenta directivă. |
| --- | --- |

(vii)

substanțe și compuși incluși pe lista de supraveghere astfel cum este stabilită în conformitate cu articolul 13 alineatul (8) din prezenta directivă.

În scopurile menționate la litera (a) de la primul paragraf, statele membre pot utiliza informațiilor colectate în conformitate cu articolele 5 și 7 din Directiva 2000/60/CE.

În scopurile menționate la litera (b) de la primul paragraf, statele membre pot utiliza analiza privind impactul activităților umane, realizată în conformitate cu articolul 5 din Directiva 2000/60/CE, și informațiile privind presiunile considerabile colectate în conformitate cu punctele 1.4, 1.5 și 2.3-2.5 din anexa II la directiva menționată.

Statele membre selectează, din categoriile menționate la litera (c) de la primul paragraf punctele (i)-(vii), parametrii, substanțele sau poluanții care sunt considerați relevanți în vederea monitorizării din perspectiva pericolelor și a evenimentelor periculoase identificate la litera (b) de la primul paragraf ori în lumina informațiilor furnizate de către furnizorii de apă în conformitate cu alineatul (3).

În vederea unei monitorizări adecvate astfel cum este menționată la litera (c) de la primul paragraf, inclusiv pentru detectarea unor noi substanțe care sunt dăunătoare sănătății umane prin utilizarea apei destinate consumului uman, statele membre pot utiliza monitorizarea efectuată în conformitate cu articolele 7 și 8 din Directiva 2000/60/CE sau cu alte acte legislative ale Uniunii relevante pentru bazinele hidrografice aferente punctelor de captare.

(3)   Furnizorii de apă care efectuează monitorizări în bazinele hidrografice aferente punctelor de captare sau în apa brută au obligația să informeze autoritățile competente cu privire la tendințele și cifrele sau concentrațiile neobișnuite ale parametrilor, substanțelor sau poluanților monitorizați.

(4)   Pe baza rezultatului evaluării riscurilor efectuate în conformitate cu alineatul (2), statele membre se asigură că sunt luate următoarele măsuri de gestionare a riscurilor în vederea prevenirii sau a controlului riscurilor identificate, acolo unde este relevant, începând cu măsurile preventive:

| (a) | definirea și punerea în aplicare de măsuri preventive în bazinele hidrografice aferente punctelor de captare, suplimentare față de măsurile prevăzute sau luate în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) litera (d) din Directiva 2000/60/CE, în situațiile în care acestea sunt necesare pentru a proteja calitatea apei destinate consumului uman; după caz, măsurile preventive respective trebuie să fie incluse în programele de măsuri menționate la articolul 11 din directiva menționată; după caz, statele membre se asigură că poluatorii, în cooperare cu furnizorii de apă și cu alte părți interesate relevante, iau astfel de măsuri preventive în conformitate cu Directiva 2000/60/CE; |
| --- | --- |

(a)

definirea și punerea în aplicare de măsuri preventive în bazinele hidrografice aferente punctelor de captare, suplimentare față de măsurile prevăzute sau luate în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) litera (d) din Directiva 2000/60/CE, în situațiile în care acestea sunt necesare pentru a proteja calitatea apei destinate consumului uman; după caz, măsurile preventive respective trebuie să fie incluse în programele de măsuri menționate la articolul 11 din directiva menționată; după caz, statele membre se asigură că poluatorii, în cooperare cu furnizorii de apă și cu alte părți interesate relevante, iau astfel de măsuri preventive în conformitate cu Directiva 2000/60/CE;

| (b) | definirea și punerea în aplicare de măsuri de atenuare în bazinele hidrografice aferente punctelor de captare, în plus față de măsurile prevăzute sau luate în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) litera (d) din Directiva 2000/60/CE, în situațiile în care acestea sunt necesare pentru a proteja calitatea apei destinate consumului uman; după caz, măsurile de atenuare respective trebuie să fie incluse în programele de măsuri menționate la articolul 11 din directiva menționată; după caz, statele membre se asigură că poluatorii, în cooperare cu furnizorii de apă și cu alte părți interesate relevante, iau astfel de măsuri de atenuare în conformitate cu Directiva 2000/60/CE; |
| --- | --- |

(b)

definirea și punerea în aplicare de măsuri de atenuare în bazinele hidrografice aferente punctelor de captare, în plus față de măsurile prevăzute sau luate în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) litera (d) din Directiva 2000/60/CE, în situațiile în care acestea sunt necesare pentru a proteja calitatea apei destinate consumului uman; după caz, măsurile de atenuare respective trebuie să fie incluse în programele de măsuri menționate la articolul 11 din directiva menționată; după caz, statele membre se asigură că poluatorii, în cooperare cu furnizorii de apă și cu alte părți interesate relevante, iau astfel de măsuri de atenuare în conformitate cu Directiva 2000/60/CE;

| (c) | asigurarea unei monitorizări adecvate a parametrilor, substanțelor sau poluanților în apele de suprafață sau în apele subterane sau în ambele, în bazinele hidrografice aferente punctelor de captare sau în apa brută care ar putea reprezenta un risc pentru sănătatea umană prin consumul de apă sau pot conduce la o deteriorare inacceptabilă a calității apei destinate consumului uman și care nu au fost luați în considerare în activitățile de monitorizare desfășurate în conformitate cu articolele 7 și 8 din Directiva 2000/60/CE; după caz, această monitorizare este inclusă în programele de monitorizare menționate la articolul 8 din directiva menționată; |
| --- | --- |

(c)

asigurarea unei monitorizări adecvate a parametrilor, substanțelor sau poluanților în apele de suprafață sau în apele subterane sau în ambele, în bazinele hidrografice aferente punctelor de captare sau în apa brută care ar putea reprezenta un risc pentru sănătatea umană prin consumul de apă sau pot conduce la o deteriorare inacceptabilă a calității apei destinate consumului uman și care nu au fost luați în considerare în activitățile de monitorizare desfășurate în conformitate cu articolele 7 și 8 din Directiva 2000/60/CE; după caz, această monitorizare este inclusă în programele de monitorizare menționate la articolul 8 din directiva menționată;

| (d) | evaluarea necesității de a stabili sau adapta zonele de protecție pentru apele subterane și apele de suprafață, astfel cum este menționat la articolul 7 alineatul (3) din Directiva 2000/60/CE, precum și a oricărei alte zone relevante. |
| --- | --- |

(d)

evaluarea necesității de a stabili sau adapta zonele de protecție pentru apele subterane și apele de suprafață, astfel cum este menționat la articolul 7 alineatul (3) din Directiva 2000/60/CE, precum și a oricărei alte zone relevante.

Statele membre se asigură că eficacitatea oricărei măsuri menționate la prezentul alineat este evaluată la intervale corespunzătoare.

(5)   Statele membre se asigură că furnizorii de apă și autoritățile competente au acces la informațiile menționate la alineatele (2) și (3). În special, furnizorii de apă relevanți au acces la rezultatele monitorizării obținute în temeiul alineatului (2) primul paragraf litera (c).

Pe baza informațiilor menționate la alineatele (2) și (3), statele membre pot:

| (a) | să impună furnizorilor de apă să desfășoare activități suplimentare de monitorizare sau de tratare a anumitor parametri; |
| --- | --- |

(a)

să impună furnizorilor de apă să desfășoare activități suplimentare de monitorizare sau de tratare a anumitor parametri;

| (b) | să permită furnizorilor de apă să reducă frecvența de monitorizare a unui parametru sau să elimine un parametru din lista parametrilor care trebuie monitorizați de către furnizorul de apă în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) litera (a), fără ca aceștia să fie obligați să efectueze o evaluare a riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare, cu condiția ca:






  (i) | parametrul respectiv să nu fie un parametru-cheie în sensul părții B punctul 1 din anexa II; și |
| --- | --- | --- |

(b)

să permită furnizorilor de apă să reducă frecvența de monitorizare a unui parametru sau să elimine un parametru din lista parametrilor care trebuie monitorizați de către furnizorul de apă în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) litera (a), fără ca aceștia să fie obligați să efectueze o evaluare a riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare, cu condiția ca:

(i)

parametrul respectiv să nu fie un parametru-cheie în sensul părții B punctul 1 din anexa II; și

| (ii) | niciun factor care poate să fie anticipat în mod rezonabil să nu fie susceptibil să cauzeze deteriorarea calității apei destinate consumului uman. |
| --- | --- |

(ii)

niciun factor care poate să fie anticipat în mod rezonabil să nu fie susceptibil să cauzeze deteriorarea calității apei destinate consumului uman.

(6)   În cazul în care unui furnizor de apă i se permite să reducă frecvența de monitorizare a unui parametru sau să elimine un parametru din lista parametrilor care trebuie monitorizați, astfel cum se menționează la alineatul (5) al doilea paragraf litera (b), statele membre se asigură că este efectuată o monitorizare adecvată a parametrilor respectivi în momentul reanalizării evaluării riscurilor și a gestionării riscurilor care vizează bazinele hidrografice aferente punctelor de captare, în conformitate cu articolul 7 alineatul (4).

Articolul 9

Evaluarea riscurilor și gestionarea riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare

(1)   Statele membre se asigură că furnizorul de apă efectuează o evaluare a riscurilor și o gestionare a riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare.

(2)   Statele membre se asigură că în cadrul evaluării riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare:

| (a) | se ține seama de rezultatele evaluării riscurilor și ale gestionării riscurilor care vizează bazinele hidrografice aferente punctelor de captare efectuate în conformitate cu articolul 8; |
| --- | --- |

(a)

se ține seama de rezultatele evaluării riscurilor și ale gestionării riscurilor care vizează bazinele hidrografice aferente punctelor de captare efectuate în conformitate cu articolul 8;

| (b) | este inclusă o descriere a sistemului de aprovizionare de la punctul de captare, trecând prin tratarea, înmagazinarea și distribuția apei, până la punctul de furnizare; și |
| --- | --- |

(b)

este inclusă o descriere a sistemului de aprovizionare de la punctul de captare, trecând prin tratarea, înmagazinarea și distribuția apei, până la punctul de furnizare; și

| (c) | se identifică pericolele și evenimentele periculoase din sistemul de aprovizionare și este inclusă o evaluare a riscurilor pe care acestea le-ar putea prezenta pentru sănătatea umană prin utilizarea apei destinate consumului uman, luând în considerare riscurile generate de schimbările climatice, de pierderi și de conductele care prezintă pierderi. |
| --- | --- |

(c)

se identifică pericolele și evenimentele periculoase din sistemul de aprovizionare și este inclusă o evaluare a riscurilor pe care acestea le-ar putea prezenta pentru sănătatea umană prin utilizarea apei destinate consumului uman, luând în considerare riscurile generate de schimbările climatice, de pierderi și de conductele care prezintă pierderi.

(3)   Pe baza rezultatelor evaluării riscurilor efectuate în conformitate cu alineatul (2), statele membre se asigură că se iau următoarele măsuri de gestionare a riscurilor:

| (a) | definirea și punerea în aplicare a unor măsuri de control pentru prevenirea și atenuarea riscurilor identificate în sistemul de aprovizionare care ar putea compromite calitatea apei destinate consumului uman; |
| --- | --- |

(a)

definirea și punerea în aplicare a unor măsuri de control pentru prevenirea și atenuarea riscurilor identificate în sistemul de aprovizionare care ar putea compromite calitatea apei destinate consumului uman;

| (b) | definirea și punerea în aplicare, în sistemul de aprovizionare, a unor măsuri de control suplimentare în raport cu măsurile prevăzute sau luate în conformitate cu articolul 8 alineatul (4) din prezenta directivă sau cu articolul 11 alineatul (3) din Directiva 2000/60/CE pentru atenuarea riscurilor care provin din bazinele hidrografice aferente punctelor de captare care ar putea compromite calitatea apei destinate consumului uman; |
| --- | --- |

(b)

definirea și punerea în aplicare, în sistemul de aprovizionare, a unor măsuri de control suplimentare în raport cu măsurile prevăzute sau luate în conformitate cu articolul 8 alineatul (4) din prezenta directivă sau cu articolul 11 alineatul (3) din Directiva 2000/60/CE pentru atenuarea riscurilor care provin din bazinele hidrografice aferente punctelor de captare care ar putea compromite calitatea apei destinate consumului uman;

| (c) | implementarea unui program operațional de monitorizare specific aprovizionării, în conformitate cu articolul 13; |
| --- | --- |

(c)

implementarea unui program operațional de monitorizare specific aprovizionării, în conformitate cu articolul 13;

| (d) | asigurarea faptului că, în cazul în care prepararea sau distribuția apei destinate consumului uman cuprinde și operațiunea de dezinfecție, eficiența dezinfecției aplicate este validată, că orice contaminare cu produse secundare rezultate în urma dezinfecției se menține la cel mai scăzut nivel posibil, fără a compromite dezinfecția, că orice contaminare generată de substanțele chimice de tratare se menține la cel mai scăzut nivel posibil și că eventualele substanțe reziduale prezente în apă nu compromit îndeplinirea obligațiilor generale stabilite la articolul 4; |
| --- | --- |

(d)

asigurarea faptului că, în cazul în care prepararea sau distribuția apei destinate consumului uman cuprinde și operațiunea de dezinfecție, eficiența dezinfecției aplicate este validată, că orice contaminare cu produse secundare rezultate în urma dezinfecției se menține la cel mai scăzut nivel posibil, fără a compromite dezinfecția, că orice contaminare generată de substanțele chimice de tratare se menține la cel mai scăzut nivel posibil și că eventualele substanțe reziduale prezente în apă nu compromit îndeplinirea obligațiilor generale stabilite la articolul 4;

| (e) | verificarea faptului că materialele, substanțele chimice de tratare și mediile filtrante care intră în contact cu apa destinată consumului uman utilizate în sistemul de aprovizionare respectă articolele 11 și 12. |
| --- | --- |

(e)

verificarea faptului că materialele, substanțele chimice de tratare și mediile filtrante care intră în contact cu apa destinată consumului uman utilizate în sistemul de aprovizionare respectă articolele 11 și 12.

(4)   Pe baza rezultatelor evaluării riscurilor pentru sistemul de aprovizionare efectuate în conformitate cu alineatul (2), statele membre:

| (a) | permit reducerea frecvenței de monitorizare a unui parametru sau eliminarea unui parametru din lista parametrilor care trebuie monitorizați, cu excepția parametrilor-cheie menționați în partea B punctul 1 din anexa II, dacă autoritatea competentă consideră că acest lucru nu ar compromite calitatea apei destinate consumului uman:






  (i) | pe baza apariției unui parametru în apa brută, în conformitate cu evaluarea riscurilor pentru bazinele hidrografice aferente punctelor de captare astfel cum este prevăzută la articolul 8 alineatele (1) și (2); |
| --- | --- | --- |

(a)

permit reducerea frecvenței de monitorizare a unui parametru sau eliminarea unui parametru din lista parametrilor care trebuie monitorizați, cu excepția parametrilor-cheie menționați în partea B punctul 1 din anexa II, dacă autoritatea competentă consideră că acest lucru nu ar compromite calitatea apei destinate consumului uman:

(i)

pe baza apariției unui parametru în apa brută, în conformitate cu evaluarea riscurilor pentru bazinele hidrografice aferente punctelor de captare astfel cum este prevăzută la articolul 8 alineatele (1) și (2);

| (ii) | în cazul în care un parametru poate rezulta numai din utilizarea unei anumite tehnici de tratare sau metode de dezinfectare, iar tehnica sau metoda respectivă nu este utilizată de furnizorul de apă; sau |
| --- | --- |

(ii)

în cazul în care un parametru poate rezulta numai din utilizarea unei anumite tehnici de tratare sau metode de dezinfectare, iar tehnica sau metoda respectivă nu este utilizată de furnizorul de apă; sau

| (iii) | pe baza specificațiilor prevăzute în partea C din anexa II; |
| --- | --- |

(iii)

pe baza specificațiilor prevăzute în partea C din anexa II;

| (b) | asigură extinderea listei de parametri care trebuie monitorizați în apa destinată consumului uman în conformitate cu articolul 13 sau creșterea frecvenței monitorizării:






  (i) | pe baza apariției unui parametru în apa brută, în conformitate cu evaluarea riscurilor pentru bazinele hidrografice aferente punctelor de captare astfel cum este prevăzută la articolul 8 alineatele (1) și (2); sau |
| --- | --- | --- |

(b)

asigură extinderea listei de parametri care trebuie monitorizați în apa destinată consumului uman în conformitate cu articolul 13 sau creșterea frecvenței monitorizării:

(i)

pe baza apariției unui parametru în apa brută, în conformitate cu evaluarea riscurilor pentru bazinele hidrografice aferente punctelor de captare astfel cum este prevăzută la articolul 8 alineatele (1) și (2); sau

| (ii) | pe baza specificațiilor prevăzute în partea C din anexa II. |
| --- | --- |

(ii)

pe baza specificațiilor prevăzute în partea C din anexa II.

(5)   Evaluarea riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare are în vedere parametrii enumerați în părțile A, B și C din anexa I, precum și parametrii stabiliți în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) și substanțele sau compușii incluși pe lista de supraveghere stabilită în conformitate cu articolul 13 alineatul (8).

(6)   Statele membre pot excepta furnizorii de apă care furnizează în medie între 10 și 100 m3 pe zi sau care deservesc între 50 și 500 de persoane de la cerința efectuării evaluării și gestionării riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare, cu condiția ca autoritatea competentă să considere că o astfel de exceptare nu ar compromite calitatea apei destinate consumului uman.

În cazul unei asemenea exceptări, furnizorii de apă care beneficiază de exceptare efectuează o monitorizare periodică în conformitate cu articolul 13.

Articolul 10

Evaluarea riscurilor care vizează sistemele de distribuție casnică

(1)   Statele membre se asigură că se efectuează o evaluare a riscurilor care vizează sistemele de distribuție casnică. Respectiva evaluare a riscurilor include următoarele elemente:

| (a) | o analiză generală a riscurilor potențiale asociate sistemelor de distribuție casnică și produselor și materialelor conexe și o apreciere a posibilității ca riscurile potențiale respective să afecteze calitatea apei în punctul în care aceasta curge de la robinetele folosite în mod normal pentru apa destinată consumului uman; această analiză generală nu implică o analiză a proprietăților individuale; și |
| --- | --- |

(a)

o analiză generală a riscurilor potențiale asociate sistemelor de distribuție casnică și produselor și materialelor conexe și o apreciere a posibilității ca riscurile potențiale respective să afecteze calitatea apei în punctul în care aceasta curge de la robinetele folosite în mod normal pentru apa destinată consumului uman; această analiză generală nu implică o analiză a proprietăților individuale; și

| (b) | monitorizarea parametrilor enumerați în partea D din anexa I în spațiile în care au fost identificate riscuri specifice pentru calitatea apei și sănătatea umană în timpul analizei generale realizate în temeiul literei (a). |
| --- | --- |

(b)

monitorizarea parametrilor enumerați în partea D din anexa I în spațiile în care au fost identificate riscuri specifice pentru calitatea apei și sănătatea umană în timpul analizei generale realizate în temeiul literei (a).

În ceea ce privește Legionella sau plumbul, statele membre pot decide să concentreze monitorizarea menționată la litera (b) de la primul paragraf asupra spațiilor prioritare.

(2)   În cazul în care statele membre conchid, pe baza analizei generale realizate în temeiul alineatului (1) primul paragraf litera (a), că există un risc pentru sănătatea umană generat de sistemele de distribuție casnică sau de produsele și materialele conexe sau în cazul în care monitorizarea efectuată în conformitate cu alineatul (1) primul paragraf litera (b) demonstrează faptul că parametrii valorici stabiliți în partea D din anexa I nu sunt îndepliniți, statele membre se asigură că se iau măsuri corespunzătoare pentru a elimina sau a reduce riscul legat de nerespectarea parametrilor valorici prevăzuți în partea D din anexa I.

În ceea ce privește Legionella, măsurile respective vizează cel puțin spațiile prioritare.

(3)   Pentru a reduce riscurile legate de distribuția casnică în toate sistemele de distribuție casnică, statele membre se asigură că sunt luate în considerare toate măsurile care urmează și că sunt adoptate măsurile considerate relevante:

| (a) | încurajarea proprietarilor spațiilor publice și private să realizeze o evaluare a riscurilor care vizează sistemul de distribuție casnică; |
| --- | --- |

(a)

încurajarea proprietarilor spațiilor publice și private să realizeze o evaluare a riscurilor care vizează sistemul de distribuție casnică;

| (b) | informarea consumatorilor și a proprietarilor spațiilor publice și private cu privire la măsurile pentru eliminarea sau reducerea riscurilor de nerespectare a standardelor de calitate pentru apa destinată consumului uman din cauza sistemului de distribuție casnică; |
| --- | --- |

(b)

informarea consumatorilor și a proprietarilor spațiilor publice și private cu privire la măsurile pentru eliminarea sau reducerea riscurilor de nerespectare a standardelor de calitate pentru apa destinată consumului uman din cauza sistemului de distribuție casnică;

| (c) | consilierea consumatorilor cu privire la condițiile de consum și utilizare a apei destinate consumului uman, și cu privire la acțiunile care pot fi întreprinse pentru a se evita reapariția riscurilor respective; |
| --- | --- |

(c)

consilierea consumatorilor cu privire la condițiile de consum și utilizare a apei destinate consumului uman, și cu privire la acțiunile care pot fi întreprinse pentru a se evita reapariția riscurilor respective;

| (d) | promovarea de cursuri de formare pentru instalatori și alți profesioniști care lucrează cu sistemele de distribuție casnică și se ocupă de instalarea produselor pentru construcții și a materialelor care intră în contact cu apa destinată consumului uman; |
| --- | --- |

(d)

promovarea de cursuri de formare pentru instalatori și alți profesioniști care lucrează cu sistemele de distribuție casnică și se ocupă de instalarea produselor pentru construcții și a materialelor care intră în contact cu apa destinată consumului uman;

| (e) | în ceea ce privește Legionella, asigurarea faptului că au fost instituite măsuri de control și de gestionare eficace și proporționale cu riscurile, care au ca scop prevenirea și combaterea eventualelor focare ale acestei boli; și |
| --- | --- |

(e)

în ceea ce privește Legionella, asigurarea faptului că au fost instituite măsuri de control și de gestionare eficace și proporționale cu riscurile, care au ca scop prevenirea și combaterea eventualelor focare ale acestei boli; și

| (f) | în ceea ce privește plumbul, dacă este fezabil din punct de vedere economic și tehnic, punerea în aplicare a unor măsuri de înlocuire a componentelor din plumb existente în sistemele de distribuție casnică. |
| --- | --- |

(f)

în ceea ce privește plumbul, dacă este fezabil din punct de vedere economic și tehnic, punerea în aplicare a unor măsuri de înlocuire a componentelor din plumb existente în sistemele de distribuție casnică.

Articolul 11

Cerințele minime de igienă pentru materialele care intră în contact cu apa destinată consumului uman

(1)   În sensul articolului 4, statele membre se asigură că materialele care sunt destinate utilizării în instalațiile noi sau, în cazul unor lucrări de reparații sau de reconstrucție, în instalațiile existente de captare, tratare, înmagazinare sau distribuție a apei destinate consumului uman și care intră în contact cu o astfel de apă:

| (a) | nu compromit în mod direct sau indirect protecția sănătății umane astfel cum este prevăzută în prezenta directivă; |
| --- | --- |

(a)

nu compromit în mod direct sau indirect protecția sănătății umane astfel cum este prevăzută în prezenta directivă;

| (b) | nu afectează negativ culoarea, mirosul sau gustul apei; |
| --- | --- |

(b)

nu afectează negativ culoarea, mirosul sau gustul apei;

| (c) | nu favorizează creșterea microbiană; |
| --- | --- |

(c)

nu favorizează creșterea microbiană;

| (d) | nu infiltrează contaminanți în apă la niveluri mai ridicate decât este necesar pentru scopul avut în vedere pentru materialul respectiv. |
| --- | --- |

(d)

nu infiltrează contaminanți în apă la niveluri mai ridicate decât este necesar pentru scopul avut în vedere pentru materialul respectiv.

(2)   Pentru a asigura aplicarea uniformă a alineatului (1), Comisia adoptă acte de punere în aplicare pentru a stabili cerințele minime de igienă specifice pentru materiale care intră în contact cu apa destinată consumului uman pe baza principiilor prevăzute în anexa V. Respectivele acte de punere în aplicare stabilesc următoarele:

| (a) | până la 12 ianuarie 2024, metodologiile pentru testarea și acceptarea substanțelor inițiale, a compozițiilor sau a constituenților care trebuie să fie incluși pe listele pozitive europene de substanțe inițiale, compoziții sau constituenți, inclusiv limitele specifice de migrare și condițiile științifice prealabile aferente substanțelor sau materialelor; |
| --- | --- |

(a)

până la 12 ianuarie 2024, metodologiile pentru testarea și acceptarea substanțelor inițiale, a compozițiilor sau a constituenților care trebuie să fie incluși pe listele pozitive europene de substanțe inițiale, compoziții sau constituenți, inclusiv limitele specifice de migrare și condițiile științifice prealabile aferente substanțelor sau materialelor;

| (b) | până la 12 ianuarie 2025, pe baza listelor, inclusiv a datelor de expirare compilate de ECHA, listele pozitive europene de substanțe inițiale, compoziții sau constituenți pentru fiecare grup de materiale, și anume organice, pe bază de ciment, metalice, emailuri și ceramice sau alte materiale anorganice, care sunt autorizate să fie utilizate pentru fabricarea de materiale sau produse care intră în contact cu apa destinată consumului uman, incluzând, acolo unde este cazul, condițiile utilizării lor și limitele de migrare, care trebuie să fie stabilite pe baza metodologiilor adoptate în temeiul literei (a) de la prezentul paragraf, și ținând cont de alineatele (3) și (4); |
| --- | --- |

(b)

până la 12 ianuarie 2025, pe baza listelor, inclusiv a datelor de expirare compilate de ECHA, listele pozitive europene de substanțe inițiale, compoziții sau constituenți pentru fiecare grup de materiale, și anume organice, pe bază de ciment, metalice, emailuri și ceramice sau alte materiale anorganice, care sunt autorizate să fie utilizate pentru fabricarea de materiale sau produse care intră în contact cu apa destinată consumului uman, incluzând, acolo unde este cazul, condițiile utilizării lor și limitele de migrare, care trebuie să fie stabilite pe baza metodologiilor adoptate în temeiul literei (a) de la prezentul paragraf, și ținând cont de alineatele (3) și (4);

| (c) | până la 12 ianuarie 2024, procedurile și metodele pentru testarea și acceptarea materialelor finale utilizate într-un produs obținut din materiale sau combinații de substanțe inițiale, compoziții sau constituenți de pe listele pozitive europene, inclusiv:






  (i) | identificarea substanțelor relevante și a altor parametri, precum turbiditatea, aroma, mirosul, culoarea, conținutul de carbon organic total, eliberarea de substanțe neașteptate și favorizarea creșterii microbiene, care trebuie testați în apa de migrare; |
| --- | --- | --- |

(c)

până la 12 ianuarie 2024, procedurile și metodele pentru testarea și acceptarea materialelor finale utilizate într-un produs obținut din materiale sau combinații de substanțe inițiale, compoziții sau constituenți de pe listele pozitive europene, inclusiv:

(i)

identificarea substanțelor relevante și a altor parametri, precum turbiditatea, aroma, mirosul, culoarea, conținutul de carbon organic total, eliberarea de substanțe neașteptate și favorizarea creșterii microbiene, care trebuie testați în apa de migrare;

| (ii) | metode pentru testarea efectelor asupra calității apei, ținând seama de standarde europene relevante; |
| --- | --- |

(ii)

metode pentru testarea efectelor asupra calității apei, ținând seama de standarde europene relevante;

| (iii) | criterii de acceptare/respingere a rezultatelor testelor, care să țină seama, printre altele, după caz, de factorii de conversie a migrației substanțelor în nivelurile estimate la robinet și de condițiile de aplicare sau de utilizare. |
| --- | --- |

(iii)

criterii de acceptare/respingere a rezultatelor testelor, care să țină seama, printre altele, după caz, de factorii de conversie a migrației substanțelor în nivelurile estimate la robinet și de condițiile de aplicare sau de utilizare.

Acte de punere în aplicare prevăzute în prezentul alineat se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 22.

(3)   Primele liste pozitive europene care urmează să fie adoptate în conformitate alineatul (2) primul paragraf litera (b) se bazează, printre altele, pe listele pozitive care există la nivel național, pe alte dispoziții naționale în vigoare și pe evaluările riscurilor care au condus la stabilirea respectivelor liste naționale. În acest scop, statele membre notifică ECHA orice listă pozitivă care există la nivel național, alte dispoziții, precum și documentele de evaluare disponibile până la 12 iulie 2021.

Lista pozitivă europeană a substanțelor inițiale pentru materii organice ține seama de lista întocmită de Comisie în temeiul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 1935/2004.

(4)   Listele pozitive europene conțin doar substanțele inițiale, compozițiile sau constituenții care sunt autorizați pentru a fi utilizați astfel cum este menționat la alineatul (2) primul paragraf litera (b).

Listele pozitive europene conțin date de expirare stabilite pe baza unei recomandări din partea ECHA. Datele de expirare se stabilesc în special în funcție de proprietățile periculoase ale substanțelor, de calitatea evaluărilor subiacente ale riscurilor și de măsura în care aceste evaluări ale riscurilor sunt actualizate. Listele pozitive europene pot conține, de asemenea, dispoziții tranzitorii.

Pe baza avizelor emise de ECHA, astfel cum se menționează la alineatul (6), Comisia examinează și actualizează periodic, dacă este necesar, actele de punere în aplicare menționate la alineatul (2) primul paragraf litera (b), în conformitate cu cele mai recente evoluții științifice și tehnologice.

Prima examinare se finalizează în termen de 15 ani de la adoptarea primei liste pozitive europene.

Comisia se asigură că toate actele relevante sau mandatele de standardizare pe care le adoptă în temeiul altor acte legislative ale Uniunii sunt în conformitate cu prezenta directivă.

(5)   În scopul includerii sau eliminării de pe listele pozitive europene a unor substanțe inițiale, compoziții sau constituenți, operatorii economici sau autoritățile relevante trimit cereri către ECHA.

Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 21, pentru a completa prezenta directivă, prin stabilirea unei proceduri referitoare la procesul de depunere a cererii, care să includă cerințe privind informațiile. Procedura asigură faptul că cererile sunt însoțite de evaluări ale riscurilor și că operatorii economici sau autoritățile relevante prezintă informațiile necesare pentru evaluarea riscurilor într-un format specific.

(6)   Comitetul pentru evaluarea riscurilor din cadrul ECHA, instituit în temeiul articolului 76 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, adoptă un aviz cu privire la orice cerere depusă în temeiul alineatului (5) într-un termen care urmează să fie stabilit prin actele delegate menționate la alineatul menționat. Actele delegate respective pot include, de asemenea, dispoziții procedurale suplimentare privind procesul de depunere a cererii și formularea de avize de către Comitetul pentru evaluarea riscurilor din cadrul ECHA.

(7)   Statele membre consideră că produsele aprobate în conformitate cu cerințele minime de igienă specifice menționate la alineatul (2) îndeplinesc cerințele prevăzute la alineatul (1).

Statele membre se asigură că numai astfel de produse care intră în contact cu apa destinată consumului uman ce utilizează materiale finale aprobate în conformitate cu prezenta directivă pot fi introduse pe piață în sensul prezentei directive.

Acest lucru nu împiedică statele membre, în special atunci când condițiile locale specifice de calitate a apei brute impun acest lucru, să adopte măsuri de protecție mai stricte pentru utilizarea materialelor finale în circumstanțe specifice sau justificate în mod corespunzător, în conformitate cu articolul 193 din TFUE. Aceste măsuri se notifică Comisiei.

Regulamentul (UE) 2019/1020 se aplică produselor care fac obiectul prezentului articol.

(8)   Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 21 pentru a completa prezenta directivă, stabilind procedura adecvată de evaluare a conformității aplicabilă în cazul produselor care fac obiectul prezentului articol pe baza modulelor din anexa II la Decizia nr. 768/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului (30). La stabilirea procedurii de evaluare a conformității care urmează să fie utilizată, Comisia garantează că obiectivele menționate la articolul 1 alineatul (2) din prezenta directivă sunt respectate, ținând seama, în același timp, de principiul proporționalității. În acest scop, Comisia ia ca punct de plecare sistemul 1+ de evaluare și verificare a constanței performanței stabilit în anexa V la Regulamentul (UE) nr. 305/2011 sau o procedură în mare parte echivalentă, cu excepția cazului în care acest lucru ar fi disproporționat. Actele delegate menționate în prezentul alineat conțin, de asemenea, norme de desemnare a organismelor de evaluare a conformității, în cazul în care astfel de organisme sunt implicate în procedurile respective de evaluare a conformității.

(9)   Până la adoptarea actelor de punere în aplicare menționate la alineatul (2), statele membre au dreptul să mențină sau să adopte măsuri la nivel național cu privire la cerințele minime de igienă specifice pentru materialele menționate la alineatul (1), cu condiția ca măsurile respective să respecte normele TFUE.

(10)   Comisia solicită uneia sau mai multor organizații de standardizare europene să elaboreze un standard european pentru testarea și evaluarea uniformă a produselor care intră în contact cu apa destinată consumului uman, în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (31), spre a facilita respectarea prezentului articol.

(11)   Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 21 pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea de specificații armonizate pentru un marcaj vizibil, clar lizibil și indelebil care să fie folosit pentru a indica faptul că produsele care intră în contact cu apa destinată consumului uman respectă prezentul articol.

(12)   Nu mai târziu de 12 ianuarie 2032, Comisia reexaminează funcționarea sistemului prevăzut la prezentul articol și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport bazat în special pe experiența dobândită în aplicarea Regulamentelor (CE) nr. 1935/2004 și (UE) nr. 305/2011, în care evaluează dacă:

| (a) | sănătatea umană, în ceea ce privește aspectele care fac obiectul prezentului articol, este protejată în mod corespunzător în întreaga Uniune; |
| --- | --- |

(a)

sănătatea umană, în ceea ce privește aspectele care fac obiectul prezentului articol, este protejată în mod corespunzător în întreaga Uniune;

| (b) | piața internă a produselor care intră în contact cu apa destinată consumului uman funcționează corect; |
| --- | --- |

(b)

piața internă a produselor care intră în contact cu apa destinată consumului uman funcționează corect;

| (c) | este necesară vreo propunere legislativă suplimentară în ceea ce privește aspectele care fac obiectul prezentului articol. |
| --- | --- |

(c)

este necesară vreo propunere legislativă suplimentară în ceea ce privește aspectele care fac obiectul prezentului articol.

Articolul 12

Cerințele minime pentru substanțele chimice de tratare și mediile filtrante care intră în contact cu apa destinată consumului uman

(1)   În sensul articolului 4, statele membre garantează că substanțele chimice de tratare și mediile filtrante care intră în contact cu apa destinată consumului uman:

| (a) | nu compromit în mod direct sau indirect protecția sănătății umane astfel cum este prevăzută în prezenta directivă; |
| --- | --- |

(a)

nu compromit în mod direct sau indirect protecția sănătății umane astfel cum este prevăzută în prezenta directivă;

| (b) | nu afectează negativ culoarea, mirosul sau gustul apei; |
| --- | --- |

(b)

nu afectează negativ culoarea, mirosul sau gustul apei;

| (c) | nu favorizează în mod neintenționat creșterea microbiană; |
| --- | --- |

(c)

nu favorizează în mod neintenționat creșterea microbiană;

| (d) | nu contaminează apa la niveluri mai ridicate decât este necesar pentru scopul avut în vedere. |
| --- | --- |

(d)

nu contaminează apa la niveluri mai ridicate decât este necesar pentru scopul avut în vedere.

(2)   Pentru punerea în aplicare la nivel național a cerințelor prezentului articol, se aplică în mod corespunzător articolul 4 alineatul (2).

(3)   În temeiul alineatului (1) de la prezentul articol și fără a aduce atingere Regulamentului (UE) nr. 528/2012 și utilizând standardele europene relevante pentru substanțe chimice de tratare sau medii filtrante specifice, statele membre se asigură că puritatea substanțelor chimice de tratare și a mediilor filtrante este evaluată iar calitatea unor astfel de substanțe chimice și medii filtrante este garantată.

Articolul 13

Monitorizarea

(1)   Statele membre iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că se efectuează o monitorizare periodică a calității apei destinate consumului uman în conformitate cu prezentul articol și cu părțile A și B din anexa II, cu scopul de a verifica dacă apa furnizată consumatorilor respectă cerințele stabilite în prezenta directivă și, în special, parametrii valorici stabiliți în conformitate cu articolul 5. Probele de apă destinate consumului uman trebuie prelevate astfel încât să fie reprezentative pentru calitatea acesteia pe întreg parcursul unui an.

(2)   Pentru a îndeplini obligațiile impuse la alineatul (1), se instituie programe corespunzătoare de monitorizare în conformitate cu partea A din anexa II pentru orice tip de apă destinată consumului uman. Respectivele programe de monitorizare sunt specifice furnizării, ținând seama de rezultatele evaluării riscurilor pentru bazinele hidrografice aferente punctelor de captare și pentru sistemele de aprovizionare, și sunt constituite din următoarele elemente:

| (a) | monitorizarea parametrilor enumerați în părțile A, B și C din anexa I și a parametrilor stabiliți în conformitate cu articolul 5 alineatul (3), în conformitate cu anexa II și, în cazul în care se realizează o evaluare a riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare, în conformitate cu articolul 9 și cu partea C din anexa II, cu excepția cazului în care un stat membru decide că unul dintre parametrii respectivi poate fi eliminat, în conformitate cu articolul 8 alineatul (5) paragraful al doilea litera (b) sau cu articolul 9 alineatul (4) litera (a), din lista parametrilor care trebuie monitorizați; |
| --- | --- |

(a)

monitorizarea parametrilor enumerați în părțile A, B și C din anexa I și a parametrilor stabiliți în conformitate cu articolul 5 alineatul (3), în conformitate cu anexa II și, în cazul în care se realizează o evaluare a riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare, în conformitate cu articolul 9 și cu partea C din anexa II, cu excepția cazului în care un stat membru decide că unul dintre parametrii respectivi poate fi eliminat, în conformitate cu articolul 8 alineatul (5) paragraful al doilea litera (b) sau cu articolul 9 alineatul (4) litera (a), din lista parametrilor care trebuie monitorizați;

| (b) | monitorizarea parametrilor enumerați în partea D din anexa I în vederea evaluării riscurilor care vizează sistemele de distribuție casnică, astfel cum se prevede la articolul 10 alineatul (1) litera (b); |
| --- | --- |

(b)

monitorizarea parametrilor enumerați în partea D din anexa I în vederea evaluării riscurilor care vizează sistemele de distribuție casnică, astfel cum se prevede la articolul 10 alineatul (1) litera (b);

| (c) | monitorizarea substanțelor și a compușilor incluși pe lista de supraveghere, în conformitate cu alineatul (8) al cincilea paragraf din prezentul articol; |
| --- | --- |

(c)

monitorizarea substanțelor și a compușilor incluși pe lista de supraveghere, în conformitate cu alineatul (8) al cincilea paragraf din prezentul articol;

| (d) | monitorizarea în scopul identificării pericolelor și a evenimentelor periculoase, astfel cum se prevede la articolul 8 alineatul (2) primul paragraf litera (c); |
| --- | --- |

(d)

monitorizarea în scopul identificării pericolelor și a evenimentelor periculoase, astfel cum se prevede la articolul 8 alineatul (2) primul paragraf litera (c);

| (e) | monitorizarea operațională efectuată în conformitate cu partea A punctul 3 din anexa II. |
| --- | --- |

(e)

monitorizarea operațională efectuată în conformitate cu partea A punctul 3 din anexa II.

(3)   Autoritățile competente stabilesc punctele de prelevare, iar acestea îndeplinesc cerințele relevante prevăzute în partea D din anexa II.

(4)   Statele membre respectă specificațiile privind analiza parametrilor care figurează la anexa III în conformitate cu următoarele principii:

| (a) | se pot utiliza metode de analiză diferite de cele precizate în partea A din anexa III, cu condiția să se poată demonstra că rezultatele obținute sunt cel puțin la fel de fiabile ca și cele obținute prin metodele specificate în partea A din anexa III, prin transmiterea către Comisie a tuturor informațiilor relevante privind astfel de metode și echivalența acestora; |
| --- | --- |

(a)

se pot utiliza metode de analiză diferite de cele precizate în partea A din anexa III, cu condiția să se poată demonstra că rezultatele obținute sunt cel puțin la fel de fiabile ca și cele obținute prin metodele specificate în partea A din anexa III, prin transmiterea către Comisie a tuturor informațiilor relevante privind astfel de metode și echivalența acestora;

| (b) | pentru parametrii menționați în partea B din anexa III, se poate utiliza orice metodă de analiză, cu condiția ca aceasta să îndeplinească cerințele prevăzute în anexa menționată. |
| --- | --- |

(b)

pentru parametrii menționați în partea B din anexa III, se poate utiliza orice metodă de analiză, cu condiția ca aceasta să îndeplinească cerințele prevăzute în anexa menționată.

(5)   Statele membre se asigură că se efectuează o monitorizare suplimentară de la caz la caz pentru substanțele și microorganismele pentru care nu s-au stabilit parametri valorici în conformitate cu articolul 5, dacă există motive care să indice prezența acestor substanțe sau microorganisme într-un număr sau o concentrație care să reprezinte un potențial pericol pentru sănătatea umană.

(6)   Până la 12 ianuarie 2024, Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 21 pentru a completa prezenta directivă prin adoptarea unei metodologii pentru măsurarea microplasticelor în vederea includerii lor pe lista de supraveghere menționate la alineatul (8) de la prezentul articol, atunci când sunt îndeplinite condițiile prevăzute la alineatul menționat.

(7)   Până la 12 ianuarie 2024, Comisia elaborează orientări tehnice privind metodele de analiză pentru monitorizarea substanțelor perfluoroalchilate și polifluoroalchilate în cadrul parametrilor „PFAS total” și „suma PFAS”, inclusiv limitele de detecție și parametrii valorici, precum și frecvența prelevării.

(8)   Comisia adoptă acte de punere în aplicare pentru a întocmi și actualiza o listă de supraveghere care să privească substanțele sau compușii ce reprezintă un motiv de preocupare pentru public sau pentru comunitatea științifică din punctul de vedere al sănătății (denumită în continuare „lista de supraveghere”), precum produsele farmaceutice, perturbatorii endocrini și microplasticele.

Substanțele și compușii se adaugă pe lista de supraveghere atunci când este probabil să se regăsească în apa destinată consumului uman și ar putea prezenta un risc potențial pentru sănătatea umană. Pentru aceasta, Comisia se bazează în special pe cercetarea științifică din cadrul OMS. Includerea unei substanțe noi sau a unui compus nou se justifică în mod corespunzător în conformitate cu articolele 1 și 4.

Beta-estradiolul și nonilfenolul se includ pe prima listă de supraveghere având în vedere proprietățile lor care perturbă sistemul endocrin și riscul pe care îl prezintă pentru sănătatea umană. Prima listă de supraveghere se stabilește până la 12 ianuarie 2022.

Lista de supraveghere indică o valoare orientativă pentru fiecare substanță sau compus și, dacă este necesar, o posibilă metodă de analiză care nu implică costuri excesive.

Statele membre instituie cerințe de monitorizare în ceea ce privește prezența potențială a substanțelor sau a compușilor care sunt incluși pe lista de supraveghere, în puncte relevante ale lanțului de aprovizionare cu apă destinată consumului uman.

În acest scop, statele membre pot lua în considerare informațiile colectate în temeiul articolului 8 alineatele (1), (2) și (3) din prezenta directivă și pot utiliza datele de monitorizare colectate în conformitate cu Directivele 2000/60/CE și 2008/105/CE sau cu alte acte legislative relevante ale Uniunii, pentru a evita suprapunerea cerințelor de monitorizare.

Rezultatele monitorizării sunt incluse în seturile de date, constituite în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) litera (b), împreună cu rezultatele monitorizării efectuate în temeiul articolului 8 alineatul (2) primul paragraf litera (c).

În cazul în care o substanță sau un compus inclus în lista de supraveghere este detectat, în temeiul articolului 8 alineatul (2) sau al celui de al cincilea paragraf al prezentului alineat, în concentrații care depășesc valorile orientative stabilite în lista de supraveghere, statele membre se asigură că sunt luate în considerare toate măsurile următoare și că sunt aplicate acele măsuri care sunt considerate relevante:

| (a) | măsuri preventive, măsuri de atenuare sau o monitorizare adecvată în bazinele hidrografice aferente punctelor de captare sau în apa brută, astfel cum se prevede la articolul 8 alineatul (4) primul paragraf literele (a), (b) și (c); |
| --- | --- |

(a)

măsuri preventive, măsuri de atenuare sau o monitorizare adecvată în bazinele hidrografice aferente punctelor de captare sau în apa brută, astfel cum se prevede la articolul 8 alineatul (4) primul paragraf literele (a), (b) și (c);

| (b) | obligarea furnizorilor de apă să efectueze o monitorizare a substanțelor sau compușilor respectivi, în conformitate cu articolul 8 alineatul (5) al doilea paragraf litera (a); |
| --- | --- |

(b)

obligarea furnizorilor de apă să efectueze o monitorizare a substanțelor sau compușilor respectivi, în conformitate cu articolul 8 alineatul (5) al doilea paragraf litera (a);

| (c) | obligarea furnizorilor de apă să verifice dacă tratarea este adecvată pentru atingerea valorii orientative sau, dacă este necesar, să optimizeze tratarea; și |
| --- | --- |

(c)

obligarea furnizorilor de apă să verifice dacă tratarea este adecvată pentru atingerea valorii orientative sau, dacă este necesar, să optimizeze tratarea; și

| (d) | măsuri de remediere în conformitate cu articolul 14 alineatul (6), în cazul în care statele membre consideră că este necesar să se protejeze sănătatea umană. |
| --- | --- |

(d)

măsuri de remediere în conformitate cu articolul 14 alineatul (6), în cazul în care statele membre consideră că este necesar să se protejeze sănătatea umană.

Actele de punere în aplicare prevăzute de prezentul alineat se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 22.

Articolul 14

Măsurile de remediere și restricțiile de utilizare

(1)   Statele membre se asigură că, în cazul nerespectării parametrilor valorici stabiliți în conformitate cu articolul 5, este efectuată de îndată o anchetă în vederea identificării cauzei acesteia.

(2)   În cazul în care, în ciuda măsurilor luate pentru a îndeplini obligațiile impuse la articolul 4 alineatul (1), apa destinată consumului uman nu respectă parametrii valorici stabiliți în conformitate cu articolul 5 și fără a aduce atingere articolului 6 alineatul (2), statul membru în cauză se asigură că se întreprind cât mai curând posibil măsurile de remediere necesare pentru a restabili calitatea apei și acordă prioritate aplicării acestora, luând în considerare, între altele, măsura în care parametrul valoric în cauză a fost depășit și pericolul potențial aferent pentru sănătatea umană.

În cazul nerespectării parametrilor valorici stabiliți în partea D din anexa I, măsurile de remediere includ măsurile stabilite la articolul 10 alineatul (3).

(3)   Indiferent dacă parametrii valorici au fost respectați sau nu, statele membre asigură interzicerea distribuției apei destinate consumului uman care constituie un potențial pericol pentru sănătatea umană sau limitarea utilizării acesteia, precum și adoptarea oricărei alte măsuri de remediere necesare pentru a proteja sănătatea umană.

Statele membre consideră nerespectarea cerințelor minime referitoare la parametrii valorici stabiliți în părțile A și B din anexa I drept un pericol potențial pentru sănătatea umană, cu excepția cazurilor în care autoritatea competentă consideră că nerespectarea parametrilor valorici este nesemnificativă.

(4)   În cazurile descrise la alineatele (2) și (3), dacă nerespectarea parametrilor valorici este considerată un pericol potențial pentru sănătatea umană, statele membre iau cât mai curând posibil toate măsurile următoare:

| (a) | îi informează pe toți consumatorii afectați cu privire la pericolul potențial pentru sănătatea umană și cu privire la cauza sa, la depășirea unui parametru valoric și la măsurile de remediere întreprinse, care includ măsuri de interdicție, de restricție a utilizării sau orice altă măsură; |
| --- | --- |

(a)

îi informează pe toți consumatorii afectați cu privire la pericolul potențial pentru sănătatea umană și cu privire la cauza sa, la depășirea unui parametru valoric și la măsurile de remediere întreprinse, care includ măsuri de interdicție, de restricție a utilizării sau orice altă măsură;

| (b) | oferă consumatorilor consilierea necesară și actualizează periodic informațiile furnizate cu privire la condițiile de consum și utilizare a apei, ținând seama în special de grupurile de populație care prezintă, în legătură cu apa, riscuri mai ridicate de sănătate; și |
| --- | --- |

(b)

oferă consumatorilor consilierea necesară și actualizează periodic informațiile furnizate cu privire la condițiile de consum și utilizare a apei, ținând seama în special de grupurile de populație care prezintă, în legătură cu apa, riscuri mai ridicate de sănătate; și

| (c) | îi informează pe consumatori de îndată ce s-a stabilit că nu mai există un pericol potențial pentru sănătatea umană și că serviciul a revenit la normal. |
| --- | --- |

(c)

îi informează pe consumatori de îndată ce s-a stabilit că nu mai există un pericol potențial pentru sănătatea umană și că serviciul a revenit la normal.

(5)   Autoritățile competente sau alte organisme relevante decid măsurile care urmează să fie adoptate în temeiul alineatului (3), având în vedere riscurile pentru sănătatea umană care ar putea fi provocate de o întrerupere a aprovizionării cu apă sau de o limitare a utilizării apei destinate consumului uman.

(6)   În cazul nerespectării parametrilor valorici sau a specificațiilor prevăzute în partea C din anexa I, statele membre analizează dacă nerespectarea vizată prezintă vreun risc pentru sănătatea umană. Statele membre întreprind măsuri de remediere pentru a restabili calitatea apei destinate consumului uman dacă acest lucru este necesar pentru a proteja sănătatea umană.

Articolul 15

Derogări

(1)   În circumstanțe justificate în mod corespunzător, statele membre pot prevedea derogări de la parametrii valorici stabiliți în partea B din anexa I sau stabiliți în conformitate cu articolul 5 alineatul (3), până la o valoare maximă pe care acestea o stabilesc, cu condiția ca astfel de derogări să nu constituie un pericol potențial pentru sănătatea umană și cu condiția să nu existe un alt mijloc rezonabil de menținere a aprovizionării cu apă destinată consumului uman în zona vizată. Astfel de derogări se limitează la următoarele:

| (a) | un nou bazin hidrografic pentru captarea apei destinate consumului uman; |
| --- | --- |

(a)

un nou bazin hidrografic pentru captarea apei destinate consumului uman;

| (b) | o nouă sursă de poluare detectată în cadrul bazinului hidrografic pentru captarea apei destinate consumului uman sau parametri care au fost căutați sau detectați recent; sau |
| --- | --- |

(b)

o nouă sursă de poluare detectată în cadrul bazinului hidrografic pentru captarea apei destinate consumului uman sau parametri care au fost căutați sau detectați recent; sau

| (c) | o situație neprevăzută și excepțională într-un bazin hidrografic pentru captarea apei destinate consumului uman existent, care ar putea duce la depășiri limitate în timp ale parametrilor valorici. |
| --- | --- |

(c)

o situație neprevăzută și excepțională într-un bazin hidrografic pentru captarea apei destinate consumului uman existent, care ar putea duce la depășiri limitate în timp ale parametrilor valorici.

Derogările menționate în primul paragraf sunt cât mai limitate în timp posibil și nu au o durată mai mare de trei ani. Spre sfârșitul perioadei de derogare, statele membre întocmesc un bilanț pentru a determina dacă s-a înregistrat un progres suficient.

În cazuri excepționale, un stat membru poate acorda o a doua derogare în ceea ce privește literele (a) și (b) de la primul paragraf. În cazul în care un stat membru intenționează să acorde o a doua derogare, acesta transmite Comisiei bilanțul întocmit, împreună cu motivele care justifică decizia de a acorda o a doua derogare. O a doua derogare nu poate avea o durată mai mare de trei ani.

(2)   Orice derogare acordată în conformitate cu alineatul (1) conține următoarele informații:

| (a) | motivele derogării; |
| --- | --- |

(a)

motivele derogării;

| (b) | parametrul în cauză, rezultatele relevante ale monitorizărilor anterioare și parametrul valoric maxim permis în temeiul derogării; |
| --- | --- |

(b)

parametrul în cauză, rezultatele relevante ale monitorizărilor anterioare și parametrul valoric maxim permis în temeiul derogării;

| (c) | zona geografică, cantitatea de apă furnizată în fiecare zi, populația vizată și eventuali operatori relevanți din sectorul alimentar care ar putea fi afectați; |
| --- | --- |

(c)

zona geografică, cantitatea de apă furnizată în fiecare zi, populația vizată și eventuali operatori relevanți din sectorul alimentar care ar putea fi afectați;

| (d) | un program de monitorizare corespunzător, care să prevadă, după caz, o frecvență mai ridicată a monitorizării; |
| --- | --- |

(d)

un program de monitorizare corespunzător, care să prevadă, după caz, o frecvență mai ridicată a monitorizării;

| (e) | un rezumat al planului de măsuri de remediere necesare, care să cuprindă un calendar al lucrărilor și o estimare a costurilor, precum și dispoziții în materie de bilanț; și |
| --- | --- |

(e)

un rezumat al planului de măsuri de remediere necesare, care să cuprindă un calendar al lucrărilor și o estimare a costurilor, precum și dispoziții în materie de bilanț; și

| (f) | durata derogării. |
| --- | --- |

(f)

durata derogării.

(3)   Dacă autoritățile competente consideră că nerespectarea parametrului valoric în cauză este nesemnificativă și dacă măsurile adoptate în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) permit remedierea situației în termen de cel mult 30 de zile, informațiile prevăzute la alineatul (2) de la prezentul articol nu trebuie precizate în derogare.

În acest caz, autoritățile competente sau alte organisme relevante stabilesc în cadrul derogării doar valoarea maximă permisă pentru parametrul în cauză și intervalul de timp acordat pentru remedierea situației.

(4)   În cazul în care oricare parametru valoric aplicabil unei anumite surse de aprovizionare cu apă nu a fost respectat pe o perioadă mai lungă de 30 de zile cumulate pe parcursul ultimelor 12 luni, nu se mai poate recurge la dispozițiile alineatului (3).

(5)   Orice stat membru care a acordat derogări în conformitate cu prezentul articol se asigură că populația afectată de o astfel de derogare este informată rapid și în mod corespunzător cu privire la derogarea respectivă și la condițiile care o reglementează. În plus, dacă este necesar, statul membru se asigură că se oferă consiliere unor grupuri de populație specifice pentru care derogarea ar putea prezenta un risc deosebit.

Obligațiile menționate la primul paragraf nu se aplică situației menționate la alineatul (3), cu excepția cazului în care autoritățile competente decid altfel.

(6)   Prezentul articol nu se aplică apei destinate consumului uman îmbuteliate în sticle sau recipiente.

Articolul 16

Accesul la apa destinată consumului uman

(1)   Fără a aduce atingere articolului 9 din Directiva 2000/60/CE și principiilor subsidiarității și proporționalității, ținând totodată seama de perspectivele și circumstanțele locale, regionale și culturale privind distribuția apei, statele membre iau măsurile necesare pentru a îmbunătăți sau a menține accesul întregii populații, în special al grupurilor vulnerabile și marginalizate, astfel cum sunt definite de statele membre, la apa destinată consumului uman.

În acest scop, statele membre:

| (a) | identifică persoanele care nu au acces sau care au acces limitat la apa destinată consumului uman, inclusiv grupurile vulnerabile și marginalizate, precum și motivele pentru o astfel de lipsă de acces; |
| --- | --- |

(a)

identifică persoanele care nu au acces sau care au acces limitat la apa destinată consumului uman, inclusiv grupurile vulnerabile și marginalizate, precum și motivele pentru o astfel de lipsă de acces;

| (b) | evaluează posibilitățile de îmbunătățire a accesului pentru astfel de persoane; |
| --- | --- |

(b)

evaluează posibilitățile de îmbunătățire a accesului pentru astfel de persoane;

| (c) | informează astfel de persoane cu privire la posibilitățile de conectare la rețeaua de distribuție sau cu privire la mijloacele alternative de dobândire a accesului la apa destinată consumului uman; și |
| --- | --- |

(c)

informează astfel de persoane cu privire la posibilitățile de conectare la rețeaua de distribuție sau cu privire la mijloacele alternative de dobândire a accesului la apa destinată consumului uman; și

| (d) | iau măsurile pe care le consideră necesare și adecvate pentru a asigura accesul la apa destinată consumului uman grupurilor vulnerabile și marginalizate. |
| --- | --- |

(d)

iau măsurile pe care le consideră necesare și adecvate pentru a asigura accesul la apa destinată consumului uman grupurilor vulnerabile și marginalizate.

(2)   Pentru a promova utilizarea apei de la robinet destinate consumului uman, statele membre se asigură că sunt instalate în spațiile publice echipamente de exterior și de interior, atunci când este fezabil din punct de vedere tehnic, într-un mod care să fie proporțional cu necesitatea unor astfel de măsuri și ținând seama de condițiile locale specifice, cum ar fi clima și geografia.

Statele membre pot lua, de asemenea, următoarele măsuri pentru a promova utilizarea apei de la robinet destinate consumului uman:

| (a) | creșterea gradului de conștientizare cu privire la cele mai apropiate echipamente de exterior sau de interior; |
| --- | --- |

(a)

creșterea gradului de conștientizare cu privire la cele mai apropiate echipamente de exterior sau de interior;

| (b) | lansarea de campanii de informare a cetățenilor cu privire la calitatea unei astfel de ape; |
| --- | --- |

(b)

lansarea de campanii de informare a cetățenilor cu privire la calitatea unei astfel de ape;

| (c) | încurajarea furnizării unei astfel de ape în administrații și clădiri publice; |
| --- | --- |

(c)

încurajarea furnizării unei astfel de ape în administrații și clădiri publice;

| (d) | încurajarea furnizării, gratuite sau la un preț redus aferent serviciului, a unei astfel de ape pentru clienții din restaurante, cantine și servicii de catering. |
| --- | --- |

(d)

încurajarea furnizării, gratuite sau la un preț redus aferent serviciului, a unei astfel de ape pentru clienții din restaurante, cantine și servicii de catering.

(3)   Statele membre se asigură că autorităților competente li se facilitează obținerea asistenței necesare, astfel cum este definită de statele membre, pentru a pune în aplicare măsurile menționate în prezentul articol.

Articolul 17

Informații puse la dispoziția publicului

(1)   Statele membre se asigură că sunt disponibile informații adecvate și actualizate privind apa destinată consumului uman, în conformitate cu anexa IV, respectându-se, totodată, normele aplicabile în materie de protecție a datelor.

(2)   Statele membre se asigură că toate persoanele care beneficiază de serviciile de aprovizionare cu apă destinată consumului uman primesc următoarele informații, la intervale regulate și cel puțin o dată pe an, fără să trebuiască să le solicite, într-o formă cât mai potrivită și ușor accesibilă, de exemplu prin intermediul facturilor sau prin mijloace digitale cum ar fi aplicațiile inteligente:

| (a) | informații privind calitatea apei destinate consumului uman, inclusiv parametrii indicatori; |
| --- | --- |

(a)

informații privind calitatea apei destinate consumului uman, inclusiv parametrii indicatori;

| (b) | prețul pe litru și pe metru cub al apei destinate consumului uman furnizate; |
| --- | --- |

(b)

prețul pe litru și pe metru cub al apei destinate consumului uman furnizate;

| (c) | volumul de apă consumat de o gospodărie, cel puțin anual sau la fiecare perioadă de facturare, precum și tendințele anuale de consum în gospodării, dacă acest lucru este fezabil din punct de vedere tehnic și dacă aceste date sunt disponibile furnizorului de apă; |
| --- | --- |

(c)

volumul de apă consumat de o gospodărie, cel puțin anual sau la fiecare perioadă de facturare, precum și tendințele anuale de consum în gospodării, dacă acest lucru este fezabil din punct de vedere tehnic și dacă aceste date sunt disponibile furnizorului de apă;

| (d) | informații comparative privind consumul anual de apă al gospodăriei și consumul mediu al unei gospodării, dacă este cazul în conformitate cu litera (c); |
| --- | --- |

(d)

informații comparative privind consumul anual de apă al gospodăriei și consumul mediu al unei gospodării, dacă este cazul în conformitate cu litera (c);

| (e) | un link către site-ul web care conține informațiile menționate în anexa IV. |
| --- | --- |

(e)

un link către site-ul web care conține informațiile menționate în anexa IV.

(3)   Alineatele (1) și (2) nu aduc atingere Directivei 2003/4/CE și Directivei 2007/2/CE.

Articolul 18

Informații privind monitorizarea punerii în aplicare

(1)   Fără a aduce atingere Directivelor 2003/4/CE și 2007/2/CE, statele membre, asistate de AEM:

| (a) | stabilesc, până la 12 ianuarie 2029, și actualizează o dată la șase ani după această dată un set de date care conțin informații privind măsurile adoptate pentru îmbunătățirea accesului la apa destinată consumului uman și pentru promovarea utilizării acesteia, în conformitate cu articolul 16, și privind procentul de populație care are acces la apa destinată consumului uman; aceasta nu include apa îmbuteliată în sticle sau recipiente; |
| --- | --- |

(a)

stabilesc, până la 12 ianuarie 2029, și actualizează o dată la șase ani după această dată un set de date care conțin informații privind măsurile adoptate pentru îmbunătățirea accesului la apa destinată consumului uman și pentru promovarea utilizării acesteia, în conformitate cu articolul 16, și privind procentul de populație care are acces la apa destinată consumului uman; aceasta nu include apa îmbuteliată în sticle sau recipiente;

| (b) | stabilesc, până la 12 iulie 2027, și actualizează o dată la șase ani după această dată un set de date care conțin informații legate de evaluarea riscurilor și gestionarea riscurilor care vizează bazinele hidrografice aferente punctelor de captare, realizate în conformitate cu articolul 8, și stabilesc, până la 12 ianuarie 2029, și actualizează o dată la șase ani după această dată un set de date care conțin informații legate de evaluarea riscurilor pentru sistemele de distribuție casnică, efectuată în conformitate cu articolul 10, și care includ următoarele elemente:






  (i) | informații cu privire la bazinele hidrografice aferente punctelor de captare în temeiul articolului 8 alineatul (2) primul paragraf litera (a); |
| --- | --- | --- |

(b)

stabilesc, până la 12 iulie 2027, și actualizează o dată la șase ani după această dată un set de date care conțin informații legate de evaluarea riscurilor și gestionarea riscurilor care vizează bazinele hidrografice aferente punctelor de captare, realizate în conformitate cu articolul 8, și stabilesc, până la 12 ianuarie 2029, și actualizează o dată la șase ani după această dată un set de date care conțin informații legate de evaluarea riscurilor pentru sistemele de distribuție casnică, efectuată în conformitate cu articolul 10, și care includ următoarele elemente:

(i)

informații cu privire la bazinele hidrografice aferente punctelor de captare în temeiul articolului 8 alineatul (2) primul paragraf litera (a);

| (ii) | rezultatele monitorizărilor efectuate în temeiul articolului 8 alineatul (2) primul paragraf litera (c) și al articolului 10 alineatul (1) primul paragraf litera (b); și |
| --- | --- |

(ii)

rezultatele monitorizărilor efectuate în temeiul articolului 8 alineatul (2) primul paragraf litera (c) și al articolului 10 alineatul (1) primul paragraf litera (b); și

| (iii) | informații concise cu privire la măsurile adoptate în temeiul articolului 8 alineatul (4) și al articolului 10 alineatele (2) și (3), inclusiv informații privind tipul de măsuri adoptate și progresele realizate, în temeiul articolului 10 alineatul (3) litera (f); |
| --- | --- |

(iii)

informații concise cu privire la măsurile adoptate în temeiul articolului 8 alineatul (4) și al articolului 10 alineatele (2) și (3), inclusiv informații privind tipul de măsuri adoptate și progresele realizate, în temeiul articolului 10 alineatul (3) litera (f);

| (c) | stabilesc și ulterior actualizează anual un set de date care conțin rezultatele monitorizării în cazul depășirii parametrilor valorici stabiliți în părțile A și B din anexa I, colectate în conformitate cu articolele 9 și 13, și informații cu privire la măsurile de remediere întreprinse în conformitate cu articolul 14; |
| --- | --- |

(c)

stabilesc și ulterior actualizează anual un set de date care conțin rezultatele monitorizării în cazul depășirii parametrilor valorici stabiliți în părțile A și B din anexa I, colectate în conformitate cu articolele 9 și 13, și informații cu privire la măsurile de remediere întreprinse în conformitate cu articolul 14;

| (d) | stabilesc și ulterior actualizează anual un set de date care conțin informații privind incidentele legate de apa destinată consumului uman care au reprezentat un risc potențial pentru sănătatea umană, indiferent dacă au fost respectați sau nu parametrii valorici, pericol ce s-a menținut timp de peste 10 zile consecutive și a afectat cel puțin 1 000 de persoane, inclusiv privind cauzele incidentelor respective și măsurile de remediere întreprinse în conformitate cu articolul 14; și |
| --- | --- |

(d)

stabilesc și ulterior actualizează anual un set de date care conțin informații privind incidentele legate de apa destinată consumului uman care au reprezentat un risc potențial pentru sănătatea umană, indiferent dacă au fost respectați sau nu parametrii valorici, pericol ce s-a menținut timp de peste 10 zile consecutive și a afectat cel puțin 1 000 de persoane, inclusiv privind cauzele incidentelor respective și măsurile de remediere întreprinse în conformitate cu articolul 14; și

| (e) | stabilesc și ulterior actualizează anual un set de date care conțin informații privind toate derogările acordate în conformitate cu articolul 15 alineatul (1), inclusiv informațiile prevăzute la articolul 15 alineatul (2). |
| --- | --- |

(e)

stabilesc și ulterior actualizează anual un set de date care conțin informații privind toate derogările acordate în conformitate cu articolul 15 alineatul (1), inclusiv informațiile prevăzute la articolul 15 alineatul (2).

În măsura posibilului, vor fi folosite servicii de date spațiale în sensul definiție de la articolul 3 punctul 4 din Directiva 2007/2/CE pentru a prezenta seturile de date menționate la primul paragraf.

(2)   Statele membre se asigură că Comisia, AEM și Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor au acces la seturile de date menționate la alineatul (1).

(3)   AEM publică și actualizează o prezentare sintetică la nivelul Uniunii, bazată pe datele colectate de statele membre la intervale regulate sau la solicitarea Comisiei.

Prezentarea sintetică la nivelul Uniunii include, după caz, indicatori privind realizările, rezultatul și impactul prezentei directive, hărți sintetice privind situația la nivelul Uniunii și rapoarte de sinteză ale statelor membre.

(4)   Comisia poate adopta acte de punere în aplicare în care să specifice formatul și modalitățile de prezentare a informațiilor care trebuie furnizate în conformitate cu alineatele (1) și (3), inclusiv cerințe detaliate cu privire la indicatori, la hărțile sintetice privind situația la nivelul Uniunii și la rapoartele de sinteză ale statelor membre menționate la alineatul (3). Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 22.

(5)   Statele membre pot acorda derogări de la dispozițiile prezentului articol în baza oricăruia dintre motivele menționate la articolul 13 alineatul (1) din Directiva 2007/2/CE.

Articolul 19

Evaluarea

(1)   Comisia realizează, până la 12 ianuarie 2035, o evaluare a prezentei directive. Evaluarea se bazează, printre altele, pe următoarele elemente:

| (a) | experiența dobândită în cursul punerii în aplicare a prezentei directive; |
| --- | --- |

(a)

experiența dobândită în cursul punerii în aplicare a prezentei directive;

| (b) | seturile de date furnizate de statele membre și constituite în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) și prezentările sintetice la nivelul Uniunii realizate de către AEM în conformitate cu articolul 18 alineatul (3); |
| --- | --- |

(b)

seturile de date furnizate de statele membre și constituite în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) și prezentările sintetice la nivelul Uniunii realizate de către AEM în conformitate cu articolul 18 alineatul (3);

| (c) | datele științifice, analitice și epidemiologice relevante; |
| --- | --- |

(c)

datele științifice, analitice și epidemiologice relevante;

| (d) | recomandările OMS, dacă există. |
| --- | --- |

(d)

recomandările OMS, dacă există.

(2)   În contextul evaluării, Comisia acordă o atenție deosebită următoarelor aspecte:

| (a) | abordarea bazată pe riscuri descrisă la articolul 7; |
| --- | --- |

(a)

abordarea bazată pe riscuri descrisă la articolul 7;

| (b) | dispozițiile referitoare la accesul la apa destinată consumului uman prevăzute la articolul 16; |
| --- | --- |

(b)

dispozițiile referitoare la accesul la apa destinată consumului uman prevăzute la articolul 16;

| (c) | dispozițiile privind informațiile care trebuie puse la dispoziția publicului în temeiul articolului 17 și al anexei IV. |
| --- | --- |

(c)

dispozițiile privind informațiile care trebuie puse la dispoziția publicului în temeiul articolului 17 și al anexei IV.

(3)   Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, până la 12 ianuarie 2029 și, ulterior, ori de câte ori este necesar, un raport cu privire la potențialele amenințări la adresa surselor de apă destinată consumului uman generate de microplastice, de produse farmaceutice și, dacă este necesar, de alți contaminanți care generează noi preocupări, precum și cu privire la potențialele riscuri relevante pentru sănătate legate de acestea.

Articolul 20

Revizuirea și modificarea anexelor

(1)   Cel puțin la fiecare cinci ani, Comisia revizuiește anexele I și II în baza progresului științific și tehnic, precum și pe baza abordării bazate pe risc a statelor membre în ceea ce privește siguranța apei cuprinse în seturile de date stabilite în temeiul articolului 18 și, după caz, prezintă propuneri legislative de modificare a prezentei directive.

(2)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 21 pentru a modifica anexa III, după caz, în vederea adaptării acesteia la progresul științific și tehnic.

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 21 pentru a modifica parametrul valoric pentru bisfenol A în partea B din anexa I, în măsura în care acest lucru este necesar pentru a-l adapta la progresul științific și tehnic, în principal pe baza reevaluării în curs efectuate de EFSA.

Articolul 21

Exercitarea delegării de competențe

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 4 alineatul (3), la articolul 11 alineatele (5), (8) și (11), la articolul 13 alineatul (6) și la articolul 20 alineatul (2) se conferă Comisiei pentru o perioadă de cinci ani de la 12 ianuarie 2021. Comisia elaborează un raport privind delegarea de competențe cu cel puțin nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cu cel puțin trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 4 alineatul (3), la articolul 11 alineatele (5), (8) și (11), la articolul 13 alineatul (6) și la articolul 20 alineatul (2) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

(5)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(6)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 4 alineatul (3), al articolului 11 alineatele (5), (8) și (11), al articolului 13 alineatul (6) și al articolului 20 alineatul (2) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 22

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de un comitet. Respectivul comitet reprezintă un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

În cazul în care comitetul nu emite un aviz, Comisia nu adoptă proiectul de act de punere în aplicare și se aplică articolul 5 alineatul (4) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

Articolul 23

Sancțiuni

Statele membre adoptă regimul sancțiunilor care se aplică în cazul nerespectării dispozițiilor naționale adoptate în temeiul prezentei directive și iau toate măsurile necesare pentru a asigura aplicarea acestora. Sancțiunile trebuie să fie efective, proporționale și cu efect de descurajare. Statele membre notifică normele respective Comisiei până la 12 ianuarie 2023 și îi comunică acesteia orice modificare ulterioară privind aceste norme.

Articolul 24

Transpunere

(1)   Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma articolelor 1-18, articolului 23 și anexelor I-V până la 12 ianuarie 2023. Statele membre comunică de îndată Comisiei textul dispozițiilor respective.

Atunci când statele membre adoptă dispozițiile respective, acestea conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Acestea conțin, de asemenea, o mențiune care precizează că trimiterile, în acte cu putere de lege și acte administrative în vigoare, la directivele abrogate prin prezenta directivă se interpretează ca trimiteri la prezenta directivă. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a unei astfel de trimiteri și de formulare a acestei mențiuni.

(2)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 25

Perioadă de tranziție

(1)   Până la 12 ianuarie 2026, statele membre iau măsurile necesare pentru a asigura faptul că apa destinată consumului uman respectă parametrii valorici stabiliți în partea B din anexa I pentru bisfenol A, clorat, clorit, acizi haloacetici, microcistină LR, PFAS total, suma PFAS și uraniu.

(2)   Până la 12 ianuarie 2026, furnizorii de apă nu sunt obligați să monitorizeze apa destinată consumului uman în conformitate cu articolul 13 pentru parametrii menționați la alineatul (1) de la prezentul articol.

Articolul 26

Abrogarea

(1)   Directiva 98/83/CE, astfel cum a fost modificată prin actele enumerate în partea A din anexa VI, se abrogă începând cu 13 ianuarie 2023, fără a aduce atingere obligațiilor statelor membre privind termenele pentru transpunerea în dreptul intern a directivelor menționate în partea B din anexa VI.

Trimiterile la directiva abrogată se interpretează ca trimiteri la prezenta directivă și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa VII.

(2)   Derogările acordate statelor membre în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din Directiva 98/83/CE care se aplică în continuare la 12 ianuarie 2023 rămân aplicabile până la sfârșitul duratei lor. Acestea pot fi reînnoite în conformitate cu articolul 15 din prezenta directivă numai în cazul în care nu a fost acordată încă o a doua derogare. Dreptul de a solicita Comisiei o a treia derogare în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) din Directiva 98/83/CE rămâne aplicabil pentru a doua derogare care este încă aplicabilă la 12 ianuarie 2021.

Articolul 27

Intrarea în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Articolul 28

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 16 decembrie 2020.

Pentru Parlamentul European

Președintele

D. M. SASSOLI

Pentru Consiliu

Președintele

M. ROTH

---

(1)  
  JO C 367, 10.10.2018, p. 107.

1

(2)  
  JO C 361, 5.10.2018, p. 46.

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 28 martie 2019 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Poziția în primă lectură a Consiliului din 23 octombrie 2020 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial). Poziția Parlamentului European din 15 decembrie 2020 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

3

(4)  Directiva 98/83/CE a Consiliului din 3 noiembrie 1998 privind calitatea apei destinate consumului uman (JO L 330, 5.12.1998, p. 32).

4

(5)  A se vedea anexa VI partea A.

5

(6)  Directiva 2009/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 privind exploatarea și comercializarea apelor minerale naturale (JO L 164, 26.6.2009, p. 45).

6

(7)  Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (JO L 311, 28.11.2001, p. 67).

7

(8)  Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

8

(9)  Directiva (UE) 2015/1787 a Comisiei din 6 octombrie 2015 de modificare a anexelor II și III la Directiva 98/83/CE a Consiliului privind calitatea apei destinate consumului uman (JO L 260, 7.10.2015, p. 6).

9

(10)  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).

10

(11)  Regulamentul (UE) 2019/1020 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind supravegherea pieței și conformitatea produselor și de modificare a Directivei 2004/42/CE și a Regulamentelor (CE) nr. 765/2008 și (UE) nr. 305/2011 (JO L 169, 25.6.2019, p. 1).

11

(12)  Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei 76/769/CEE a Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și 2000/21/CE ale Comisiei (JO L 396, 30.12.2006, p. 1).

12

(13)  Regulamentul (CE) nr. 1935/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 octombrie 2004 privind materialele și obiectele destinate să vină în contact cu produsele alimentare și de abrogare a Directivelor 80/590/CEE și 89/109/CEE (JO L 338, 13.11.2004, p. 4).

13

(14)  Regulamentul (UE) nr. 305/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2011 de stabilire a unor condiții armonizate pentru comercializarea produselor pentru construcții și de abrogare a Directivei 89/106/CEE a Consiliului (JO L 88, 4.4.2011, p. 5).

14

(15)  Regulamentul (UE) 2016/426 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 privind aparatele consumatoare de combustibili gazoși și de abrogare a Directivei 2009/142/CE (JO L 81, 31.3.2016, p. 99).

15

(16)  Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (JO L 167, 27.6.2012, p. 1).

16

(17)  
  JO C 316, 22.9.2017, p. 99.

17

(18)  Decizia nr. 1386/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2020 „O viață bună, în limitele planetei noastre” (JO L 354, 28.12.2013, p. 171).

18

(19)  Directiva 2003/4/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 ianuarie 2003 privind accesul publicului la informațiile despre mediu și de abrogare a Directivei 90/313/CEE a Consiliului (JO L 41, 14.2.2003, p. 26).

19

(20)  
  JO L 124, 17.5.2005, p. 4.

20

(21)  Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2007 de instituire a unei infrastructuri pentru informații spațiale în Comunitatea Europeană (INSPIRE) (JO L 108, 25.4.2007, p. 1).

21

(22)  
  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

22

(23)  Decizia (UE) 2018/881 a Consiliului din 18 iunie 2018 prin care se solicită Comisiei să prezinte un studiu privind opțiunile Uniunii pentru a răspunde constatărilor privind cauza ACCC/C/2008/32 ale Comitetului pentru examinarea respectării dispozițiilor Convenției de la Aarhus și, dacă este cazul, având în vedere rezultatele studiului, o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1367/2006 (JO L 155, 19.6.2018, p. 6).

23

(24)  Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 septembrie 2006 privind aplicarea, pentru instituțiile și organismele comunitare, a dispozițiilor Convenției de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului (JO L 264, 25.9.2006, p. 13).

24

(25)  Directiva 2013/51/Euratom a Consiliului din 22 octombrie 2013 de stabilire a unor cerințe de protecție a sănătății populației în ceea ce privește substanțele radioactive din apa destinată consumului uman (JO L 296, 7.11.2013, p. 12).

25

(26)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

26

(27)  Directiva 2008/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal (JO L 328, 6.12.2008, p. 28).

27

(28)  Directiva 2006/118/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind protecția apelor subterane împotriva poluării și a deteriorării (JO L 372, 27.12.2006, p. 19).

28

(29)  Directiva 2008/105/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2008 privind standardele de calitate a mediului în domeniul apei, de modificare și de abrogare a Directivelor 82/176/CEE, 83/513/CEE, 84/156/CEE, 84/491/CEE, 86/280/CEE ale Consiliului și de modificare a Directivei 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 348, 24.12.2008, p. 84).

29

(30)  Decizia nr. 768/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 iulie 2008 privind un cadru comun pentru comercializarea produselor și de abrogare a Deciziei 93/465/CEE a Consiliului (JO L 218, 13.8.2008, p. 82).

30

(31)  Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind standardizarea europeană, de modificare a Directivelor 89/686/CEE și 93/15/CEE ale Consiliului și a Directivelor 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/23/CE și 2009/105/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Deciziei 87/95/CEE a Consiliului și a Deciziei nr. 1673/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 316, 14.11.2012, p. 12).

31

---

ANEXA I

CERINȚE MINIME PRIVIND PARAMETRII VALORICI UTILIZAȚI PENTRU A EVALUA CALITATEA APEI DESTINATE CONSUMULUI UMAN

Partea A

Parametri microbiologici

| Parametru | Parametru valoric | Unitate de măsură | Note |
| --- | --- | --- | --- |
| Enterococi intestinali | 0 | număr/100 ml | În cazul apei îmbuteliate în sticle sau recipiente, unitatea este număr/250 ml. |
| Escherichia coli (E. coli) | 0 | număr/100 ml | În cazul apei îmbuteliate în sticle sau recipiente, unitatea este număr/250 ml. |

Parametru

Parametru valoric

Unitate de măsură

Note

Enterococi intestinali

0

număr/100 ml

În cazul apei îmbuteliate în sticle sau recipiente, unitatea este număr/250 ml.

Escherichia coli (E. coli)

0

număr/100 ml

În cazul apei îmbuteliate în sticle sau recipiente, unitatea este număr/250 ml.

Partea B

Parametri chimici

| Parametru | Parametru valoric | Unitate de măsură | Note |
| --- | --- | --- | --- |
| Acrilamidă | 0,10 | μg/l | Parametrul valoric de 0,10 μg/l se referă la concentrația reziduală de monomer din apă, calculată conform specificațiilor privind eliberarea maximă din polimerul corespondent în contact cu apa. |
| Antimoniu | 10 | μg/l | |
| Arsenic | 10 | μg/l | |
| Benzen | 1,0 | μg/l | |
| Benzo(a)piren | 0,010 | μg/l | |
| Bisfenol A | 2,5 | μg/l | |
| Bor | 1,5 | mg/l | Un parametrul valoric de 2,4 mg/l se aplică în cazul în care apa desalinizată este sursa predominantă de apă a sistemului de aprovizionare în cauză sau în regiunile în care condițiile geologice ar putea duce la niveluri ridicate de bor în apele subterane. |
| Bromat | 10 | μg/l | |
| Cadmiu | 5,0 | μg/l | |
| Clorat | 0,25 | mg/l | Un parametrul valoric de 0,7 mg/l se aplică în cazul în care se folosește pentru dezinfectarea apei destinate consumului uman o metodă de dezinfecție care generează clorat, în special dioxid de clor. Dacă este posibil, statele membre depun eforturi pentru a atinge o valoare mai scăzută, fără însă a afecta operațiunea de dezinfecție. Acest parametru se măsoară numai în cazul în care se folosesc astfel de metode de dezinfecție. |
| Clorit | 0,25 | mg/l | Un parametrul valoric de 0,70 mg/l se aplică în cazul în care se folosește pentru dezinfectarea apei destinate consumului uman o metodă de dezinfecție care generează clorit, în special dioxid de clor.
  Dacă este posibil, statele membre depun eforturi pentru a atinge o valoare mai scăzută, fără însă a afecta operațiunea de dezinfecție.
  Acest parametru se măsoară numai în cazul în care se folosesc astfel de metode de dezinfecție. |
| Crom | 25 | μg/l | Parametrul valoric de 25 μg/l trebuie să fie atins până la 12 ianuarie 2036. Până la data respectivă, parametrul valoric pentru crom este de 50 μg/l. |
| Cupru | 2,0 | mg/l | |
| Cianură | 50 | μg/l | |
| 1,2-dicloretan | 3,0 | μg/l | |
| Epiclorhidrină | 0,10 | μg/l | Parametrul valoric de 0,10 μg/l se referă la concentrația reziduală de monomer din apă, calculată conform specificațiilor privind eliberarea maximă din polimerul corespondent în contact cu apa. |
| Fluorură | 1,5 | mg/l | |
| Acizi haloacetici (AHA) | 60 | μg/l | Acest parametru se măsoară numai în cazul în care se folosesc pentru dezinfectarea apei destinate consumului uman metode de dezinfecție care pot genera AHA. Acesta reprezintă suma următoarelor cinci substanțe reprezentative: acid monocloroacetic, dicloroacetic, tricloroacetic și acid monobromoacetic și dibromoacetic. |
| Plumb | 5 | μg/l | Parametrul valoric de 5 μg/l trebuie să fie atins cel mai târziu până la 12 ianuarie 2036. Până la data respectivă, parametrul valoric pentru plumb este de 10 μg/l. |
| | | | După data menționată, trebuie să se atingă parametrul valoric de 5 μg/l cel puțin la punctul de furnizare al sistemului de distribuție casnică.
  În sensul articolului 11 alineatul (2) primul paragraf litera (b), se aplică parametrul valoric de 5 μg/l la robinet. |
| Mercur | 1,0 | μg/l | |
| Microcistină-LR | 1,0 | μg/l | Acest parametru se măsoară doar în cazul unor înfloriri potențiale în sursa de apă (creșterea densității de celule cianobacteriene sau potențial de înflorire). |
| Nichel | 20 | μg/l | |
| Nitrat | 50 | mg/l | Statele membre se asigură că se respectă condiția [nitrat]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1, unde concentrația în mg/l pentru nitrat (NO3) și nitrit (NO2) este indicată între paranteze pătrate, precum și că se respectă parametrul valoric de 0,10 mg/l pentru nitriți la ieșirea apei din stațiile de tratare. |
| Nitrit | 0,50 | mg/l | Statele membre se asigură că se respectă condiția [nitrat]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1, unde concentrația în mg/l pentru nitrat (NO3) și nitrit (NO2) este indicată între paranteze pătrate, precum și că se respectă parametrul valoric de 0,10 mg/l pentru nitriți la ieșirea apei din stațiile de tratare. |
| Pesticide | 0,10 | μg/l | „Pesticide” reprezintă:






  — | insecticide organice; |

Parametru

Parametru valoric

Unitate de măsură

Note

Acrilamidă

0,10

μg/l

Parametrul valoric de 0,10 μg/l se referă la concentrația reziduală de monomer din apă, calculată conform specificațiilor privind eliberarea maximă din polimerul corespondent în contact cu apa.

Antimoniu

10

μg/l

Arsenic

10

μg/l

Benzen

1,0

μg/l

Benzo(a)piren

0,010

μg/l

Bisfenol A

2,5

μg/l

Bor

1,5

mg/l

Un parametrul valoric de 2,4 mg/l se aplică în cazul în care apa desalinizată este sursa predominantă de apă a sistemului de aprovizionare în cauză sau în regiunile în care condițiile geologice ar putea duce la niveluri ridicate de bor în apele subterane.

Bromat

10

μg/l

Cadmiu

5,0

μg/l

Clorat

0,25

mg/l

Un parametrul valoric de 0,7 mg/l se aplică în cazul în care se folosește pentru dezinfectarea apei destinate consumului uman o metodă de dezinfecție care generează clorat, în special dioxid de clor. Dacă este posibil, statele membre depun eforturi pentru a atinge o valoare mai scăzută, fără însă a afecta operațiunea de dezinfecție. Acest parametru se măsoară numai în cazul în care se folosesc astfel de metode de dezinfecție.

Clorit

0,25

mg/l

Un parametrul valoric de 0,70 mg/l se aplică în cazul în care se folosește pentru dezinfectarea apei destinate consumului uman o metodă de dezinfecție care generează clorit, în special dioxid de clor.

Dacă este posibil, statele membre depun eforturi pentru a atinge o valoare mai scăzută, fără însă a afecta operațiunea de dezinfecție.

Acest parametru se măsoară numai în cazul în care se folosesc astfel de metode de dezinfecție.

Crom

25

μg/l

Parametrul valoric de 25 μg/l trebuie să fie atins până la 12 ianuarie 2036. Până la data respectivă, parametrul valoric pentru crom este de 50 μg/l.

Cupru

2,0

mg/l

Cianură

50

μg/l

1,2-dicloretan

3,0

μg/l

Epiclorhidrină

0,10

μg/l

Parametrul valoric de 0,10 μg/l se referă la concentrația reziduală de monomer din apă, calculată conform specificațiilor privind eliberarea maximă din polimerul corespondent în contact cu apa.

Fluorură

1,5

mg/l

Acizi haloacetici (AHA)

60

μg/l

Acest parametru se măsoară numai în cazul în care se folosesc pentru dezinfectarea apei destinate consumului uman metode de dezinfecție care pot genera AHA. Acesta reprezintă suma următoarelor cinci substanțe reprezentative: acid monocloroacetic, dicloroacetic, tricloroacetic și acid monobromoacetic și dibromoacetic.

Plumb

5

μg/l

Parametrul valoric de 5 μg/l trebuie să fie atins cel mai târziu până la 12 ianuarie 2036. Până la data respectivă, parametrul valoric pentru plumb este de 10 μg/l.

După data menționată, trebuie să se atingă parametrul valoric de 5 μg/l cel puțin la punctul de furnizare al sistemului de distribuție casnică.

În sensul articolului 11 alineatul (2) primul paragraf litera (b), se aplică parametrul valoric de 5 μg/l la robinet.

Mercur

1,0

μg/l

Microcistină-LR

1,0

μg/l

Acest parametru se măsoară doar în cazul unor înfloriri potențiale în sursa de apă (creșterea densității de celule cianobacteriene sau potențial de înflorire).

Nichel

20

μg/l

Nitrat

50

mg/l

Statele membre se asigură că se respectă condiția [nitrat]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1, unde concentrația în mg/l pentru nitrat (NO3) și nitrit (NO2) este indicată între paranteze pătrate, precum și că se respectă parametrul valoric de 0,10 mg/l pentru nitriți la ieșirea apei din stațiile de tratare.

Nitrit

0,50

mg/l

Statele membre se asigură că se respectă condiția [nitrat]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1, unde concentrația în mg/l pentru nitrat (NO3) și nitrit (NO2) este indicată între paranteze pătrate, precum și că se respectă parametrul valoric de 0,10 mg/l pentru nitriți la ieșirea apei din stațiile de tratare.

Pesticide

0,10

μg/l

„Pesticide” reprezintă:

—

insecticide organice;

| — | erbicide organice; |
| --- | --- |

—

erbicide organice;

| — | fungicide organice; |
| --- | --- |

—

fungicide organice;

| — | nematocide organice; |
| --- | --- |

—

nematocide organice;

| — | acaricide organice; |
| --- | --- |

—

acaricide organice;

| — | algicide organice; |
| --- | --- |

—

algicide organice;

| — | rodenticide organice; |
| --- | --- |

—

rodenticide organice;

| — | produse organice de combatere a mucegaiului; |
| --- | --- |

—

produse organice de combatere a mucegaiului;

| — | produse conexe (inter alia, regulatori de creștere), |
| --- | --- |

—

produse conexe (inter alia, regulatori de creștere),

și metaboliții lor, astfel cum sunt definiți la articolul 3 punctul 32 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului  (1), care sunt considerați relevanți pentru apa destinată consumului uman.

Un metabolit al unui pesticid este considerat relevant pentru apa destinată consumului uman dacă există motive să se presupună că acesta are proprietăți intrinseci comparabile cu cele ale substanței-mamă din punctul de vedere al activității sale pesticide țintă sau că fie acesta, fie produsele sale de transformare generează un risc de sănătate pentru consumatori.

Parametrul valoric de 0,10 μg/l se aplică fiecărui pesticid în parte.

Parametrul valoric este 0,030 μg/l pentru aldrin, dieldrin, heptaclor și heptaclor epoxid.

Statele membre stabilesc o valoare orientativă pentru a gestiona prezența metaboliților de pesticide nerelevanți în apa destinată consumului uman.

Numai pesticidele care este probabil să fie prezente într-o anumită aprovizionare de apă trebuie monitorizate.

Pe baza datelor raportate de statele membre, Comisia poate înființa o bază de date a pesticidelor și a metaboliților lor relevanți, ținând seama de prezența lor posibilă în apa destinată consumului uman.

Pesticide Total

0,50

μg/l

„Pesticide Total” reprezintă suma tuturor pesticidelor, astfel cum sunt definite în cadrul rubricii precedente, detectate și cuantificate în cadrul procedurii de monitorizare.

PFAS Total

0,50

μg/l

„PFAS Total” înseamnă totalitatea substanțelor perfluoroalchilate și polifluoroalchilate.

Acest parametru valoric se aplică numai după ce sunt elaborate orientările tehnice pentru monitorizarea acestui parametru, în conformitate cu articolul 13 alineatul (7). Statele membre pot decide în acel moment să utilizeze fie ambii parametri „PFAS Total” și „Suma PFAS”, fie doar unul dintre aceștia.

Suma PFAS

0,10

μg/l

„Suma PFAS” înseamnă suma substanțelor perfluoroalchilate și polifluoroalchilate care sunt considerate un motiv de îngrijorare din perspectiva apei destinate consumului uman și care sunt enumerate în partea B punctul 3 din anexa III. Acesta este un subset al substanțelor „PFAS Total” care conțin o grupă perfluoroalchil cu trei sau mai mulți atomi de carbon (–CnF2n–, n ≥ 3) sau o grupă perfluoroalchileter cu doi sau mai mulți atomi de carbon (–CnF2nOCmF2m–, n și m ≥ 1).

Hidrocarburi aromatice policiclice

0,10

μg/l

Suma concentrațiilor următorilor compuși specificați: benzo(b)fluoranten, benzo(k)fluoranten, benzo(ghi)perilen și indeno(1,2,3-cd)piren.

Seleniu

20

μg/l

Un parametrul valoric de 30 μg/l se aplică în cazul regiunilor în care condițiile geologice ar putea duce la niveluri ridicate de seleniu în apele subterane.

Tetracloretenă și tricloretenă

10

μg/l

Suma concentrațiilor acestor doi parametri.

Trihalometani Total

100

μg/l

Dacă este posibil, statele membre depun eforturi pentru a atinge un parametru valoric mai scăzut, fără însă a afecta operațiunea de dezinfecție.

Acesta este suma concentrațiilor următorilor compuși specificați: cloroform, bromoform, dibromoclormetan și bromdiclormetan

Uraniu

30

μg/l

Clorură de vinil

0,50

μg/l

Parametrul valoric de 0,50 μg/l se referă la concentrația reziduală de monomer în apă, calculată conform specificațiilor privind eliberarea maximă din polimerul corespondent în contact cu apa.

Partea C

Parametri indicatori

| Parametru | Parametru valoric | Unitate de măsură | Note |
| --- | --- | --- | --- |
| Aluminiu | 200 | μg/l | |
| Amoniu | 0,50 | mg/l | |
| Clorură | 250 | mg/l | Apa nu ar trebui să fie corozivă. |
| Clostridium perfringens, inclusiv spori | 0 | număr/100 ml | Acest parametru se măsoară în cazul în care evaluarea riscurilor indică faptul că este oportun să se procedeze astfel. |
| Culoare | Acceptabilă pentru consumatori și fără modificări anormale | | |
| Conductivitate | 2 500 | μS cm-1 la 20 °C | Apa nu ar trebui să fie agresivă. |
| Concentrația ionilor de hidrogen | ≥ 6,5 și ≤ 9,5 | unități pH | Apa nu ar trebui să fie agresivă.
  În cazul apei plate îmbuteliate în sticle sau recipiente, valoarea minimă poate fi redusă la 4,5 unități pH. În cazul apei îmbuteliate în sticle sau recipiente care are în mod natural un conținut ridicat de dioxid de carbon sau care este îmbogățită artificial cu acesta, valoarea minimă poate fi mai scăzută. |
| Fier | 200 | μg/l | |
| Mangan | 50 | μg/l | |
| Miros | Acceptabil pentru consumatori și fără modificări anormale | | |
| Oxidabilitate | 5,0 | mg/l O2 | Acest parametru nu trebuie măsurat dacă se analizează parametrul COT. |
| Sulfat | 250 | mg/l | Apa nu ar trebui să fie corozivă. |
| Sodiu | 200 | mg/l | |
| Gust | Acceptabil pentru consumatori și fără modificări anormale | | |
| Număr de colonii 22 °C | Fără modificări anormale | | |
| Bacterii coliforme | 0 | număr/100 ml | În cazul apei îmbuteliate în sticle sau recipiente, unitatea este numărul/250 ml. |
| Carbon organic total (COT) | Fără modificări anormale | | Acest parametru nu trebuie măsurat în cazul surselor de aprovizionare cu un debit mai mic de 10 000 m3 pe zi. |
| Turbiditate | Acceptabilă pentru consumatori și fără modificări anormale | | |
| Apa nu ar trebui să fie agresivă sau corozivă. Acest lucru este valabil în special pentru apa care suportă un tip de tratare (demineralizare, dedurizare, tratare prin membrană, osmoză inversă etc.). |
| Când apa destinată consumului uman este obținută printr-o tratare care demineralizează sau dedurizează semnificativ apa, ar putea fi adăugate săruri de calciu și magneziu pentru a condiționa apa în vederea reducerii oricărui potențial impact negativ asupra sănătății, precum și a reducerii caracterului coroziv sau agresiv al apei și pentru a îmbunătăți gustul. Ar putea fi stabilite concentrații minime de calciu și magneziu sau de solide dizolvate totale în apa dedurizată sau demineralizată, ținând seama de caracteristicile apei care intră în procesele respective. |

Parametru

Parametru valoric

Unitate de măsură

Note

Aluminiu

200

μg/l

Amoniu

0,50

mg/l

Clorură

250

mg/l

Apa nu ar trebui să fie corozivă.

Clostridium perfringens, inclusiv spori

0

număr/100 ml

Acest parametru se măsoară în cazul în care evaluarea riscurilor indică faptul că este oportun să se procedeze astfel.

Culoare

Acceptabilă pentru consumatori și fără modificări anormale

Conductivitate

2 500

μS cm-1 la 20 °C

Apa nu ar trebui să fie agresivă.

Concentrația ionilor de hidrogen

≥ 6,5 și ≤ 9,5

unități pH

Apa nu ar trebui să fie agresivă.

În cazul apei plate îmbuteliate în sticle sau recipiente, valoarea minimă poate fi redusă la 4,5 unități pH. În cazul apei îmbuteliate în sticle sau recipiente care are în mod natural un conținut ridicat de dioxid de carbon sau care este îmbogățită artificial cu acesta, valoarea minimă poate fi mai scăzută.

Fier

200

μg/l

Mangan

50

μg/l

Miros

Acceptabil pentru consumatori și fără modificări anormale

Oxidabilitate

5,0

mg/l O2

Acest parametru nu trebuie măsurat dacă se analizează parametrul COT.

Sulfat

250

mg/l

Apa nu ar trebui să fie corozivă.

Sodiu

200

mg/l

Gust

Acceptabil pentru consumatori și fără modificări anormale

Număr de colonii 22 °C

Fără modificări anormale

Bacterii coliforme

0

număr/100 ml

În cazul apei îmbuteliate în sticle sau recipiente, unitatea este numărul/250 ml.

Carbon organic total (COT)

Fără modificări anormale

Acest parametru nu trebuie măsurat în cazul surselor de aprovizionare cu un debit mai mic de 10 000 m3 pe zi.

Turbiditate

Acceptabilă pentru consumatori și fără modificări anormale

Apa nu ar trebui să fie agresivă sau corozivă. Acest lucru este valabil în special pentru apa care suportă un tip de tratare (demineralizare, dedurizare, tratare prin membrană, osmoză inversă etc.).

Când apa destinată consumului uman este obținută printr-o tratare care demineralizează sau dedurizează semnificativ apa, ar putea fi adăugate săruri de calciu și magneziu pentru a condiționa apa în vederea reducerii oricărui potențial impact negativ asupra sănătății, precum și a reducerii caracterului coroziv sau agresiv al apei și pentru a îmbunătăți gustul. Ar putea fi stabilite concentrații minime de calciu și magneziu sau de solide dizolvate totale în apa dedurizată sau demineralizată, ținând seama de caracteristicile apei care intră în procesele respective.

Partea D

Parametri relevanți pentru evaluarea riscurilor care vizează sistemele de distribuție casnică

| Parametru | Parametru valoric | Unitate de măsură | Note |
| --- | --- | --- | --- |
| Legionella | < 1 000 | CFU/l | Acest parametru valoric este stabilit în sensul articolelor 10 și 14. Măsurile prevăzute la respectivele articole ar putea fi avute în vedere chiar și dacă valoarea se situează sub nivelul parametrului valoric, de exemplu în cazul infecțiilor izolate și în focare. În astfel de cazuri, sursa infecției ar trebui confirmată iar specia de Legionella ar trebui identificată. |
| Plumb | 10 | μg/l | Acest parametru valoric este stabilit în sensul articolelor 10 și 14.
  Statele membre ar trebui să facă maximul de eforturi să ajungă la valoarea mai scăzută de 5 μg/l până la 12 ianuarie 2036. |

Parametru

Parametru valoric

Unitate de măsură

Note

Legionella

< 1 000

CFU/l

Acest parametru valoric este stabilit în sensul articolelor 10 și 14. Măsurile prevăzute la respectivele articole ar putea fi avute în vedere chiar și dacă valoarea se situează sub nivelul parametrului valoric, de exemplu în cazul infecțiilor izolate și în focare. În astfel de cazuri, sursa infecției ar trebui confirmată iar specia de Legionella ar trebui identificată.

Plumb

10

μg/l

Acest parametru valoric este stabilit în sensul articolelor 10 și 14.

Statele membre ar trebui să facă maximul de eforturi să ajungă la valoarea mai scăzută de 5 μg/l până la 12 ianuarie 2036.

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (JO L 309, 24.11.2009, p. 1).

---

ANEXA II

MONITORIZARE

Partea A

Obiective generale și programe de monitorizare pentru apa destinată consumului uman

| 1. | Programele de monitorizare instituite în temeiul articolului 13 alineatul (2) pentru apa destinată consumului uman:






  (a) | verifică dacă măsurile instituite pentru a controla riscurile la adresa sănătății umane pe tot parcursul lanțului de aprovizionare cu apă din zona de captare, de la tratare și înmagazinare până la distribuție, sunt eficace și dacă la punctul de conformitate apa destinată consumului uman este sanogenă și curată; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

verifică dacă măsurile instituite pentru a controla riscurile la adresa sănătății umane pe tot parcursul lanțului de aprovizionare cu apă din zona de captare, de la tratare și înmagazinare până la distribuție, sunt eficace și dacă la punctul de conformitate apa destinată consumului uman este sanogenă și curată;

| (b) | furnizează informații cu privire la calitatea apei destinate consumului uman pentru a demonstra că sunt respectate obligațiile prevăzute la articolul 4 și parametrii valorici stabiliți în conformitate cu articolul 5; |
| --- | --- |

(b)

furnizează informații cu privire la calitatea apei destinate consumului uman pentru a demonstra că sunt respectate obligațiile prevăzute la articolul 4 și parametrii valorici stabiliți în conformitate cu articolul 5;

| (c) | identifică mijloacele cele mai adecvate de atenuare a riscului pentru sănătatea umană. |
| --- | --- |

(c)

identifică mijloacele cele mai adecvate de atenuare a riscului pentru sănătatea umană.

| 2. | Programele de monitorizare instituite în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) includ unul dintre următoarele elemente sau o combinație a acestora:






  (a) | colectarea și analiza unor probe de apă distincte; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

colectarea și analiza unor probe de apă distincte;

| (b) | înregistrarea măsurătorilor în cadrul unui proces continuu de monitorizare. |
| --- | --- |

(b)

înregistrarea măsurătorilor în cadrul unui proces continuu de monitorizare.

În plus, programele de monitorizare pot consta în:

| (a) | inspectarea înregistrărilor privind funcționalitatea și întreținerea echipamentelor; |
| --- | --- |

(a)

inspectarea înregistrărilor privind funcționalitatea și întreținerea echipamentelor;

| (b) | inspectarea zonei de captare a apei și a infrastructurii aferente tratării, înmagazinării și distribuției, fără a aduce atingere cerințelor în materie de monitorizare prevăzute la articolul 8 alineatul (2) primul paragraf litera (c) și la articolul 10 alineatul (1) primul paragraf litera (b). |
| --- | --- |

(b)

inspectarea zonei de captare a apei și a infrastructurii aferente tratării, înmagazinării și distribuției, fără a aduce atingere cerințelor în materie de monitorizare prevăzute la articolul 8 alineatul (2) primul paragraf litera (c) și la articolul 10 alineatul (1) primul paragraf litera (b).

| 3. | Programele de monitorizare includ, de asemenea, un program operațional de monitorizare, care oferă o înțelegere rapidă a problemelor legate de performanța operațională și de calitatea apei și care permite întreprinderea cu rapiditate a măsurilor de remediere preplanificate. Aceste programe operaționale de monitorizare trebuie să fie specifice aprovizionării, ținând cont de rezultatele identificării pericolelor și a evenimentelor periculoase, precum și ale evaluării riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare și trebuie să fie menite să confirme eficacitatea tuturor măsurilor de monitorizare legate de captare, tratare, distribuție și înmagazinare.
  Programul operațional de monitorizare include monitorizarea parametrului „turbiditate” la stația de aprovizionare cu apă pentru a controla la intervale regulate eficacitatea îndepărtării fizice prin procesele de filtrare, în conformitate cu valorile de referință și cu frecvențele indicate în tabelul următor (nu se aplică surselor de ape subterane în cazul în care turbiditatea este cauzată de fier și mangan):






  Parametru de funcționare | Valoare de referință |
| --- | --- | --- |
| Turbiditate la stația de aprovizionare cu apă | 0,3 NTU în 95 % din probe și niciuna care să depășească 1 NTU |
| Volumul (m3) de apă distribuit sau produs în fiecare zi în interiorul unei zone de aprovizionare | Frecvența minimă de prelevare și analiză |
| ≤ 1 000 | Săptămânal |
| >1 000 ≤ 10 000 | Zilnic |
| > 10 000 | Continuu |

3.

Programul operațional de monitorizare include monitorizarea parametrului „turbiditate” la stația de aprovizionare cu apă pentru a controla la intervale regulate eficacitatea îndepărtării fizice prin procesele de filtrare, în conformitate cu valorile de referință și cu frecvențele indicate în tabelul următor (nu se aplică surselor de ape subterane în cazul în care turbiditatea este cauzată de fier și mangan):

Parametru de funcționare

Valoare de referință

Turbiditate la stația de aprovizionare cu apă

0,3 NTU în 95 % din probe și niciuna care să depășească 1 NTU

Volumul (m3) de apă distribuit sau produs în fiecare zi în interiorul unei zone de aprovizionare

Frecvența minimă de prelevare și analiză

≤ 1 000

Săptămânal

>1 000 ≤ 10 000

Zilnic

> 10 000

Continuu

Programul operațional de monitorizare include și monitorizarea următorilor parametri în apa brută pentru a controla eficacitatea proceselor de tratare împotriva riscurilor microbiologice:

| Parametru de funcționare | Valoare de referință | Unitate de măsură | Note |
| --- | --- | --- | --- |
| Colifagi somatici | 50 (pentru apă brută) | Unități formatoare de plăci (PFU)/100 ml | Acest parametru trebuie măsurat în cazul în care evaluarea riscurilor indică faptul că este oportun să se procedeze astfel. În cazul în care prezența sa este constatată în apa brută în concentrații de > 50 PFU/100 ml, el ar trebui analizat după treptele de tratare pentru a se determina reducerea logaritmică de către barierele existente și pentru a se evalua dacă riscul de pătrundere a virusurilor patogene este ținut sub control în mod suficient. |

Parametru de funcționare

Valoare de referință

Unitate de măsură

Note

Colifagi somatici

50 (pentru apă brută)

Unități formatoare de plăci (PFU)/100 ml

Acest parametru trebuie măsurat în cazul în care evaluarea riscurilor indică faptul că este oportun să se procedeze astfel. În cazul în care prezența sa este constatată în apa brută în concentrații de > 50 PFU/100 ml, el ar trebui analizat după treptele de tratare pentru a se determina reducerea logaritmică de către barierele existente și pentru a se evalua dacă riscul de pătrundere a virusurilor patogene este ținut sub control în mod suficient.

| 4. | Statele membre se asigură că programele de monitorizare sunt evaluate în mod continuu și actualizate sau confirmate cel puțin o dată la șase ani. |
| --- | --- |

4.

Partea B

Parametrii și frecvențele de prelevare

| 1. | Lista parametrilor
  Grupa A
  Următorii parametri (grupa A) sunt monitorizați în conformitate cu frecvențele de monitorizare prevăzute la punctul 2 tabelul 1:






  (a) | Escherichia coli (E. coli), enterococi intestinali, bacterii coliforme, număr de colonii la 22 °C, culoare, turbiditate, gust, miros, pH și conductivitate; |
| --- | --- | --- |

1.

Grupa A

Următorii parametri (grupa A) sunt monitorizați în conformitate cu frecvențele de monitorizare prevăzute la punctul 2 tabelul 1:

(a)

Escherichia coli (E. coli), enterococi intestinali, bacterii coliforme, număr de colonii la 22 °C, culoare, turbiditate, gust, miros, pH și conductivitate;

| (b) | alți parametri identificați ca fiind relevanți în cadrul programului de monitorizare, în conformitate cu articolul 5 alineatul (3), și, dacă este cazul, printr-o evaluare a riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare, astfel cum se prevede la articolul 9 și în partea C din prezenta anexă. |
| --- | --- |

(b)

alți parametri identificați ca fiind relevanți în cadrul programului de monitorizare, în conformitate cu articolul 5 alineatul (3), și, dacă este cazul, printr-o evaluare a riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare, astfel cum se prevede la articolul 9 și în partea C din prezenta anexă.

În anumite circumstanțe, se adaugă următorii parametri la parametrii grupei A:

| (a) | amoniu și nitrit, în cazul în care este folosită tratarea cu cloramină; |
| --- | --- |

(a)

amoniu și nitrit, în cazul în care este folosită tratarea cu cloramină;

| (b) | aluminiu și fier, dacă sunt utilizate ca substanțe chimice de tratare a apei. |
| --- | --- |

(b)

aluminiu și fier, dacă sunt utilizate ca substanțe chimice de tratare a apei.

Escherichia coli
  (E. Coli) și enterococii intestinali sunt considerați „parametri-cheie” și frecvența de monitorizare a acestora nu poate face obiectul unei reduceri în virtutea unei evaluări a riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare în conformitate cu articolul 9 și partea C din prezenta anexă. Aceștia sunt întotdeauna monitorizați cel puțin conform frecvențelor indicate la punctul 2 tabelul 1.

Grupa B

Pentru a determina conformitatea cu toți parametrii valorici stabiliți în prezenta directivă, toți ceilalți parametri care nu sunt analizați în cadrul grupei A și care sunt stabiliți în conformitate cu articolul 5, în afară de parametrii din partea D din anexa I, sunt monitorizați cel puțin conform frecvențelor indicate la punctul 2 tabelul 1, cu excepția cazului în care este fixată o frecvență diferită de prelevare pe baza unei evaluări a riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare realizate în conformitate cu articolul 9 și partea C din prezenta anexă.

| 2. | Frecvențele de prelevare

  Tabelul 1. Frecvența minimă de prelevare și de analiză pentru monitorizarea conformității









  Volumul de apă distribuit sau produs în fiecare zi în interiorul unei zone de aprovizionare
  (a se vedea notele 1 și 2) m3 | Parametrii grupei A
  numărul de probe pe an | Parametrii grupei B
  numărul de probe pe an |
| --- | --- | --- | --- |
| | < 10 | > 0 (a se vedea nota 4) | > 0 (a se vedea nota 4) |
| ≥ 10 | ≤ 100 | 2 | 1 (a se vedea nota 5) |
| > 100 | ≤1 000 | 4 | 1 |
| > 1 000 | ≤ 10 000 | 4 pentru primii 1 000 m3/zi
  - 3 pentru fiecare tranșă suplimentară de 1000 m3/zi și fracțiune de tranșă din volumul total
  (a se vedea nota 3) | 1 pentru primii 1 000 m3/zi
  - 1 pentru fiecare tranșă suplimentară de 4 500 m3/zi și fracțiune de tranșă din volumul total
  (a se vedea nota 3) |
| > 10 000 | ≤ 100 000 | 3 pentru primii 10 000 m3/zi
  - 1 pentru fiecare tranșă suplimentară de 10 000 m3/zi și fracțiune de tranșă din volumul total
  (a se vedea nota 3) |
| > 100 000 | | 12 pentru primii 100 000 m3/zi
  - 1 pentru fiecare tranșă suplimentară de 25 000 m3/zi și fracțiune de tranșă din volumul total
  (a se vedea nota 3) |
| Nota 1: | O zonă de aprovizionare este o zonă geografică determinată în care apa destinată consumului uman provine din una sau mai multe surse și în care calitatea apei poate fi considerată aproximativ uniformă. |

2.

Tabelul 1. Frecvența minimă de prelevare și de analiză pentru monitorizarea conformității

Volumul de apă distribuit sau produs în fiecare zi în interiorul unei zone de aprovizionare

(a se vedea notele 1 și 2) m3

Parametrii grupei A

numărul de probe pe an

Parametrii grupei B

numărul de probe pe an

< 10

> 0 (a se vedea nota 4)

> 0 (a se vedea nota 4)

≥ 10

≤ 100

2

1 (a se vedea nota 5)

> 100

≤1 000

4

1

> 1 000

≤ 10 000

4 pentru primii 1 000 m3/zi

- 3 pentru fiecare tranșă suplimentară de 1000 m3/zi și fracțiune de tranșă din volumul total

(a se vedea nota 3)

1 pentru primii 1 000 m3/zi

- 1 pentru fiecare tranșă suplimentară de 4 500 m3/zi și fracțiune de tranșă din volumul total

(a se vedea nota 3)

> 10 000

≤ 100 000

3 pentru primii 10 000 m3/zi

- 1 pentru fiecare tranșă suplimentară de 10 000 m3/zi și fracțiune de tranșă din volumul total

(a se vedea nota 3)

> 100 000

12 pentru primii 100 000 m3/zi

- 1 pentru fiecare tranșă suplimentară de 25 000 m3/zi și fracțiune de tranșă din volumul total

(a se vedea nota 3)

Nota 1:

O zonă de aprovizionare este o zonă geografică determinată în care apa destinată consumului uman provine din una sau mai multe surse și în care calitatea apei poate fi considerată aproximativ uniformă.

| Nota 2: | Volumele se calculează ca medii pe parcursul unui an calendaristic. Numărul de locuitori dintr-o zonă de aprovizionare poate fi folosit în loc de volumul de apă pentru a determina frecvența minimă, pe baza unui consum de apă estimat de 200 l/(zi*persoană). |
| --- | --- |

Nota 2:

Volumele se calculează ca medii pe parcursul unui an calendaristic. Numărul de locuitori dintr-o zonă de aprovizionare poate fi folosit în loc de volumul de apă pentru a determina frecvența minimă, pe baza unui consum de apă estimat de 200 l/(zi*persoană).

| Nota 3: | Frecvența indicată se calculează după cum urmează: de exemplu, 4 300 m3/zi = 16 probe pentru parametrii din grupa A (patru pentru primii 1 000 m3/zi + 12 pentru 3 300 m3/zi suplimentari). |
| --- | --- |

Nota 3:

Frecvența indicată se calculează după cum urmează: de exemplu, 4 300 m3/zi = 16 probe pentru parametrii din grupa A (patru pentru primii 1 000 m3/zi + 12 pentru 3 300 m3/zi suplimentari).

| Nota 4: | Pentru furnizorii de apă, în cazul în care nu a fost acordată o exceptare în temeiul articolului 3 alineatul (3) litera (b), statele membre stabilesc frecvența minimă de prelevare pentru parametrii din grupele A și B, cu condiția ca parametrii-cheie să fie monitorizați cel puțin o dată pe an. |
| --- | --- |

Nota 4:

Pentru furnizorii de apă, în cazul în care nu a fost acordată o exceptare în temeiul articolului 3 alineatul (3) litera (b), statele membre stabilesc frecvența minimă de prelevare pentru parametrii din grupele A și B, cu condiția ca parametrii-cheie să fie monitorizați cel puțin o dată pe an.

| Nota 5: | Statele membre pot reduce frecvența prelevării, cu condiția ca toți parametrii stabiliți în conformitate cu articolul 5 să fie monitorizați cel puțin o dată la șase ani și să fie monitorizați în cazurile în care este integrată o nouă sursă de apă în sistemul de aprovizionare cu apă sau se efectuează modificări ale sistemului respectiv, atunci când este preconizat un efect potențial negativ asupra calității apei. |
| --- | --- |

Nota 5:

Statele membre pot reduce frecvența prelevării, cu condiția ca toți parametrii stabiliți în conformitate cu articolul 5 să fie monitorizați cel puțin o dată la șase ani și să fie monitorizați în cazurile în care este integrată o nouă sursă de apă în sistemul de aprovizionare cu apă sau se efectuează modificări ale sistemului respectiv, atunci când este preconizat un efect potențial negativ asupra calității apei.

Partea C

Evaluarea riscurilor și gestionarea riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare

| 1. | Pe baza rezultatului evaluării riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare, astfel cum este menționată la articolul 9, se extinde lista parametrilor avuți în vedere pentru monitorizare și se mărește frecvența de prelevare indicată în partea B, în cazul în care este îndeplinită oricare dintre condițiile următoare:






  (a) | lista parametrilor sau a frecvențelor prevăzută în prezenta anexă nu este suficientă pentru a îndeplini obligațiile impuse în temeiul articolului 13 alineatul (1); |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

lista parametrilor sau a frecvențelor prevăzută în prezenta anexă nu este suficientă pentru a îndeplini obligațiile impuse în temeiul articolului 13 alineatul (1);

| (b) | este necesară o monitorizare suplimentară în sensul articolului 13 alineatul (5); |
| --- | --- |

(b)

este necesară o monitorizare suplimentară în sensul articolului 13 alineatul (5);

| (c) | este necesar să se furnizeze garanțiile prevăzute la punctul 1 litera (a) din partea A; |
| --- | --- |

(c)

este necesar să se furnizeze garanțiile prevăzute la punctul 1 litera (a) din partea A;

| (d) | este necesar să se mărească frecvențele de prelevare în temeiul articolului 8 alineatul (4) primul paragraf litera (a). |
| --- | --- |

(d)

este necesar să se mărească frecvențele de prelevare în temeiul articolului 8 alineatul (4) primul paragraf litera (a).

| 2. | Ca urmare a unei evaluări a riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare, este posibil să se reducă lista parametrilor avuți în vedere pentru monitorizare și frecvențele de prelevare din partea B, dacă sunt îndeplinite toate condițiile următoare:






  (a) | locul și frecvența de prelevare se stabilesc în funcție de originea parametrului, precum și în funcție de variabilitatea și tendințele pe termen lung privind concentrația acestuia, ținând seama de articolul 6; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

locul și frecvența de prelevare se stabilesc în funcție de originea parametrului, precum și în funcție de variabilitatea și tendințele pe termen lung privind concentrația acestuia, ținând seama de articolul 6;

| (b) | pentru a reduce frecvența minimă de prelevare a unui parametru, rezultatele obținute pe baza probelor prelevate la intervale regulate pe o perioadă de cel puțin trei ani de la punctele de prelevare reprezentative pentru întreaga zonă de aprovizionare sunt toate mai mici de 60 % din parametrul valoric; |
| --- | --- |

(b)

pentru a reduce frecvența minimă de prelevare a unui parametru, rezultatele obținute pe baza probelor prelevate la intervale regulate pe o perioadă de cel puțin trei ani de la punctele de prelevare reprezentative pentru întreaga zonă de aprovizionare sunt toate mai mici de 60 % din parametrul valoric;

| (c) | pentru a elimina un parametru din lista de parametri care trebuie monitorizați, rezultatele obținute pe baza probelor prelevate la intervale regulate pe o perioadă de cel puțin trei ani de la punctele de prelevare reprezentative pentru întreaga zonă de aprovizionare sunt toate mai mici de 30 % din parametrul valoric; |
| --- | --- |

(c)

pentru a elimina un parametru din lista de parametri care trebuie monitorizați, rezultatele obținute pe baza probelor prelevate la intervale regulate pe o perioadă de cel puțin trei ani de la punctele de prelevare reprezentative pentru întreaga zonă de aprovizionare sunt toate mai mici de 30 % din parametrul valoric;

| (d) | pentru a elimina un parametru din lista de parametri care trebuie monitorizați, decizia se bazează pe rezultatul evaluării riscurilor care ține cont de rezultatele monitorizării surselor de apă destinată consumului uman și care confirmă că sănătatea umană este protejată împotriva efectelor negative ale oricărei contaminări a apei destinate consumului uman, astfel cum se prevede la articolul 1; |
| --- | --- |

(d)

pentru a elimina un parametru din lista de parametri care trebuie monitorizați, decizia se bazează pe rezultatul evaluării riscurilor care ține cont de rezultatele monitorizării surselor de apă destinată consumului uman și care confirmă că sănătatea umană este protejată împotriva efectelor negative ale oricărei contaminări a apei destinate consumului uman, astfel cum se prevede la articolul 1;

| (e) | pentru a reduce frecvența prelevării unui parametru sau pentru a elimina un parametru din lista parametrilor care trebuie monitorizați, evaluarea riscurilor confirmă faptul că niciun factor care poate fi anticipat în mod rezonabil nu este susceptibil să provoace o deteriorare a calității apei destinate consumului uman. |
| --- | --- |

(e)

pentru a reduce frecvența prelevării unui parametru sau pentru a elimina un parametru din lista parametrilor care trebuie monitorizați, evaluarea riscurilor confirmă faptul că niciun factor care poate fi anticipat în mod rezonabil nu este susceptibil să provoace o deteriorare a calității apei destinate consumului uman.

În cazul în care rezultatele monitorizării, care demonstrează faptul că au fost îndeplinite condițiile prevăzute la punctul 2 literele (b)-(e), sunt deja disponibile înainte de 12 ianuarie 2021, respectivele rezultate ale monitorizării pot fi folosite începând cu data respectivă pentru a adapta monitorizarea în urma evaluării riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare.

În cazul în care au fost deja implementate ajustări ale monitorizării ca urmare a evaluării riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare, în conformitate, printre altele, cu partea C a anexei II la Directiva (UE) 98/83/CE, statele membre pot prevedea posibilitatea confirmării valabilității acestora fără a mai fi necesară o monitorizare în conformitate cu punctul 2 literele (b) și (c), pentru încă o perioadă de cel puțin trei ani, în punctele reprezentative pentru întreaga zonă de aprovizionare.

Partea D

Metode de prelevare și puncte de prelevare

| 1. | Punctele de prelevare se stabilesc astfel încât să se asigure conformitatea cu articolul 6 alineatul (1). În cazul unei rețele de distribuție, un stat membru poate preleva probe din zona de aprovizionare sau la lucrările de tratare pentru anumiți parametri dacă se poate demonstra că nu ar exista modificări nefavorabile ale valorilor măsurate ale parametrilor în cauză. În măsura în care este posibil, numărul prelevărilor se distribuie în mod egal în timp și în spațiu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Prelevarea de probe la punctul de conformitate îndeplinește următoarele cerințe:






  (a) | probele de conformitate pentru anumiți parametri chimici, în special, cupru, plumb și nichel, se iau din primul fir de apă al robinetului consumatorului. Pe durata unei zile trebuie să se preleve, în mod aleatoriu, o probă cu un volum de 1 litru. Ca alternativă, statele membre pot utiliza metode care necesită o perioadă fixă de stagnare și care reflectă mai bine situația la nivel național, cum ar fi cantitatea medie săptămânală utilizată de către consumatori, cu condiția ca, la nivelul zonei de aprovizionare, acest lucru să nu conducă la un număr mai redus de cazuri de nerespectare decât cel obținut prin metoda momentului ales în mod aleatoriu pe durata unei zile; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

probele de conformitate pentru anumiți parametri chimici, în special, cupru, plumb și nichel, se iau din primul fir de apă al robinetului consumatorului. Pe durata unei zile trebuie să se preleve, în mod aleatoriu, o probă cu un volum de 1 litru. Ca alternativă, statele membre pot utiliza metode care necesită o perioadă fixă de stagnare și care reflectă mai bine situația la nivel național, cum ar fi cantitatea medie săptămânală utilizată de către consumatori, cu condiția ca, la nivelul zonei de aprovizionare, acest lucru să nu conducă la un număr mai redus de cazuri de nerespectare decât cel obținut prin metoda momentului ales în mod aleatoriu pe durata unei zile;

| (b) | probele de verificare a conformității în ceea ce privește parametrii microbiologici la punctul de conformitate se prelevă și se manipulează în conformitate cu scopul de prelevare B corespunzător standardului EN ISO 19458. |
| --- | --- |

(b)

probele de verificare a conformității în ceea ce privește parametrii microbiologici la punctul de conformitate se prelevă și se manipulează în conformitate cu scopul de prelevare B corespunzător standardului EN ISO 19458.

| 3. | Prelevările pentru depistarea bacteriei Legionella în sistemele de distribuție casnică sunt efectuate la punctele cu risc de proliferare ale bacteriei Legionella, la punctele reprezentative pentru expunerea sistemică la Legionella sau la ambele. Statele membre stabilesc orientări pentru metodele de prelevare pentru Legionella. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Prelevarea de probe în rețeaua de distribuție, cu excepția prelevării la robinetele consumatorilor, respectă standardul ISO 5667-5. Pentru parametrii microbiologici, prelevarea de probe din rețeaua de distribuție se realizează și se manipulează în conformitate cu scopul de prelevare A corespunzător standardului EN ISO 19458. |
| --- | --- |

4.

---

ANEXA III

SPECIFICAȚII PENTRU ANALIZA PARAMETRILOR

Statele membre se asigură că metodele de analiză utilizate în scopul de a monitoriza și de a demonstra conformitatea cu prezenta directivă, cu excepția turbidității, sunt validate și documentate în conformitate cu standardul EN ISO/IEC 17025 sau cu alte standarde echivalente acceptate la nivel internațional. Statele membre se asigură că laboratoarele sau părțile cu care au încheiat contracte laboratoarele aplică practicile sistemului de management al calității în conformitate cu EN ISO/IEC 17025 sau cu alte standarde echivalente acceptate la nivel internațional.

În scopul evaluării echivalenței dintre metodele alternative și metodele prevăzute în prezenta anexă, statele membre pot utiliza standardul EN ISO 17994, stabilit ca standardul pentru echivalența metodelor microbiologice, standardul EN ISO 16140 sau orice alt protocol similar acceptat pe plan internațional pentru a stabili echivalența metodelor bazate pe alte principii decât utilizarea de culturi, care sunt în afara domeniului de aplicare a EN ISO 17994.

În lipsa unei metode de analiză care să îndeplinească caracteristicile minime de performanță stabilite în partea B, statele membre se asigură că monitorizarea este efectuată utilizându-se cele mai bune tehnici disponibile care nu presupun costuri excesive.

Partea A

Parametrii microbiologici pentru care sunt specificate metodele de analiză

Metodele de analiză pentru parametrii microbiologici sunt:

| (a) | Escherichia coli (E. coli) și bacterii coliforme (EN ISO 9308-1 sau EN ISO 9308-2); |
| --- | --- |

(a)

Escherichia coli (E. coli) și bacterii coliforme (EN ISO 9308-1 sau EN ISO 9308-2);

| (b) | enterococi intestinali (EN ISO 7899-2); |
| --- | --- |

(b)

enterococi intestinali (EN ISO 7899-2);

| (c) | numărul de colonii sau de colonii microbiene heterotrofe la 22 °C (EN ISO 6222); |
| --- | --- |

(c)

numărul de colonii sau de colonii microbiene heterotrofe la 22 °C (EN ISO 6222);

| (d) | Clostridium perfringens, inclusiv sporii (EN ISO 14189); |
| --- | --- |

(d)

Clostridium perfringens, inclusiv sporii (EN ISO 14189);

| (e) | Legionella (EN ISO 11731 pentru conformitatea cu valoarea din partea D din anexa I);
  Pentru monitorizarea verificării bazate pe riscuri și pentru completarea metodelor de cultură, pot fi utilizate metode suplimentare, precum ISO/TS 12869, metodele de cultură rapidă, metodele care nu sunt bazate pe cultură și metodele moleculare, în special qPCR; |
| --- | --- |

(e)

Legionella (EN ISO 11731 pentru conformitatea cu valoarea din partea D din anexa I);

Pentru monitorizarea verificării bazate pe riscuri și pentru completarea metodelor de cultură, pot fi utilizate metode suplimentare, precum ISO/TS 12869, metodele de cultură rapidă, metodele care nu sunt bazate pe cultură și metodele moleculare, în special qPCR;

| (f) | colifagi somatici.
  Pentru monitorizarea operațională, pot fi utilizate partea A din anexa II, EN ISO 10705-2 și EN ISO 10705-3. |
| --- | --- |

(f)

colifagi somatici.

Pentru monitorizarea operațională, pot fi utilizate partea A din anexa II, EN ISO 10705-2 și EN ISO 10705-3.

Partea B

Parametrii chimici și parametrii indicatori pentru care sunt specificate caracteristicile de performanță

1.   Parametrii chimici și parametrii indicatori

Pentru parametrii care figurează în tabelul 1 din prezenta anexă, metoda de analiză utilizată are cel puțin capacitatea de a măsura concentrații egale cu parametrul valoric cu o limită de cuantificare, astfel cum este definită la articolul 2 punctul 2 din Directiva 2009/90/CE a Comisiei (1), mai mică sau egală cu 30 % din parametrul valoric în cauză și o incertitudine de măsurare astfel cum se specifică în tabelul 1 din prezenta anexă. Rezultatul se exprimă folosind cel puțin același număr de cifre semnificative ca și în cazul parametrului valoric menționat în părțile B și C din anexa I la prezenta directivă.

Incertitudinea de măsurare prevăzută în tabelul 1 nu se utilizează ca o toleranță suplimentară la parametrii valorici stabiliți în anexa I.

Tabelul 1. Caracteristica minimă de performanță „incertitudinea de măsurare”

| Parametri | Incertitudinea de măsurare
  (a se vedea nota 1)
  % din parametrul valoric (cu excepția pH-ului) | Note |
| --- | --- | --- |
| Aluminiu | 25 | |
| Amoniu | 40 | |
| Acrilamidă | 30 | |
| Antimoniu | 40 | |
| Arsenic | 30 | |
| Benzo(a)piren | 50 | A se vedea nota 2 |
| Benzen | 40 | |
| Bisfenol A | 50 | |
| Bor | 25 | |
| Bromat | 40 | |
| Cadmiu | 25 | |
| Clorură | 15 | |
| Clorat | 40 | |
| Clorit | 40 | |
| Crom | 30 | |
| Cupru | 25 | |
| Cianură | 30 | A se vedea nota 3 |
| 1,2-dicloretan | 40 | |
| Epiclorhidrină | 30 | |
| Fluorură | 20 | |
| AHA | 50 | |
| Concentrația ionilor de hidrogen pH | 0,2 | A se vedea nota 4 |
| Fier | 30 | |
| Plumb | 30 | |
| Mangan | 30 | |
| Mercur | 30 | |
| Microcistină-LR | 30 | |
| Nichel | 25 | |
| Nitrat | 15 | |
| Nitrit | 20 | |
| Oxidabilitate | 50 | A se vedea nota 5 |
| Pesticide | 30 | A se vedea nota 6 |
| PFAS | 50 | |
| Hidrocarburi aromatice policiclice | 40 | A se vedea nota 7 |
| Seleniu | 40 | |
| Sodiu | 15 | |
| Sulfat | 15 | |
| Tetracloretenă | 40 | A se vedea nota 8 |
| Tricloretenă | 40 | A se vedea nota 8 |
| Trihalometani – total | 40 | A se vedea nota 7 |
| Carbon organic total (COT) | 30 | A se vedea nota 9 |
| Turbiditate | 30 | A se vedea nota 10 |
| Uraniu | 30 | |
| Clorură de vinil | 50 | |

Parametri

Incertitudinea de măsurare

(a se vedea nota 1)

% din parametrul valoric (cu excepția pH-ului)

Note

Aluminiu

25

Amoniu

40

Acrilamidă

30

Antimoniu

40

Arsenic

30

Benzo(a)piren

50

A se vedea nota 2

Benzen

40

Bisfenol A

50

Bor

25

Bromat

40

Cadmiu

25

Clorură

15

Clorat

40

Clorit

40

Crom

30

Cupru

25

Cianură

30

A se vedea nota 3

1,2-dicloretan

40

Epiclorhidrină

30

Fluorură

20

AHA

50

Concentrația ionilor de hidrogen pH

0,2

A se vedea nota 4

Fier

30

Plumb

30

Mangan

30

Mercur

30

Microcistină-LR

30

Nichel

25

Nitrat

15

Nitrit

20

Oxidabilitate

50

A se vedea nota 5

Pesticide

30

A se vedea nota 6

PFAS

50

Hidrocarburi aromatice policiclice

40

A se vedea nota 7

Seleniu

40

Sodiu

15

Sulfat

15

Tetracloretenă

40

A se vedea nota 8

Tricloretenă

40

A se vedea nota 8

Trihalometani – total

40

A se vedea nota 7

Carbon organic total (COT)

30

A se vedea nota 9

Turbiditate

30

A se vedea nota 10

Uraniu

30

Clorură de vinil

50

2.   Note la tabelul 1

| Nota 1 | : | Incertitudinea de măsurare este valoarea absolută a parametrului care caracterizează dispersia valorilor cantitative atribuite unei mărimi măsurabile, pe baza informațiilor utilizate. Criteriul de performanță pentru incertitudinea de măsurare (k = 2) este procentajul din parametrul valoric prevăzut în tabel sau orice valoare mai strictă. Incertitudinea de măsurare se estimează la nivelul parametrului valoric, cu excepția cazului în care se prevede altfel. |
| --- | --- | --- |
| Nota 2 | : | În cazul în care valoarea incertitudinii de măsurare nu poate fi atinsă, ar trebui selectate cele mai bune tehnici disponibile (până la 60 %). |
| Nota 3 | : | Metoda determină cantitatea totală de cianură sub toate formele. |
| Nota 4 | : | Valoarea incertitudinii de măsurare este exprimată în unități de pH. |
| Nota 5 | : | Metoda de referință: EN ISO 8467. |
| Nota 6 | : | Caracteristicile de performanță pentru fiecare pesticid sunt furnizate cu titlu orientativ. În cazul mai multor pesticide se pot obține valori ale incertitudinii de măsurare care coboară până la 30 %, iar pentru câteva pesticide se pot admite valori mai mari, de până la 80 %. |
| Nota 7 | : | Caracteristicile de performanță se aplică fiecărei substanțe, specificate la 25 % din parametrul valoric care figurează în partea B din anexa I. |
| Nota 8 | : | Caracteristicile de performanță se aplică fiecărei substanțe, specificate la 50 % din parametrul valoric care figurează în partea B din anexa I. |
| Nota 9 | : | Incertitudinea de măsurare ar trebui să fie estimată la nivelul de 3 mg/l din carbonul organic total (COT). Pentru specificarea incertitudinii metodei de testare, sunt utilizate Orientările EN 1484 pentru determinarea COT și a carbonului organic dizolvat (COD). |
| Nota 10 | : | Incertitudinea de măsurare ar trebui să fie estimată la nivelul de 1,0 NTU (unități de turbiditate nefelometrică), în conformitate cu EN ISO 7027 sau cu o altă metodă-standard echivalentă. |

Nota 1

:

Incertitudinea de măsurare este valoarea absolută a parametrului care caracterizează dispersia valorilor cantitative atribuite unei mărimi măsurabile, pe baza informațiilor utilizate. Criteriul de performanță pentru incertitudinea de măsurare (k = 2) este procentajul din parametrul valoric prevăzut în tabel sau orice valoare mai strictă. Incertitudinea de măsurare se estimează la nivelul parametrului valoric, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

Nota 2

:

În cazul în care valoarea incertitudinii de măsurare nu poate fi atinsă, ar trebui selectate cele mai bune tehnici disponibile (până la 60 %).

Nota 3

:

Metoda determină cantitatea totală de cianură sub toate formele.

Nota 4

:

Valoarea incertitudinii de măsurare este exprimată în unități de pH.

Nota 5

:

Metoda de referință: EN ISO 8467.

Nota 6

:

Caracteristicile de performanță pentru fiecare pesticid sunt furnizate cu titlu orientativ. În cazul mai multor pesticide se pot obține valori ale incertitudinii de măsurare care coboară până la 30 %, iar pentru câteva pesticide se pot admite valori mai mari, de până la 80 %.

Nota 7

:

Caracteristicile de performanță se aplică fiecărei substanțe, specificate la 25 % din parametrul valoric care figurează în partea B din anexa I.

Nota 8

:

Caracteristicile de performanță se aplică fiecărei substanțe, specificate la 50 % din parametrul valoric care figurează în partea B din anexa I.

Nota 9

:

Incertitudinea de măsurare ar trebui să fie estimată la nivelul de 3 mg/l din carbonul organic total (COT). Pentru specificarea incertitudinii metodei de testare, sunt utilizate Orientările EN 1484 pentru determinarea COT și a carbonului organic dizolvat (COD).

Nota 10

:

Incertitudinea de măsurare ar trebui să fie estimată la nivelul de 1,0 NTU (unități de turbiditate nefelometrică), în conformitate cu EN ISO 7027 sau cu o altă metodă-standard echivalentă.

3.   Suma PFAS

Următoarele substanțele relevante trebuie analizate pe baza orientărilor tehnice elaborate în conformitate cu articolul 13 alineatul (7):

| — | Acid perfluorobutanoic (PFBA) |
| --- | --- |

—

Acid perfluorobutanoic (PFBA)

| — | Acid perfluoropentanoic (PFPeA) |
| --- | --- |

—

Acid perfluoropentanoic (PFPeA)

| — | Acid perfluorohexanoic (PFHxA) |
| --- | --- |

—

Acid perfluorohexanoic (PFHxA)

| — | Acid perfluoroheptanoic (PFHpA) |
| --- | --- |

—

Acid perfluoroheptanoic (PFHpA)

| — | Acid perfluorooctanoic (PFOA) |
| --- | --- |

—

Acid perfluorooctanoic (PFOA)

| — | Acid perfluorononanoic (PFNA) |
| --- | --- |

—

Acid perfluorononanoic (PFNA)

| — | Acid perfluorodecanoic (PFDA) |
| --- | --- |

—

Acid perfluorodecanoic (PFDA)

| — | Acid perfluoroundecanoic (PFUnDA) |
| --- | --- |

—

Acid perfluoroundecanoic (PFUnDA)

| — | Acid perfluorododecanoic (PFDoDA) |
| --- | --- |

—

Acid perfluorododecanoic (PFDoDA)

| — | Acid perfluorotridecanoic (PFTrDA) |
| --- | --- |

—

Acid perfluorotridecanoic (PFTrDA)

| — | Acid perfluorobutansulfonic (PFBS) |
| --- | --- |

—

Acid perfluorobutansulfonic (PFBS)

| — | Acid perfluoropentansulfonic (PFPeS) |
| --- | --- |

—

Acid perfluoropentansulfonic (PFPeS)

| — | Acid perfluorohexansulfonic (PFHxS) |
| --- | --- |

—

Acid perfluorohexansulfonic (PFHxS)

| — | Acid perfluoroheptansulfonic (PFHpS) |
| --- | --- |

—

Acid perfluoroheptansulfonic (PFHpS)

| — | Acid perfluorooctansulfonic (PFOS) |
| --- | --- |

—

Acid perfluorooctansulfonic (PFOS)

| — | Acid perfluorononansulfonic (PFNS) |
| --- | --- |

—

Acid perfluorononansulfonic (PFNS)

| — | Acid perfluorodecansulfonic (PFDS) |
| --- | --- |

—

Acid perfluorodecansulfonic (PFDS)

| — | Acid perfluoroundecansulfonic |
| --- | --- |

—

Acid perfluoroundecansulfonic

| — | Acid perfluorododecansulfonic |
| --- | --- |

—

Acid perfluorododecansulfonic

| — | Acid perfluorotridecansulfonic |
| --- | --- |

—

Acid perfluorotridecansulfonic

Substanțele respective sunt monitorizate atunci când se concluzionează, în urma evaluării riscurilor și a gestionării riscurilor aferente bazinelor hidrografice aferente punctelor de captare, efectuate în conformitate cu articolul 8, că este posibil ca substanțele respective să fie prezente într-o anumită zonă a aprovizionării cu apă.

---

(1)  Directiva 2009/90/CE a Comisiei din 31 iulie 2009 de stabilire, în temeiul Directivei 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a specificațiilor tehnice pentru analiza chimică și monitorizarea stării apelor (JO L 201, 1.8.2009, p. 36).

---

ANEXA IV

INFORMAȚII PUSE LA DISPOZIȚIA PUBLICULUI

Informațiile cuprinse la punctele următoare sunt accesibile consumatorilor online, într-un mod ușor de utilizat și personalizat, iar consumatorii pot obține accesul la informațiile respective prin alte mijloace, pe baza unei cereri justificate:

| 1. | identificarea furnizorului de apă relevant, zona și numărul de persoane aprovizionate și metoda de producere a apei, inclusiv informații generale privind tipurile de tratare și de dezinfecție aplicate apei; statele membre pot deroga de la această cerință în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din Directiva 2007/2/CE; |
| --- | --- |

1.

identificarea furnizorului de apă relevant, zona și numărul de persoane aprovizionate și metoda de producere a apei, inclusiv informații generale privind tipurile de tratare și de dezinfecție aplicate apei; statele membre pot deroga de la această cerință în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din Directiva 2007/2/CE;

| 2. | cele mai recente rezultate ale monitorizării efectuate pentru parametrii enumerați în părțile A, B și C din anexa I, inclusiv frecvența de monitorizare împreună cu parametrii valorici stabiliți în conformitate cu articolul 5; rezultatele monitorizării trebuie să nu fie mai vechi de un an, cu excepția cazului în care frecvența de monitorizare stabilită de prezenta directivă permite altfel; |
| --- | --- |

2.

cele mai recente rezultate ale monitorizării efectuate pentru parametrii enumerați în părțile A, B și C din anexa I, inclusiv frecvența de monitorizare împreună cu parametrii valorici stabiliți în conformitate cu articolul 5; rezultatele monitorizării trebuie să nu fie mai vechi de un an, cu excepția cazului în care frecvența de monitorizare stabilită de prezenta directivă permite altfel;

| 3. | informații privind următorii parametri care nu sunt enumerați în partea C din anexa I și valorile asociate:






  (a) | duritate; |
| --- | --- | --- |

3.

informații privind următorii parametri care nu sunt enumerați în partea C din anexa I și valorile asociate:

(a)

duritate;

| (b) | minerale, anioni/cationi dizolvați în apă:






  — | calciu Ca; |
| --- | --- | --- |

(b)

minerale, anioni/cationi dizolvați în apă:

—

calciu Ca;

| — | magneziu Mg; |
| --- | --- |

—

magneziu Mg;

| — | potasiu K; |
| --- | --- |

—

potasiu K;

| 4. | în cazul unui pericol potențial pentru sănătatea umană, astfel cum a fost stabilit de autoritățile competente sau de alte organisme relevante, ca urmare a unei depășiri a parametrilor valorici stabiliți în conformitate cu articolul 5, informații privind pericolul potențial pentru sănătatea umană și recomandările legate de sănătate și consum asociate sau un link către un site care să ofere acces la astfel de informații; |
| --- | --- |

4.

în cazul unui pericol potențial pentru sănătatea umană, astfel cum a fost stabilit de autoritățile competente sau de alte organisme relevante, ca urmare a unei depășiri a parametrilor valorici stabiliți în conformitate cu articolul 5, informații privind pericolul potențial pentru sănătatea umană și recomandările legate de sănătate și consum asociate sau un link către un site care să ofere acces la astfel de informații;

| 5. | informații relevante privind evaluarea riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare; |
| --- | --- |

5.

informații relevante privind evaluarea riscurilor care vizează sistemul de aprovizionare;

| 6. | recomandări pentru consumatori, inclusiv cu privire la modul în care se poate reduce consumul de apă, acolo unde este cazul, la modul în care se poate utiliza apa într-un mod responsabil, în funcție de condițiile locale, și la modul în care se pot evita riscurile pentru sănătate cauzate de stagnările de apă; |
| --- | --- |

6.

recomandări pentru consumatori, inclusiv cu privire la modul în care se poate reduce consumul de apă, acolo unde este cazul, la modul în care se poate utiliza apa într-un mod responsabil, în funcție de condițiile locale, și la modul în care se pot evita riscurile pentru sănătate cauzate de stagnările de apă;

| 7. | pentru furnizorii de apă care furnizează cel puțin 10 000 m3 pe zi sau care deservesc cel puțin 50 000 de persoane, informații anuale cu privire la:






  (a) | performanța globală a sistemului de apă, din punctul de vedere al eficienței, și la ratele de pierdere, de îndată ce aceste informații sunt disponibile și cel târziu la data prevăzută la articolul 4 alineatul (3) al doilea paragraf; |
| --- | --- | --- |

7.

pentru furnizorii de apă care furnizează cel puțin 10 000 m3 pe zi sau care deservesc cel puțin 50 000 de persoane, informații anuale cu privire la:

(a)

performanța globală a sistemului de apă, din punctul de vedere al eficienței, și la ratele de pierdere, de îndată ce aceste informații sunt disponibile și cel târziu la data prevăzută la articolul 4 alineatul (3) al doilea paragraf;

| (b) | structura proprietății sistemului de aprovizionare cu apă în funcție de furnizorul de apă; |
| --- | --- |

(b)

structura proprietății sistemului de aprovizionare cu apă în funcție de furnizorul de apă;

| (c) | în cazul în care costurile sunt recuperate printr-un sistem tarifar, informații privind structura tarifului pe metru cub de apă, inclusiv privind costurile fixe și variabile, precum și costurile legate de măsurile luate în sensul articolului 16, în cazul în care furnizorii de apă au luat astfel de măsuri; |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care costurile sunt recuperate printr-un sistem tarifar, informații privind structura tarifului pe metru cub de apă, inclusiv privind costurile fixe și variabile, precum și costurile legate de măsurile luate în sensul articolului 16, în cazul în care furnizorii de apă au luat astfel de măsuri;

| (d) | în cazul în care sunt disponibile, un rezumat și statistici privind reclamațiile primite de furnizorii de apă de la consumatori referitoare la aspecte care se încadrează în domeniul de aplicare al prezentei directive; |
| --- | --- |

(d)

în cazul în care sunt disponibile, un rezumat și statistici privind reclamațiile primite de furnizorii de apă de la consumatori referitoare la aspecte care se încadrează în domeniul de aplicare al prezentei directive;

| 8. | În urma unei cereri justificate, consumatorilor li se acordă acces la datele istorice pentru informațiile de la punctele 2 și 3, care au o vechime de până la 10 ani, dacă sunt disponibile, și care nu sunt anterioare datei de 13 ianuarie 2023. |
| --- | --- |

8.

În urma unei cereri justificate, consumatorilor li se acordă acces la datele istorice pentru informațiile de la punctele 2 și 3, care au o vechime de până la 10 ani, dacă sunt disponibile, și care nu sunt anterioare datei de 13 ianuarie 2023.

---

ANEXA V

PRINCIPII PENTRU STABILIREA METODOLOGIILOR MENȚIONATE LA articolul 11

Grupuri de materiale

| 1. | Materiale organice
  Materialele organice sunt compuse numai din:






  (a) | substanțele inițiale enumerate în lista pozitivă europeană a substanțelor inițiale care urmează să fie întocmită de Comisie în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) primul paragraf litera (b); și |
| --- | --- | --- |

1.

Materialele organice sunt compuse numai din:

(a)

substanțele inițiale enumerate în lista pozitivă europeană a substanțelor inițiale care urmează să fie întocmită de Comisie în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) primul paragraf litera (b); și

| (b) | substanțe în legătură cu care nu există posibilitatea ca substanța și produsele sale de reacție să fie prezente la niveluri care depășesc 0,1 μg/l în apa destinată consumului uman, cu excepția cazului în care, pentru unele substanțe specifice, este necesară o valoare mai strictă având în vedere toxicitatea acestora. |
| --- | --- |

(b)

substanțe în legătură cu care nu există posibilitatea ca substanța și produsele sale de reacție să fie prezente la niveluri care depășesc 0,1 μg/l în apa destinată consumului uman, cu excepția cazului în care, pentru unele substanțe specifice, este necesară o valoare mai strictă având în vedere toxicitatea acestora.

Materialele organice sunt testate în conformitate cu tabelul 1, conform metodelor de testare specificate în standardele europene relevante sau, în absența acestora, conform unei metode recunoscute la nivel internațional sau național și îndeplinesc cerințele prevăzute în cadrul acestora. În acest scop, rezultatele testărilor prin care se urmărește migrarea substanțelor sunt transformate corespunzător valorilor estimate pentru apa de la robinet.

| 2. | Materiale metalice
  Se utilizează numai materialele metalice incluse în lista pozitivă europeană a compozițiilor care urmează să fie întocmită de Comisie în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) primul paragraf litera (b). Sunt respectate limitările prevăzute în lista pozitivă europeană în ceea ce privește compoziția acestor materiale, utilizarea lor pentru anumite produse și utilizarea respectivelor produse.
  Materialele metalice se testează în conformitate cu tabelul 1, conform metodelor de testare specificate în standardele europene relevante sau, în absența acestora, conform unei metode recunoscute la nivel internațional sau național și trebuie să îndeplinească cerințele prevăzute în cadrul acestora. |
| --- | --- |

2.

Se utilizează numai materialele metalice incluse în lista pozitivă europeană a compozițiilor care urmează să fie întocmită de Comisie în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) primul paragraf litera (b). Sunt respectate limitările prevăzute în lista pozitivă europeană în ceea ce privește compoziția acestor materiale, utilizarea lor pentru anumite produse și utilizarea respectivelor produse.

Materialele metalice se testează în conformitate cu tabelul 1, conform metodelor de testare specificate în standardele europene relevante sau, în absența acestora, conform unei metode recunoscute la nivel internațional sau național și trebuie să îndeplinească cerințele prevăzute în cadrul acestora.

| 3. | Materiale pe bază de ciment
  Materialele pe bază de ciment sunt compuse numai din unul sau mai mulți dintre următorii constituenți:






  (a) | constituenții organici enumerați în lista pozitivă europeană a constituenților care urmează să fie întocmită de Comisie în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) primul paragraf litera (b); |
| --- | --- | --- |

3.

Materialele pe bază de ciment sunt compuse numai din unul sau mai mulți dintre următorii constituenți:

(a)

constituenții organici enumerați în lista pozitivă europeană a constituenților care urmează să fie întocmită de Comisie în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) primul paragraf litera (b);

| (b) | constituenții organici pentru care nu există posibilitatea ca constituenții și produsele lor de reacție să fie prezente la niveluri care depășesc 0,1 μg/l în apa destinată consumului uman; sau |
| --- | --- |

(b)

constituenții organici pentru care nu există posibilitatea ca constituenții și produsele lor de reacție să fie prezente la niveluri care depășesc 0,1 μg/l în apa destinată consumului uman; sau

| (c) | constituenți anorganici. |
| --- | --- |

(c)

constituenți anorganici.

Materialele care au drept liant cimentul sunt testate în conformitate cu tabelul 1, conform metodelor de testare specificate în standardele europene relevante sau, în absența acestora, conform unei metode recunoscute la nivel internațional sau național și trebuie să îndeplinească cerințele prevăzute în cadrul acestora. În acest scop, rezultatele testărilor prin care se urmărește migrarea substanțelor sunt transformate corespunzător valorilor estimate pentru apa de la robinet.

| 4. | Emailuri și materiale ceramice
  Emailurile și materialele ceramice sunt compuse numai din substanțe inițiale incluse în lista pozitivă europeană a compozițiilor care urmează să fie întocmită de Comisie în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) primul paragraf litera (b), după efectuarea unei evaluări a elementelor utilizate în compoziția acestor materiale.
  Emailurile și materialele ceramice sunt testate în conformitate cu tabelul 1, conform metodelor de testare specificate în standardele europene relevante sau, în absența acestora, conform unei metode recunoscute la nivel internațional sau național și trebuie să îndeplinească cerințele prevăzute în cadrul acestora. În acest scop, rezultatele testărilor prin care se urmărește migrarea substanțelor sunt transformate corespunzător valorilor estimate pentru apa de la robinet. |
| --- | --- |

4.

Emailurile și materialele ceramice sunt compuse numai din substanțe inițiale incluse în lista pozitivă europeană a compozițiilor care urmează să fie întocmită de Comisie în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) primul paragraf litera (b), după efectuarea unei evaluări a elementelor utilizate în compoziția acestor materiale.

Emailurile și materialele ceramice sunt testate în conformitate cu tabelul 1, conform metodelor de testare specificate în standardele europene relevante sau, în absența acestora, conform unei metode recunoscute la nivel internațional sau național și trebuie să îndeplinească cerințele prevăzute în cadrul acestora. În acest scop, rezultatele testărilor prin care se urmărește migrarea substanțelor sunt transformate corespunzător valorilor estimate pentru apa de la robinet.

| 5. | Derogări pentru evaluarea materialelor utilizate în componentele minore și asamblate
  Pentru produsele asamblate: componentele, piesele și materialele minore trebuie descrise în detaliu și testarea trebuie redusă în mod corespunzător. În acest sens, „minor” se referă la un nivel de influență asupra calității apei destinate consumului uman care nu necesită testarea completă.

  Tabelul 1. Testări legate de tipurile de materiale










  Criterii | Organice (a se vedea nota 1) | Metalice (a se vedea nota 2) | Pe bază de ciment | Emailuri și materiale ceramice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liste pozitive europene | | | | |
| Lista pozitivă europeană de substanțe inițiale pentru materiale organice | X | N.N. | X | N.N. |
| Lista pozitivă europeană de compoziții metalice acceptate | N.N. | X | N.N. | N.N. |
| Lista pozitivă europeană de constituenți pentru materiale pe bază de ciment | N.N. | N.N. | X | N.N. |
| Lista pozitivă europeană de compoziții pentru emailuri și materiale ceramice | N.N. | N.N. | N.N. | X |
| Teste organoleptice | | | | |
| Miros și aromă | X | N.N. | X | N.N. |
| Culoare și turbiditate | X | N.N. | X | N.N. |
| Evaluări ale igienei generale | | | | |
| Scurgeri de carbon organic total | X | N.N. | X | N.N. |
| Reziduuri de suprafață (metale) | N.N. | X | N.N. | N.N. |
| Testarea migrării | | | | |
| Parametrii relevanți din prezenta directivă | X | X | X | X |
| CMTrobinet a substanțelor LP | X | N.N. | X (a se vedea nota 3) | N.N. |
| Substanțe neașteptate (GCMS) | X | N.N. | X (a se vedea nota 3) | N.N. |
| Conformitatea cu listele de compoziții | N.N. | X | N.N. | X |
| Favorizarea creșterii microbiene | X | N.N. | X (a se vedea nota 3) | N.N. |
| N.N.: | Nu este necesar |

5.

Pentru produsele asamblate: componentele, piesele și materialele minore trebuie descrise în detaliu și testarea trebuie redusă în mod corespunzător. În acest sens, „minor” se referă la un nivel de influență asupra calității apei destinate consumului uman care nu necesită testarea completă.

Tabelul 1. Testări legate de tipurile de materiale

Criterii

Organice (a se vedea nota 1)

Metalice (a se vedea nota 2)

Pe bază de ciment

Emailuri și materiale ceramice

Liste pozitive europene

Lista pozitivă europeană de substanțe inițiale pentru materiale organice

X

N.N.

X

N.N.

Lista pozitivă europeană de compoziții metalice acceptate

N.N.

X

N.N.

N.N.

Lista pozitivă europeană de constituenți pentru materiale pe bază de ciment

N.N.

N.N.

X

N.N.

Lista pozitivă europeană de compoziții pentru emailuri și materiale ceramice

N.N.

N.N.

N.N.

X

Teste organoleptice

Miros și aromă

X

N.N.

X

N.N.

Culoare și turbiditate

X

N.N.

X

N.N.

Evaluări ale igienei generale

Scurgeri de carbon organic total

X

N.N.

X

N.N.

Reziduuri de suprafață (metale)

N.N.

X

N.N.

N.N.

Testarea migrării

Parametrii relevanți din prezenta directivă

X

X

X

X

CMTrobinet a substanțelor LP

X

N.N.

X (a se vedea nota 3)

N.N.

Substanțe neașteptate (GCMS)

X

N.N.

X (a se vedea nota 3)

N.N.

Conformitatea cu listele de compoziții

N.N.

X

N.N.

X

Favorizarea creșterii microbiene

X

N.N.

X (a se vedea nota 3)

N.N.

N.N.:

Nu este necesar

| CMTrobinet: | Concentrația maximă admisibilă la robinet (stabilită fie pe baza avizului ECHA în scopul includerii substanței pe lista pozitivă europeană, fie pe baza limitei de migrare specifice stabilite în Regulamentul (UE) nr. 10/2011 al Comisiei () și ținând seama de un factor de alocare de 10 % și un consum de apă de doi litri pe zi). |
| --- | --- |

CMTrobinet:

Concentrația maximă admisibilă la robinet (stabilită fie pe baza avizului ECHA în scopul includerii substanței pe lista pozitivă europeană, fie pe baza limitei de migrare specifice stabilite în Regulamentul (UE) nr. 10/2011 al Comisiei () și ținând seama de un factor de alocare de 10 % și un consum de apă de doi litri pe zi).

| GCMS: | gaz-cromatografie – spectrometrie de masă (metodă de screening) |
| --- | --- |

GCMS:

gaz-cromatografie – spectrometrie de masă (metodă de screening)

| Nota 1: | Excepții specifice care trebuie stabilite în conformitate cu punctul 5 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

Nota 1:

Excepții specifice care trebuie stabilite în conformitate cu punctul 5 din prezenta anexă.

| Nota 2: | Metalele nu sunt supuse testării organoleptice deoarece este general acceptat faptul că, dacă sunt respectați parametrii valorici stabiliți în anexa I, este puțin probabil să apară probleme organoleptice. |
| --- | --- |

Nota 2:

Metalele nu sunt supuse testării organoleptice deoarece este general acceptat faptul că, dacă sunt respectați parametrii valorici stabiliți în anexa I, este puțin probabil să apară probleme organoleptice.

| Nota 3: | În funcție de existența substanțelor organice în compoziție. |
| --- | --- |

Nota 3:

În funcție de existența substanțelor organice în compoziție.

---

(1)  Regulamentul (UE) nr. 10/2011 al Comisiei din 14 ianuarie 2011 privind materialele și obiectele din plastic destinate să vină în contact cu produsele alimentare (JO L 12, 15.1.2011, p. 1).

---

ANEXA VI

Partea A

Directiva abrogată cu lista modificărilor sale ulterioare

(menționate la articolul 26)

| Directiva 98/83/CE a Consiliului
  (JO L 330, 5.12.1998, p. 32). | |
| --- | --- |
| Regulamentul (CE) nr. 1882/2003 al Parlamentului European și al Consiliului
  (JO L 284, 31.10.2003, p. 1). | Numai punctul 29 din anexa II |
| Regulamentul (CE) nr. 596/2009 al Parlamentului European și al Consiliului
  (JO L 188, 18.7.2009, p. 14). | Numai punctul 2.2 din anexă |
| Directiva (UE) 2015/1787 a Comisiei
  (JO L 260, 7.10.2015, p. 6). | |

Directiva 98/83/CE a Consiliului

(JO L 330, 5.12.1998, p. 32).

Regulamentul (CE) nr. 1882/2003 al Parlamentului European și al Consiliului

(JO L 284, 31.10.2003, p. 1).

Numai punctul 29 din anexa II

Regulamentul (CE) nr. 596/2009 al Parlamentului European și al Consiliului

(JO L 188, 18.7.2009, p. 14).

Numai punctul 2.2 din anexă

Directiva (UE) 2015/1787 a Comisiei

(JO L 260, 7.10.2015, p. 6).

Partea B

Termenele de transpunere în dreptul intern

(menționate la articolul 26)

| Directiva | Termenul de transpunere |
| --- | --- |
| 98/83/CE | 25 decembrie 2000 |
| (UE) 2015/1787 | 27 octombrie 2017 |

Directiva

Termenul de transpunere

98/83/CE

25 decembrie 2000

(UE) 2015/1787

27 octombrie 2017

---

ANEXA VII

TABEL DE CORESPONDENȚĂ

| Directiva 98/83/CE | Prezenta directivă |
| --- | --- |
| Articolul 1 | Articolul 1 |
| Articolul 2 punctul 1 | Articolul 2 punctul 1 |
| Articolul 2 punctul 2 | Articolul 2 punctul 2 |
| – | Articolul 2 punctele 3-11 |
| Articolul 3 alineatul (1) | Articolul 3 alineatul (1) |
| – | Articolul 3 alineatul (2) |
| Articolul 3 alineatul (2) | Articolul 3 alineatul (3) |
| Articolul 3 alineatul (3) | Articolul 3 alineatul (4) |
| – | Articolul 3 alineatele (5) și (6) |
| Articolul 4 alineatele (1) și (2) | Articolul 4 alineatele (1) și (2) |
| – | Articolul 4 alineatul (3) |
| Articolul 5 | Articolul 5 |
| Articolul 6 | Articolul 6 |
| – | Articolul 7 |
| – | Articolul 8 |
| – | Articolul 9 |
| – | Articolul 10 |
| – | Articolul 11 |
| – | Articolul 12 |
| Articolul 7 alineatul (1) | Articolul 13 alineatul (1) |
| Articolul 7 alineatul (2) | Articolul 13 alineatul (2) formularea introductivă |
| – | Articolul 13 alineatul (2) literele (a)-(e) |
| Articolul 7 alineatul (3) | Articolul 13 alineatul (3) |
| Articolul 7 alineatul (4) | – |
| Articolul 7 alineatele (5) și (6) | Articolul 13 alineatele (4) și (5) |
| – | Articolul 13 alineatele (6)-(8) |
| Articolul 8 alineatul (1) | Articolul 14 alineatul (1) |
| Articolul 8 alineatul (2) | Articolul 14 alineatul (2) primul paragraf |
| – | Articolul 14 alineatul (2) al doilea paragraf |
| Articolul 8 alineatul (3) | Articolul 14 alineatul (3) primul paragraf |
| – | Articolul 14 alineatul (3) al doilea paragraf |
| Articolul 8 alineatul (4) | Articolul 14 alineatul (5) |
| Articolul 8 alineatul (5) | – |
| Articolul 8 alineatul (6) | Articolul 14 alineatul (6) |
| Articolul 8 alineatul (7) | Articolul 14 alineatul (4) formularea introductivă litera (a) |
| – | Articolul 14 alineatul (4) literele (b) și (c) |
| Articolul 9 alineatul (1) prima teză | Articolul 15 alineatul (1) primul paragraf formularea introductivă |
| – | Articolul 15 alineatul (1) primul paragraf literele (a)-(c) |
| Articolul 9 alineatul (1) a doua teză | Articolul 15 alineatul (1) al doilea paragraf |
| Articolul 9 alineatul (1) a treia teză | Articolul 15 alineatul (1) al treilea paragraf |
| Articolul 9 alineatul (2) | – |
| Articolul 9 alineatele (3)-(6) | Articolul 15 alineatele (2)-(5) |
| Articolul 9 alineatul (7) | Articolul 18 alineatul (1) litera (e) |
| Articolul 9 alineatul (8) | Articolul 15 alineatul (6) |
| – | Articolul 16 |
| Articolul 10 | – |
| Articolul 11 | Articolul 20 |
| Articolul 12 | Articolul 22 |
| Articolul 13 alineatul (1) | Articolul 17 alineatul (1) |
| – | Articolul 17 alineatele (2) și (3) |
| Articolul 13 alineatele (2)-(6) | – |
| – | Articolul 18 alineatul (1) primul paragraf literele (a)-(d) |
| – | Articolul 18 alineatul (1) al doilea paragraf |
| – | Articolul 18 alineatele (2)-(5) |
| – | Articolul 19 |
| – | Articolul 21 |
| – | Articolul 23 |
| – | Articolul 25 |
| Articolul 14 | – |
| Articolul 15 | – |
| Articolul 16 | Articolul 26 |
| Articolul 17 | Articolul 24 |
| Articolul 18 | Articolul 27 |
| Articolul 19 | Articolul 28 |
| Anexa I partea A | Anexa I partea A |
| Anexa I partea B | Anexa I partea B |
| Anexa I partea C | Anexa I partea C |
| – | Anexa I partea D |
| Anexa II partea A punctele 1 și 2 | Anexa II partea A punctele 1 și 2 |
| Anexa II partea A punctul 3 | – |
| – | Anexa II partea A punctul 3 |
| Anexa II partea A punctul 4 | Anexa II partea A punctul 4 |
| Anexa II partea B punctul 1 | – |
| Anexa II partea B punctul 2 | Anexa II partea B punctul 1 |
| Anexa II partea B punctul 3 | Anexa II partea B punctul 2 |
| Anexa II partea C | Anexa II partea C |
| Anexa II partea D punctele 1 și 2 | Anexa II partea D punctele 1 și 2 |
| – | Anexa II partea D punctul 3 |
| Anexa II partea D punctul 3 | Anexa II partea D punctul 4 |
| Anexa III primul paragraf | Anexa III primul paragraf |
| – | Anexa III al doilea paragraf |
| Anexa III al doilea paragraf | Anexa III al treilea paragraf |
| Anexa III partea A primul și al doilea paragraf | – |
| Anexa III partea A al treilea paragraf literele (a)-(f) | Anexa III partea A |
| Anexa III partea B punctul 1 primul paragraf | Anexa III partea B punctul 1 primul paragraf |
| Anexa III partea B punctul 1 al doilea paragraf | – |
| Anexa III partea B punctul 1 al treilea paragraf și tabelul 1 | Anexa III partea B punctul 1 al doilea paragraf și tabelul 1 |
| Anexa III partea B punctul 1 tabelul 2 | – |
| Anexa III partea B punctul 2 | Anexa III partea B punctul 2 |
| – | Anexa III partea B punctul 3 |
| Anexa IV | – |
| Anexa V | Anexa VII |
| – | Anexa IV |
| – | Anexa V |
| – | Anexa VI |

Directiva 98/83/CE

Prezenta directivă

Articolul 1

Articolul 1

Articolul 2 punctul 1

Articolul 2 punctul 1

Articolul 2 punctul 2

Articolul 2 punctul 2

–

Articolul 2 punctele 3-11

Articolul 3 alineatul (1)

Articolul 3 alineatul (1)

–

Articolul 3 alineatul (2)

Articolul 3 alineatul (2)

Articolul 3 alineatul (3)

Articolul 3 alineatul (3)

Articolul 3 alineatul (4)

–

Articolul 3 alineatele (5) și (6)

Articolul 4 alineatele (1) și (2)

Articolul 4 alineatele (1) și (2)

–

Articolul 4 alineatul (3)

Articolul 5

Articolul 5

Articolul 6

Articolul 6

–

Articolul 7

–

Articolul 8

–

Articolul 9

–

Articolul 10

–

Articolul 11

–

Articolul 12

Articolul 7 alineatul (1)

Articolul 13 alineatul (1)

Articolul 7 alineatul (2)

Articolul 13 alineatul (2) formularea introductivă

–

Articolul 13 alineatul (2) literele (a)-(e)

Articolul 7 alineatul (3)

Articolul 13 alineatul (3)

Articolul 7 alineatul (4)

–

Articolul 7 alineatele (5) și (6)

Articolul 13 alineatele (4) și (5)

–

Articolul 13 alineatele (6)-(8)

Articolul 8 alineatul (1)

Articolul 14 alineatul (1)

Articolul 8 alineatul (2)

Articolul 14 alineatul (2) primul paragraf

–

Articolul 14 alineatul (2) al doilea paragraf

Articolul 8 alineatul (3)

Articolul 14 alineatul (3) primul paragraf

–

Articolul 14 alineatul (3) al doilea paragraf

Articolul 8 alineatul (4)

Articolul 14 alineatul (5)

Articolul 8 alineatul (5)

–

Articolul 8 alineatul (6)

Articolul 14 alineatul (6)

Articolul 8 alineatul (7)

Articolul 14 alineatul (4) formularea introductivă litera (a)

–

Articolul 14 alineatul (4) literele (b) și (c)

Articolul 9 alineatul (1) prima teză

Articolul 15 alineatul (1) primul paragraf formularea introductivă

–

Articolul 15 alineatul (1) primul paragraf literele (a)-(c)

Articolul 9 alineatul (1) a doua teză

Articolul 15 alineatul (1) al doilea paragraf

Articolul 9 alineatul (1) a treia teză

Articolul 15 alineatul (1) al treilea paragraf

Articolul 9 alineatul (2)

–

Articolul 9 alineatele (3)-(6)

Articolul 15 alineatele (2)-(5)

Articolul 9 alineatul (7)

Articolul 18 alineatul (1) litera (e)

Articolul 9 alineatul (8)

Articolul 15 alineatul (6)

–

Articolul 16

Articolul 10

–

Articolul 11

Articolul 20

Articolul 12

Articolul 22

Articolul 13 alineatul (1)

Articolul 17 alineatul (1)

–

Articolul 17 alineatele (2) și (3)

Articolul 13 alineatele (2)-(6)

–

–

Articolul 18 alineatul (1) primul paragraf literele (a)-(d)

–

Articolul 18 alineatul (1) al doilea paragraf

–

Articolul 18 alineatele (2)-(5)

–

Articolul 19

–

Articolul 21

–

Articolul 23

–

Articolul 25

Articolul 14

–

Articolul 15

–

Articolul 16

Articolul 26

Articolul 17

Articolul 24

Articolul 18

Articolul 27

Articolul 19

Articolul 28

Anexa I partea A

Anexa I partea A

Anexa I partea B

Anexa I partea B

Anexa I partea C

Anexa I partea C

–

Anexa I partea D

Anexa II partea A punctele 1 și 2

Anexa II partea A punctele 1 și 2

Anexa II partea A punctul 3

–

–

Anexa II partea A punctul 3

Anexa II partea A punctul 4

Anexa II partea A punctul 4

Anexa II partea B punctul 1

–

Anexa II partea B punctul 2

Anexa II partea B punctul 1

Anexa II partea B punctul 3

Anexa II partea B punctul 2

Anexa II partea C

Anexa II partea C

Anexa II partea D punctele 1 și 2

Anexa II partea D punctele 1 și 2

–

Anexa II partea D punctul 3

Anexa II partea D punctul 3

Anexa II partea D punctul 4

Anexa III primul paragraf

Anexa III primul paragraf

–

Anexa III al doilea paragraf

Anexa III al doilea paragraf

Anexa III al treilea paragraf

Anexa III partea A primul și al doilea paragraf

–

Anexa III partea A al treilea paragraf literele (a)-(f)

Anexa III partea A

Anexa III partea B punctul 1 primul paragraf

Anexa III partea B punctul 1 primul paragraf

Anexa III partea B punctul 1 al doilea paragraf

–

Anexa III partea B punctul 1 al treilea paragraf și tabelul 1

Anexa III partea B punctul 1 al doilea paragraf și tabelul 1

Anexa III partea B punctul 1 tabelul 2

–

Anexa III partea B punctul 2

Anexa III partea B punctul 2

–

Anexa III partea B punctul 3

Anexa IV

–

Anexa V

Anexa VII

–

Anexa IV

–

Anexa V

–

Anexa VI

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 23.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 435/63 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 435/63

---

DECIZIA (UE) 2020/2185 A CONSILIULUI

din 18 decembrie 2020

privind semnarea, în numele Uniunii, a Acordului de parteneriat voluntar dintre Uniunea Europeană și Republica Honduras privind asigurarea respectării legislației și guvernanța în sectorul forestier și schimburile comerciale cu produse din lemn care au ca destinație Uniunea Europeană

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (4) primul paragraf, coroborat cu articolul 218 alineatul (5),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | În mai 2003, Comisia a adoptat o comunicare către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Aplicarea reglementărilor forestiere, guvernare și schimburile comerciale (FLEGT): propunere privind un plan de acțiune al UE”. Planul de acțiune stabilit în comunicarea respectivă (denumit în continuare „Planul de acțiune FLEGT”) solicita luarea de măsuri pentru combaterea exploatării forestiere ilegale prin încheierea unor acorduri de parteneriat voluntar cu țările producătoare de lemn. Concluziile Consiliului privind Planul de acțiune FLEGT au fost adoptate în octombrie 2003, iar Parlamentul European a adoptat o rezoluție pe această temă la 11 iulie 2005. |
| --- | --- |

(1)

În mai 2003, Comisia a adoptat o comunicare către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Aplicarea reglementărilor forestiere, guvernare și schimburile comerciale (FLEGT): propunere privind un plan de acțiune al UE”. Planul de acțiune stabilit în comunicarea respectivă (denumit în continuare „Planul de acțiune FLEGT”) solicita luarea de măsuri pentru combaterea exploatării forestiere ilegale prin încheierea unor acorduri de parteneriat voluntar cu țările producătoare de lemn. Concluziile Consiliului privind Planul de acțiune FLEGT au fost adoptate în octombrie 2003, iar Parlamentul European a adoptat o rezoluție pe această temă la 11 iulie 2005.

| (2) | La 5 decembrie 2005, Consiliul a autorizat Comisia să înceapă negocieri cu țările producătoare de lemn privind încheierea unor acorduri de parteneriat pentru a pune în aplicare Planul de acțiune FLEGT. |
| --- | --- |

(2)

La 5 decembrie 2005, Consiliul a autorizat Comisia să înceapă negocieri cu țările producătoare de lemn privind încheierea unor acorduri de parteneriat pentru a pune în aplicare Planul de acțiune FLEGT.

| (3) | La 20 decembrie 2005, Consiliul a adoptat Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 (1), care a stabilit un regim de licențe FLEGT pentru importurile de lemn în Uniune din țări cu care Uniunea a încheiat acorduri de parteneriat voluntar. |
| --- | --- |

(3)

La 20 decembrie 2005, Consiliul a adoptat Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 (1), care a stabilit un regim de licențe FLEGT pentru importurile de lemn în Uniune din țări cu care Uniunea a încheiat acorduri de parteneriat voluntar.

| (4) | Negocierile cu Republica Honduras pentru un acord de parteneriat voluntar între Uniunea Europeană și Republica Honduras privind asigurarea respectării legislației și guvernanța în sectorul forestier și schimburile comerciale cu produse din lemn care au ca destinație Uniunea Europeană (denumit în continuare „acordul”) au fost încheiate cu succes prin parafarea acordului la 14 iunie 2018. |
| --- | --- |

(4)

Negocierile cu Republica Honduras pentru un acord de parteneriat voluntar între Uniunea Europeană și Republica Honduras privind asigurarea respectării legislației și guvernanța în sectorul forestier și schimburile comerciale cu produse din lemn care au ca destinație Uniunea Europeană (denumit în continuare „acordul”) au fost încheiate cu succes prin parafarea acordului la 14 iunie 2018.

| (5) | Acordul ar trebui semnat în numele Uniunii, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară, |
| --- | --- |

(5)

Acordul ar trebui semnat în numele Uniunii, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se autorizează semnarea, în numele Uniunii, a Acordului de parteneriat voluntar dintre Uniunea Europeană și Republica Honduras privind asigurarea respectării legislației și guvernanța în sectorul forestier și schimburile comerciale cu produse din lemn care au ca destinație Uniunea Europeană, sub rezerva încheierii acestuia (2).

Articolul 2

Președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana împuternicită sau persoanele împuternicite să semneze acordul în numele Uniunii.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 18 decembrie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

M. ROTH

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 al Consiliului din 20 decembrie 2005 privind instituirea unui regim de licențe FLEGT pentru importurile de lemn în Comunitatea Europeană (JO L 347, 30.12.2005, p. 1).

1

(2)  Textul acordului se publică împreună cu decizia privind încheierea acestuia.

2

---

DECIZII

| 23.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 435/65 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 435/65

---

DECIZIA (UE) 2020/2186 A CONSILIULUI

din 17 decembrie 2020

privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Comitetului mixt instituit prin Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice în ceea ce privește modalitățile practice de lucru care privesc exercitarea drepturilor reprezentanților Uniunii

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 50 alineatul (2),

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatul (9),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (denumit în continuare „Acordul de retragere”) a fost încheiat de Uniune prin Decizia (UE) 2020/135 a Consiliului (1) din 30 ianuarie 2020 și a intrat în vigoare la 1 februarie 2020. |
| --- | --- |

(1)

Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (denumit în continuare „Acordul de retragere”) a fost încheiat de Uniune prin Decizia (UE) 2020/135 a Consiliului (1) din 30 ianuarie 2020 și a intrat în vigoare la 1 februarie 2020.

| (2) | Articolul 166 din Acordul de retragere împuternicește Comitetul mixt instituit prin articolul 164 din Acordul de retragere (denumit în continuare „Comitetul mixt”) să adopte decizii cu privire la toate aspectele pentru care Acordul de retragere prevede acest lucru. Protocolul privind Irlanda/Irlanda de Nord (denumit în continuare „protocolul”) face parte integrantă din Acordul de retragere. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 166 din Acordul de retragere împuternicește Comitetul mixt instituit prin articolul 164 din Acordul de retragere (denumit în continuare „Comitetul mixt”) să adopte decizii cu privire la toate aspectele pentru care Acordul de retragere prevede acest lucru. Protocolul privind Irlanda/Irlanda de Nord (denumit în continuare „protocolul”) face parte integrantă din Acordul de retragere.

| (3) | Articolul 12 alineatul (2) din protocol stabilește dreptul reprezentanților Uniunii de a fi prezenți la orice activitate a autorităților Regatului Unit în legătură cu punerea în aplicare și aplicarea dispozițiilor din dreptul Uniunii puse în aplicare prin protocol, precum și la activități legate de punerea în aplicare și aplicarea articolului 5 din protocol. Acesta prevede în mod specific dreptul de a solicita informații autorităților Regatului Unit cu privire la astfel de activități și de a solicita autorităților respective să întreprindă măsuri de control. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 12 alineatul (2) din protocol stabilește dreptul reprezentanților Uniunii de a fi prezenți la orice activitate a autorităților Regatului Unit în legătură cu punerea în aplicare și aplicarea dispozițiilor din dreptul Uniunii puse în aplicare prin protocol, precum și la activități legate de punerea în aplicare și aplicarea articolului 5 din protocol. Acesta prevede în mod specific dreptul de a solicita informații autorităților Regatului Unit cu privire la astfel de activități și de a solicita autorităților respective să întreprindă măsuri de control.

| (4) | Articolul 12 alineatul (3) din protocol prevede adoptarea unei decizii a Comitetului mixt de stabilire a modalităților practice de lucru care privesc exercitarea drepturilor conferite de protocol în această privință. Modalitățile de lucru respective ar trebui să asigure faptul că reprezentanții Uniunii sunt în măsură să își exercite drepturile prevăzute la articolul 12 alineatul (2) din protocol. |
| --- | --- |

(4)

Articolul 12 alineatul (3) din protocol prevede adoptarea unei decizii a Comitetului mixt de stabilire a modalităților practice de lucru care privesc exercitarea drepturilor conferite de protocol în această privință. Modalitățile de lucru respective ar trebui să asigure faptul că reprezentanții Uniunii sunt în măsură să își exercite drepturile prevăzute la articolul 12 alineatul (2) din protocol.

| (5) | Prezența Uniunii prevăzută de protocol trebuie să țină seama de circumstanțele unice ale insulei Irlanda, iar drepturile reprezentanților Uniunii ar trebui exercitate ținând seama în mod corespunzător de respectarea suveranității unui stat străin și, în special, a Acordului din Vinerea Mare, denumit și Acordul de la Belfast din 10 aprilie 1998. |
| --- | --- |

(5)

Prezența Uniunii prevăzută de protocol trebuie să țină seama de circumstanțele unice ale insulei Irlanda, iar drepturile reprezentanților Uniunii ar trebui exercitate ținând seama în mod corespunzător de respectarea suveranității unui stat străin și, în special, a Acordului din Vinerea Mare, denumit și Acordul de la Belfast din 10 aprilie 1998.

| (6) | Este oportun să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Comitetului mixt, |
| --- | --- |

(6)

Este oportun să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Comitetului mixt,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Comitetului mixt instituit prin articolul 164 din Acordul de retragere în ceea ce privește modalitățile practice de lucru care privesc exercitarea drepturilor reprezentanților Uniunii menționate la articolul 12 alineatul (2) din protocol se bazează pe proiectul de decizie a Comitetului mixt, atașat la prezenta decizie.

Articolul 2

Decizia Comitetului mixt se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 17 decembrie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

S. SCHULZE

---

(1)  Decizia (UE) 2020/135 a Consiliului din 30 ianuarie 2020 referitoare la încheierea Acordului privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (JO L 29, 31.1.2020, p. 1).

1

---

PROIECT

DECIZIA nr. .../2020 A COMITETULUI MIXT INSTITUIT PRIN ACORDUL PRIVIND RETRAGEREA REGATULUI UNIT AL MARII BRITANII ȘI IRLANDEI DE NORD DIN UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI DIN COMUNITATEA EUROPEANĂ A ENERGIEI ATOMICE

din ...

de stabilire a modalităților practice de lucru care privesc exercitarea drepturilor reprezentanților Uniunii menționate la articolul 12 alineatul (2) din Protocolul privind Irlanda/Irlanda de Nord

COMITETUL MIXT,

având în vedere Protocolul privind Irlanda/Irlanda de Nord anexat la Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, în special articolul 12 alineatul (3),

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Obiect

(1)   Prezenta decizie stabilește modalitățile practice de lucru care privesc exercitarea drepturilor Uniunii, prin intermediul reprezentanților săi, menționate la articolul 12 alineatul (2) din Protocolul privind Irlanda/Irlanda de Nord (denumit în continuare „protocolul”).

(2)   În sensul prezentei decizii, „activități reglementate” înseamnă orice activități ale autorităților Regatului Unit legate de punerea în aplicare și aplicarea dispozițiilor din dreptul Uniunii puse în aplicare prin protocol, precum și activități legate de punerea în aplicare și aplicarea articolului 5 din protocol, inclusiv a deciziilor Comitetului mixt adoptate în temeiul articolului 12 alineatul (2) din protocol.

Articolul 2

Reprezentanții Uniunii

(1)   Uniunea se asigură că reprezentanții săi care își exercită drepturile în temeiul articolului 12 alineatul (2) din protocol acționează cu bună credință și cooperează îndeaproape cu autoritățile Regatului Unit care desfășoară activități reglementate, precum și că mențin o comunicare strânsă cu acestea.

(2)   Reprezentanții Uniunii care își exercită drepturile în temeiul articolului 12 alineatul (2) din protocol nu se angajează în activități care nu au legătură cu exercitarea drepturilor respective.

(3)   Atunci când își exercită dreptul de a fi prezenți, reprezentanții Uniunii țin seama de orientările care le-au fost comunicate de autoritățile Regatului Unit în ceea ce privește siguranța lor și siguranța altor persoane. Aceștia respectă orice cerință impusă în mod legal de autoritățile Regatului Unit responsabile cu asigurarea respectării legii, sub rezerva titlului XII și a titlului XIII (articolele 120 și 121) din partea a treia a Acordului de retragere.

(4)   Uniunea se asigură că reprezentanții săi nu pot divulga informații despre care au cunoștință în virtutea exercitării drepturilor prevăzute la articolul 12 alineatul (2) din protocol decât instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii, precum și autorităților Regatului Unit, cu excepția cazului în care au fost autorizați de instituția, organul, oficiul sau agenția competentă a Uniunii.

(5)   Reprezentanții Uniunii au dreptul de a fi prezenți pe durata activităților reglementate în Regatul Unit, inclusiv în toate locurile în care mărfurile sau animalele intră sau ies din Irlanda de Nord prin porturi sau aeroporturi. Reprezentanții Uniunii pot avea acces la instalațiile menționate la articolul 3 alineatul (1) numai atunci când reprezentanții autorităților Regatului Unit sunt prezenți și le utilizează în scopul desfășurării activităților reglementate sau când o instalație trebuie să fie operațională în scopul respectiv. Reprezentanții Uniunii pot însoți orice reprezentanți ai autorităților Regatului Unit ori de câte ori aceștia din urmă desfășoară oricare dintre activitățile reglementate, inclusiv în vederea inspectării altor amplasamente decât cele menționate în teza anterioară.

(6)   Regatul Unit facilitează prezența reprezentanților Uniunii care își exercită drepturile în temeiul articolului 12 alineatul (2) din protocol și le pune la dispoziție toate echipamentele, dotările și alte facilități, cum ar fi posturi de lucru echipate în mod corespunzător și conexiuni informatice adecvate, necesare pentru îndeplinirea sarcinilor care le revin.

(7)   Arhivele Uniunii cu privire la orice informații legate de orice activități reglementate sunt inviolabile.

(8)   Reprezentanții Uniunii prezenți în Regatul Unit nu sunt împiedicați să se deplaseze liber în Regatul Unit în scopul exercitării drepturilor prevăzute la articolul 12 alineatul (2) din protocol.

(9)   Atunci când își exercită drepturile în temeiul articolului 12 alineatul (2) din protocol, reprezentanții Uniunii au asupra lor o legitimație cu fotografie care le atestă numele, funcția și instituția, organismul, oficiul sau agenția Uniunii pentru care lucrează. Uniunea eliberează astfel de legitimații pe baza unui specimen pe care Uniunea îl partajează cu Regatul Unit în termen de o lună de la intrarea în vigoare a prezentei decizii.

(10)   La sosirea în locurile în care se exercită drepturile prevăzute la articolul 12 alineatul (2) din protocol, reprezentantul Uniunii prezintă legitimația menționată la alineatul (9). Sub rezerva alineatului (3), odată ce a fost identificat în mod corespunzător, reprezentantului respectiv al Uniunii i se acordă imediat acces la instalații.

(11)   Reprezentanții Uniunii au dreptul de a călători în Regatul Unit fără notificare prealabilă sau aprobare în scopul exercitării drepturilor prevăzute la articolul 12 alineatul (2) din protocol. Aceștia pot călători în Regatul Unit utilizând permisul de liberă trecere eliberat de Uniune.

(12)   În scopul exercitării drepturilor prevăzute la articolul 12 alineatul (2) din protocol, reprezentanții Uniunii în Regatul Unit nu sunt supuși, nici ei și nici soții/soțiile sau membrii de familie aflați în întreținerea lor, dispozițiilor privind limitarea imigrației sau formalităților de înregistrare pentru străini.

(13)   Atunci când se află pe teritoriul Regatului Unit în scopul exercitării drepturilor prevăzute la articolul 12 alineatul (2) din protocol, reprezentanții Uniunii beneficiază, cu privire la reglementările monetare sau de schimb valutar, de facilitățile recunoscute în mod obișnuit funcționarilor organizațiilor internaționale care își au reședința în Regatul Unit și sunt scutiți de impozitarea națională a indemnizațiilor, salariilor și retribuțiilor plătite de Uniune sau de statele membre. Astfel de privilegii și imunități legate de impozitare nu se aplică unui reprezentant al Uniunii în cazul în care acesta este resortisant britanic (altul decât un resortisant britanic care este, de asemenea, resortisant al unui stat membru al Uniunii și care nu își are reședința în Regatul Unit la momentul numirii) sau este rezident permanent al Regatului Unit.

(14)   Atunci când se află pe teritoriul Regatului Unit în scopul exercitării drepturilor prevăzute la articolul 12 alineatul (2) din protocol, reprezentanții Uniunii au dreptul de a importa și reexporta, fără taxe vamale, mobilierul și bunurile personale, inclusiv autovehiculele.

(15)   Activitățile reprezentanților Uniunii în Regatul Unit în temeiul articolului 12 alineatul (2) din protocol sunt considerate, în sensul titlului XII și al titlului XIII (articolele 120 și 121) din partea a treia a Acordului de retragere, drept activități ale Uniunii în temeiul Acordului de retragere.

Articolul 3

Puncte de contact

(1)   Regatul Unit pune la dispoziția Uniunii o listă a autorităților care desfășoară activitățile reglementate și a instalațiilor acestora.

Regatul Unit desemnează un punct de contact pentru fiecare dintre autoritățile menționate la primul paragraf și furnizează Uniunii datele de contact relevante.

(2)   Regatul Unit comunică cu promptitudine Uniunii orice modificare a listei menționate la alineatul (1) primul paragraf sau orice schimbare referitoare la punctul sau datele de contact.

(3)   Uniunea desemnează un punct de contact în sensul alineatului (2).

Articolul 4

Modalități de solicitare a informațiilor

(1)   Reprezentantul sau punctul de contact al Regatului Unit, după caz, răspunde cu promptitudine la orice solicitare de informații, acordând astfel reprezentantului Uniunii suficient timp pentru a evalua informațiile în scopul exercitării drepturilor prevăzute la articolul 12 alineatul (2) din protocol.

(2)   În cazul în care autoritățile Regatului Unit consideră că o solicitare de informații sau relevanța unei astfel de cereri nu sunt clare sau că sfera informațiilor solicitate ar face ca respectarea unei cereri să fie excesiv de dificilă, acestea pot solicita reprezentantului Uniunii care a formulat cererea să clarifice sau să detalieze informațiile solicitate.

(3)   Atunci când își exercită drepturile în temeiul articolului 12 alineatul (2) din protocol și ținând seama în mod corespunzător de obligațiile lor menționate la articolul 2 alineatul (1) din prezenta decizie, reprezentanții Uniunii au dreptul de a examina și, dacă este necesar, de a copia documentele și evidențele aflate în posesia autorităților Regatului Unit care conțin informații relevante pentru activitățile reglementate. Uniunea protejează aceste informații în conformitate cu articolul 2 alineatul (4).

(4)   Reprezentanții Uniunii pot solicita ca autoritățile Regatului Unit care desfășoară activități reglementate să furnizeze informații relevante cu privire la activitățile respective.

Articolul 5

Accesul electronic la sistemele de informații, bazele de date și rețelele relevante

(1)   La cererea Uniunii, Regatul Unit acordă reprezentanților Uniunii acces electronic continuu, în timp real, la informațiile relevante conținute în rețelele, sistemele de informații și bazele de date ale Regatului Unit și în modulele naționale ale sistemelor Uniunii (denumite în continuare: „sisteme informatice”), enumerate în anexa 1, în măsura în care acest lucru este necesar pentru ca reprezentanții Uniunii să își exercite drepturile în temeiul articolului 12 alineatul (2) din protocol. Uniunea se asigură că reprezentanții săi protejează aceste informații în conformitate cu alineatele (3) și (4).

(2)   La cererea Uniunii, Regatul Unit acordă, de asemenea, reprezentanților Uniunii acces electronic la informațiile relevante conținute în sistemele informatice menționate în anexa 2, în măsura în care acest lucru este necesar pentru ca reprezentanții Uniunii să își exercite drepturile în temeiul articolului 12 alineatul (2) din protocol. Uniunea se asigură că reprezentanții săi protejează aceste informații în conformitate cu alineatele (3) și (4).

(3)   Accesul acordat, care poate fi exercitat și la distanță, este condiționat de respectarea de către reprezentanții Uniunii a cerințelor de securitate și a altor cerințe ale utilizatorului pentru fiecare dintre aceste sisteme informatice.

(4)   Uniunea se asigură că reprezentanții săi pot utiliza informațiile menționate la alineatele (1) și (2) numai în scopul exercitării drepturilor prevăzute la articolul 12 alineatul (2) din protocol. Uniunea se asigură că reprezentanții săi nu divulgă informațiile accesate în temeiul alineatelor (1) și (2) decât instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii, precum și autorităților Regatului Unit, cu excepția cazului în care au fost autorizați în acest sens de autoritățile vamale ale Regatului Unit și de instituția, organul, oficiul sau agenția competentă a Uniunii. Autoritățile vamale ale Regatului Unit nu pot refuza să autorizeze o astfel de divulgare decât pentru motive justificate în mod corespunzător.

(5)   Regatul Unit comunică Uniunii în timp util orice modificare în ceea ce privește existența, domeniul de aplicare sau operarea sistemelor informatice enumerate în anexele 1 și 2, înainte ca aceste modificări să intre în vigoare.

Articolul 6

Modalități de solicitare a măsurilor de control

(1)   Reprezentanții Uniunii pot solicita măsuri de control în cazuri individuale, atât verbal, cât și în scris. În astfel de cereri se precizează în mod corespunzător motivele pentru care se solicită măsura de control specifică. În mod normal, cererile se adresează persoanei de contact din cadrul autorității relevante a Regatului Unit, însă cererile verbale pot fi adresate și unui reprezentant al autorităților Regatului Unit.

(2)   Autoritățile Regatului Unit întreprind cu promptitudine măsura de control solicitată.

(3)   În cazul în care consideră că motivele prezentate de reprezentanții Uniunii pentru cererea lor sunt insuficiente sau neclare, autoritățile Regatului Unit pot solicita reprezentanților Uniunii să clarifice sau să explice mai detaliat motivele respective.

Articolul 7

Comitetul mixt reexaminează prezenta decizie în termen de cel mult [trei] ani de la intrarea sa în vigoare și în urma unei solicitări din partea Uniunii sau a Regatului Unit.

Articolul 8

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare la 1 ianuarie 2021.

Adoptată la ...,

Pentru Comitetul mixt,

Copreședinții

---

ANEXA 1

Sisteme informatice care conțin informațiile necesare pentru punerea în aplicare a legislației Uniunii menționate la articolul 5 alineatul (3) prima teză din protocol și la articolul 5 alineatul (1) și alineatul (2) din protocol

| — | Serviciul de declarații vamale (Customs Declarations Service – CDS), inclusiv profiluri de risc și informații privind prezentarea și depozitarea temporară a mărfurilor, dacă este cazul |
| --- | --- |

—

Serviciul de declarații vamale (Customs Declarations Service – CDS), inclusiv profiluri de risc și informații privind prezentarea și depozitarea temporară a mărfurilor, dacă este cazul

| — | Serviciul privind circulația vehiculelor de marfă (Goods Vehicle Movement Service – GVMS) |
| --- | --- |

—

Serviciul privind circulația vehiculelor de marfă (Goods Vehicle Movement Service – GVMS)

| — | Sistemul de urmărire a mărfurilor (Freight Targeting System), inclusiv informații colectate prin mijloace alternative în legătură cu declarațiile de export ale Regatului Unit |
| --- | --- |

—

Sistemul de urmărire a mărfurilor (Freight Targeting System), inclusiv informații colectate prin mijloace alternative în legătură cu declarațiile de export ale Regatului Unit

| — | Domeniul național al sistemului de control al importului din Irlanda de Nord (Import Control System – ICS), inclusiv profiluri de risc |
| --- | --- |

—

Domeniul național al sistemului de control al importului din Irlanda de Nord (Import Control System – ICS), inclusiv profiluri de risc

| — | Domeniul național al noului sistem computerizat de tranzit din Irlanda de Nord (New Computerised Transit System – NCTS) |
| --- | --- |

—

Domeniul național al noului sistem computerizat de tranzit din Irlanda de Nord (New Computerised Transit System – NCTS)

Alte sisteme utilizate de autoritățile Regatului Unit pentru a pune în aplicare articolul 5 alineatele (2) și (4) și articolul 6 alineatul (1) din protocol, inclusiv informații privind autorizațiile (CVU și autorizațiile și deciziile relevante pentru protocol).

---

ANEXA 2

Alte sisteme informatice care conțin informațiile necesare pentru desfășurarea activităților reglementate

| — | Domeniul național al sistemului de control al mișcărilor cu produse accizabile (Excise Movement and Control System – EMCS) |
| --- | --- |

—

Domeniul național al sistemului de control al mișcărilor cu produse accizabile (Excise Movement and Control System – EMCS)

| — | Domeniul național al sistemului de schimb de informații privind TVA (VAT Information Exchange System – VIES) și orice bază de date direct relevantă din Regatul Unit, pentru a consulta datele de înregistrare ale comercianților din Irlanda de Nord și informațiile furnizate de comercianții din Irlanda de Nord administrației fiscale din Regatul Unit cu privire la tranzacțiile impozabile în ceea ce privește achizițiile intra-UE de mărfuri care au loc în Irlanda de Nord și care trebuie declarate de comercianții din Irlanda de Nord. |
| --- | --- |

—

Domeniul național al sistemului de schimb de informații privind TVA (VAT Information Exchange System – VIES) și orice bază de date direct relevantă din Regatul Unit, pentru a consulta datele de înregistrare ale comercianților din Irlanda de Nord și informațiile furnizate de comercianții din Irlanda de Nord administrației fiscale din Regatul Unit cu privire la tranzacțiile impozabile în ceea ce privește achizițiile intra-UE de mărfuri care au loc în Irlanda de Nord și care trebuie declarate de comercianții din Irlanda de Nord.

| — | Domeniul național al ghișeului unic de import și al ghișeului unic (Import One Stop Shop – IOSS și One Stop Shop – OSS) |
| --- | --- |

—

Domeniul național al ghișeului unic de import și al ghișeului unic (Import One Stop Shop – IOSS și One Stop Shop – OSS)

| — | Domeniul național al sistemul de rambursare a TVA |
| --- | --- |

—

Domeniul național al sistemul de rambursare a TVA

---

| 23.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 435/73 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 435/73

---

DECIZIA (UE) 2020/2187 A CONSILIULUI

din 22 decembrie 2020

privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul comitetului director regional al Comunității transporturilor în ceea ce privește adoptarea bugetului Comunității transporturilor pentru anul 2021

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 91 și articolul 100 alineatul (2), coroborate cu articolul 218 alineatul (9),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Tratatul de instituire a Comunității transporturilor (TCT) a fost semnat de Uniune în conformitate cu Decizia (UE) 2017/1937 a Consiliului (1). La 4 martie 2019, el a fost aprobat de Uniune prin Decizia (UE) 2019/392 a Consiliului (2). TCT a intrat în vigoare la 1 mai 2019. |
| --- | --- |

(1)

Tratatul de instituire a Comunității transporturilor (TCT) a fost semnat de Uniune în conformitate cu Decizia (UE) 2017/1937 a Consiliului (1). La 4 martie 2019, el a fost aprobat de Uniune prin Decizia (UE) 2019/392 a Consiliului (2). TCT a intrat în vigoare la 1 mai 2019.

| (2) | În temeiul articolului 35 din TCT, comitetul director regional al Comunității transporturilor (denumit în continuare „comitetul director”) adoptă bugetul Comunității transporturilor în fiecare an. Articolul 35 din TCT împuternicește, de asemenea, comitetul director să adopte decizii de stabilire a procedurii pentru execuția bugetului. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 35 din TCT, comitetul director regional al Comunității transporturilor (denumit în continuare „comitetul director”) adoptă bugetul Comunității transporturilor în fiecare an. Articolul 35 din TCT împuternicește, de asemenea, comitetul director să adopte decizii de stabilire a procedurii pentru execuția bugetului.

| (3) | Comitetul director urmează să adopte o decizie privind bugetul Comunității transporturilor pentru anul 2021 în cadrul reuniunii sale din decembrie 2020 sau, în cazul în care punctul de pe ordinea de zi nu este discutat cu ocazia reuniunii respective, în cadrul următoarei reuniuni. |
| --- | --- |

(3)

Comitetul director urmează să adopte o decizie privind bugetul Comunității transporturilor pentru anul 2021 în cadrul reuniunii sale din decembrie 2020 sau, în cazul în care punctul de pe ordinea de zi nu este discutat cu ocazia reuniunii respective, în cadrul următoarei reuniuni.

| (4) | Bugetul propus al Comunității transporturilor pentru anul 2021 este necesar pentru buna funcționare a organismelor Comunității transporturilor. El acoperă costurile cu resursele umane, deplasările, echipamentele și programele informatice, precum și cheltuieli operaționale precum studiile, asistența tehnică și organizarea de conferințe și reuniuni. |
| --- | --- |

(4)

Bugetul propus al Comunității transporturilor pentru anul 2021 este necesar pentru buna funcționare a organismelor Comunității transporturilor. El acoperă costurile cu resursele umane, deplasările, echipamentele și programele informatice, precum și cheltuieli operaționale precum studiile, asistența tehnică și organizarea de conferințe și reuniuni.

| (5) | Este oportun să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul comitetului director, deoarece o astfel de decizie este necesară pentru funcționarea Secretariatului permanent al Comunității transporturilor și va produce efecte juridice pentru Uniune, |
| --- | --- |

(5)

Este oportun să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul comitetului director, deoarece o astfel de decizie este necesară pentru funcționarea Secretariatului permanent al Comunității transporturilor și va produce efecte juridice pentru Uniune,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul comitetului director regional al Comunității transporturilor în ceea ce privește bugetul Comunității transporturilor pentru anul 2021 se bazează pe proiectul de decizie a comitetului director (3).

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 22 decembrie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

M. ROTH

---

(1)  Decizia (UE) 2017/1937 a Consiliului din 11 iulie 2017 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, și aplicarea cu titlu provizoriu a Tratatului de instituire a Comunității transporturilor (JO L 278, 27.10.2017, p. 1).

1

(2)  Decizia (UE) 2019/392 a Consiliului din 4 martie 2019 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Tratatului de instituire a Comunității transporturilor (JO L 71, 13.3.2019, p. 1).

2

(3)  A se vedea documentul ST 11356/20 la adresa http://register.consilium.europa.eu.

3

---

| 23.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 435/74 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 435/74

---

DECIZIA (PESC) 2020/2188 A CONSILIULUI

din 22 decembrie 2020

de modificare a Acțiunii comune 2008/851/PESC privind operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 42 alineatul (4) și articolul 43 alineatul (2),

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 10 noiembrie 2008, Consiliul a adoptat Acțiunea comună 2008/851/PESC (1) de instituire a operației militare a UE Atalanta. |
| --- | --- |

(1)

La 10 noiembrie 2008, Consiliul a adoptat Acțiunea comună 2008/851/PESC (1) de instituire a operației militare a UE Atalanta.

| (2) | La 30 iulie 2018, Decizia (PESC) 2018/1083 a Consiliului (2) a modificat Acțiunea comună 2008/851/PESC și a prelungit operația Atalanta până la 31 decembrie 2020. |
| --- | --- |

(2)

La 30 iulie 2018, Decizia (PESC) 2018/1083 a Consiliului (2) a modificat Acțiunea comună 2008/851/PESC și a prelungit operația Atalanta până la 31 decembrie 2020.

| (3) | Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva traficului ilicit de stupefiante și de substanțe psihotrope, semnată la 20 decembrie 1988, prevede că părțile urmează să coopereze, cât de intens posibil, pentru a pune capăt traficului ilicit pe mare, în conformitate cu dreptul internațional maritim. |
| --- | --- |

(3)

Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva traficului ilicit de stupefiante și de substanțe psihotrope, semnată la 20 decembrie 1988, prevede că părțile urmează să coopereze, cât de intens posibil, pentru a pune capăt traficului ilicit pe mare, în conformitate cu dreptul internațional maritim.

| (4) | La 15 noiembrie 2019, Consiliul de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU), în Rezoluția sa 2498 (2019), a reafirmat că, în scopul restabilirii păcii și stabilității în Somalia, toate statele urmează să pună în aplicare embargoul asupra armelor și echipamentelor militare destinate Somaliei impus inițial în temeiul punctului 5 din Rezoluția sa 733 (1992) și al punctelor 1 și 2 din Rezoluția sa 1425 (2002). |
| --- | --- |

(4)

La 15 noiembrie 2019, Consiliul de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU), în Rezoluția sa 2498 (2019), a reafirmat că, în scopul restabilirii păcii și stabilității în Somalia, toate statele urmează să pună în aplicare embargoul asupra armelor și echipamentelor militare destinate Somaliei impus inițial în temeiul punctului 5 din Rezoluția sa 733 (1992) și al punctelor 1 și 2 din Rezoluția sa 1425 (2002).

| (5) | În cadrul Rezoluției 2498 (2019), CSONU a condamnat, de asemenea, orice exporturi de cărbune de lemn din Somalia care încalcă interdicția totală a exportului de cărbune de lemn și a reafirmat decizia sa privind interzicerea importului și a exportului de cărbune de lemn din Somalia, astfel cum figurează la punctul 22 din Rezoluția sa 2036 (2014) și la punctele 11-21 din Rezoluția sa 2182 (2014). |
| --- | --- |

(5)

În cadrul Rezoluției 2498 (2019), CSONU a condamnat, de asemenea, orice exporturi de cărbune de lemn din Somalia care încalcă interdicția totală a exportului de cărbune de lemn și a reafirmat decizia sa privind interzicerea importului și a exportului de cărbune de lemn din Somalia, astfel cum figurează la punctul 22 din Rezoluția sa 2036 (2014) și la punctele 11-21 din Rezoluția sa 2182 (2014).

| (6) | La 4 decembrie 2019, CSONU, în Rezoluția sa 2500 (2019), și-a reînnoit apelul adresat statelor și organizațiilor regionale care sunt în măsură să facă acest lucru să participe la lupta împotriva pirateriei și a jafului armat în largul coastelor Somaliei, a solicitat tuturor statelor să coopereze la anchetarea și urmărirea penală a tuturor persoanelor responsabile de astfel de acte sau asociate la săvârșirea lor și a recunoscut faptul că autoritățile din Seychelles au urmărit penal cu succes acte de piraterie. |
| --- | --- |

(6)

La 4 decembrie 2019, CSONU, în Rezoluția sa 2500 (2019), și-a reînnoit apelul adresat statelor și organizațiilor regionale care sunt în măsură să facă acest lucru să participe la lupta împotriva pirateriei și a jafului armat în largul coastelor Somaliei, a solicitat tuturor statelor să coopereze la anchetarea și urmărirea penală a tuturor persoanelor responsabile de astfel de acte sau asociate la săvârșirea lor și a recunoscut faptul că autoritățile din Seychelles au urmărit penal cu succes acte de piraterie.

| (7) | În Rezoluția sa 2500 (2019), CSONU și-a exprimat, de asemenea, îngrijorarea profundă cu privire la rapoartele referitoare la pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) în zona economică exclusivă a Somaliei și a recunoscut că pescuitul INN poate contribui la destabilizarea comunităților costiere. |
| --- | --- |

(7)

În Rezoluția sa 2500 (2019), CSONU și-a exprimat, de asemenea, îngrijorarea profundă cu privire la rapoartele referitoare la pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) în zona economică exclusivă a Somaliei și a recunoscut că pescuitul INN poate contribui la destabilizarea comunităților costiere.

| (8) | La 25 februarie 2020, operația Agénor, componenta militară a inițiativei conduse la nivel european de cunoaștere a situației maritime în Strâmtoarea Ormuz (EMASOH), a ajuns la capacitatea operațională deplină. |
| --- | --- |

(8)

La 25 februarie 2020, operația Agénor, componenta militară a inițiativei conduse la nivel european de cunoaștere a situației maritime în Strâmtoarea Ormuz (EMASOH), a ajuns la capacitatea operațională deplină.

| (9) | La 12 noiembrie 2020, CSONU în Rezoluția sa 2551 (2020) a reînnoit autorizațiile acordate în Rezoluția sa 2182 (2014) pentru a asigura punerea în aplicare strictă a embargoului asupra armelor impus Somaliei și a interdicției privind importul și exportul de cărbune de lemn somalez și a încurajat operația Atalanta să își sporească contribuția la cooperarea regională pentru combaterea fluxurilor maritime ilicite și să destructureze toate formele de trafic de bunuri legale și ilegale care ar putea finanța activități teroriste în Somalia. |
| --- | --- |

(9)

La 12 noiembrie 2020, CSONU în Rezoluția sa 2551 (2020) a reînnoit autorizațiile acordate în Rezoluția sa 2182 (2014) pentru a asigura punerea în aplicare strictă a embargoului asupra armelor impus Somaliei și a interdicției privind importul și exportul de cărbune de lemn somalez și a încurajat operația Atalanta să își sporească contribuția la cooperarea regională pentru combaterea fluxurilor maritime ilicite și să destructureze toate formele de trafic de bunuri legale și ilegale care ar putea finanța activități teroriste în Somalia.

| (10) | Reexaminarea strategică a operației Atalanta din 2020 a condus la concluzia că mandatul operației ar trebui prelungit până la 31 decembrie 2022 și ar trebui modificat pentru a se introduce o sarcină secundară neexecutivă de monitorizare a traficului de stupefiante, a traficului de arme, a pescuitului INN și a comerțului ilicit cu cărbune de lemn în largul coastelor Somaliei. |
| --- | --- |

(10)

Reexaminarea strategică a operației Atalanta din 2020 a condus la concluzia că mandatul operației ar trebui prelungit până la 31 decembrie 2022 și ar trebui modificat pentru a se introduce o sarcină secundară neexecutivă de monitorizare a traficului de stupefiante, a traficului de arme, a pescuitului INN și a comerțului ilicit cu cărbune de lemn în largul coastelor Somaliei.

| (11) | Reexaminarea strategică a operației Atalanta din 2020 a condus, de asemenea, la concluzia că sarcinile secundare executive de combatere a traficului de droguri și a traficului de arme ar trebui să fie introduse în mandatul operației Atalanta, în conformitate cu cadrul juridic aplicabil, odată definit. La 1 decembrie 2020, Comitetul politic și de securitate a convenit asupra faptului că operația Atalanta va îndeplini aceste sarcini și că măsurile necesare vor fi definite în documentele de planificare ale operației. |
| --- | --- |

(11)

Reexaminarea strategică a operației Atalanta din 2020 a condus, de asemenea, la concluzia că sarcinile secundare executive de combatere a traficului de droguri și a traficului de arme ar trebui să fie introduse în mandatul operației Atalanta, în conformitate cu cadrul juridic aplicabil, odată definit. La 1 decembrie 2020, Comitetul politic și de securitate a convenit asupra faptului că operația Atalanta va îndeplini aceste sarcini și că măsurile necesare vor fi definite în documentele de planificare ale operației.

| (12) | Acțiunea comună 2008/851/PESC ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(12)

Acțiunea comună 2008/851/PESC ar trebui modificată în consecință.

| (13) | În conformitate cu articolul 5 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și acțiunilor Uniunii care au implicații în materie de apărare. Danemarca nu participă la punerea în aplicare a prezentei decizii și nu contribuie, prin urmare, la finanțarea operației Atalanta, |
| --- | --- |

(13)

În conformitate cu articolul 5 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și acțiunilor Uniunii care au implicații în materie de apărare. Danemarca nu participă la punerea în aplicare a prezentei decizii și nu contribuie, prin urmare, la finanțarea operației Atalanta,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Acțiunea comună 2008/851/PESC se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 1, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

  „(3)   În plus, operația Atalanta contribuie, acestea fiind sarcini secundare executive, la punerea în aplicare a embargoului Organizației Națiunilor Unite asupra armelor impus Somaliei în conformitate cu Rezoluția 2182 (2014) a CSONU și la combaterea traficului de stupefiante în largul coastelor Somaliei în contextul Convenției Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului mării și al Convenției Organizației Națiunilor Unite împotriva traficului ilicit de stupefiante și de substanțe psihotrope din 20 decembrie 1988.


  (4)   Mai mult decât atât, operația Atalanta monitorizează, aceasta fiind o sarcină secundară neexecutivă, traficul de stupefiante, traficul de arme, pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) și comerțul ilicit cu cărbune de lemn în largul coastelor Somaliei în conformitate cu Rezoluțiile 2498 (2019) și 2500 (2019) ale CSONU și în concordanță cu Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva traficului ilicit de stupefiante și de substanțe psihotrope din 20 decembrie 1988.


  (5)   Operația Atalanta poate să contribuie, aceasta fiind o sarcină secundară neexecutivă, în limitele mijloacelor și capabilităților sale și la cerere, la abordarea integrată a UE în Somalia și la activitățile relevante ale comunității internaționale, sprijinind astfel abordarea cauzelor profunde ale pirateriei și ale rețelei acesteia.


  (6)   Statul-Major al UE sprijină operația Atalanta prin identificarea amenințărilor și prin realizarea planificării anticipative cu privire la factorii decisivi care ar putea afecta operația, în vederea informării permanente a Comitetului Politic și de Securitate cu privire la astfel de amenințări și factori.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 1, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   În plus, operația Atalanta contribuie, acestea fiind sarcini secundare executive, la punerea în aplicare a embargoului Organizației Națiunilor Unite asupra armelor impus Somaliei în conformitate cu Rezoluția 2182 (2014) a CSONU și la combaterea traficului de stupefiante în largul coastelor Somaliei în contextul Convenției Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului mării și al Convenției Organizației Națiunilor Unite împotriva traficului ilicit de stupefiante și de substanțe psihotrope din 20 decembrie 1988.

(4)   Mai mult decât atât, operația Atalanta monitorizează, aceasta fiind o sarcină secundară neexecutivă, traficul de stupefiante, traficul de arme, pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) și comerțul ilicit cu cărbune de lemn în largul coastelor Somaliei în conformitate cu Rezoluțiile 2498 (2019) și 2500 (2019) ale CSONU și în concordanță cu Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva traficului ilicit de stupefiante și de substanțe psihotrope din 20 decembrie 1988.

(5)   Operația Atalanta poate să contribuie, aceasta fiind o sarcină secundară neexecutivă, în limitele mijloacelor și capabilităților sale și la cerere, la abordarea integrată a UE în Somalia și la activitățile relevante ale comunității internaționale, sprijinind astfel abordarea cauzelor profunde ale pirateriei și ale rețelei acesteia.

(6)   Statul-Major al UE sprijină operația Atalanta prin identificarea amenințărilor și prin realizarea planificării anticipative cu privire la factorii decisivi care ar putea afecta operația, în vederea informării permanente a Comitetului Politic și de Securitate cu privire la astfel de amenințări și factori.”

| 2. | Titlul articolului 2 se înlocuiește cu următorul text: „Combaterea pirateriei și a jafului armat în largul coastelor Somaliei și protejarea transportului maritim vulnerabil”. |
| --- | --- |

2.

Titlul articolului 2 se înlocuiește cu următorul text: „Combaterea pirateriei și a jafului armat în largul coastelor Somaliei și protejarea transportului maritim vulnerabil”.

| 3. | Se introduce următorul articol, al cărui text este identic cu articolul 12 din Acțiunea comună 2008/851/PESC astfel cum este eliminat prin prezenta decizie:

  „Articolul 2a
  Transferul persoanelor capturate și reținute în vederea urmăririi penale a acestora

  (1)   În temeiul acceptării de către Somalia a exercitării de competențe jurisdicționale de către statele membre sau de către state terțe, pe de o parte, și al articolului 105 din Convenția Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării, pe de altă parte, persoanele care sunt suspectate de a intenționa să comită, astfel cum se menționează la articolele 101 și 103 din Convenția Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării, de a comite sau de a fi comis acte de piraterie sau jafuri armate în apele teritoriale sau interioare ale Somaliei sau în marea liberă, capturate și reținute în vederea urmăririi penale a acestora, precum și bunurile care au servit la săvârșirea respectivelor acte sunt transferate:






  — | autorităților competente ale statului membru sau ale statului terț care participă la operație și al cărui pavilion este arborat de nava care a realizat capturarea; sau |
| --- | --- | --- |

3.

Se introduce următorul articol, al cărui text este identic cu articolul 12 din Acțiunea comună 2008/851/PESC astfel cum este eliminat prin prezenta decizie:

„Articolul 2a

Transferul persoanelor capturate și reținute în vederea urmăririi penale a acestora

(1)   În temeiul acceptării de către Somalia a exercitării de competențe jurisdicționale de către statele membre sau de către state terțe, pe de o parte, și al articolului 105 din Convenția Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării, pe de altă parte, persoanele care sunt suspectate de a intenționa să comită, astfel cum se menționează la articolele 101 și 103 din Convenția Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării, de a comite sau de a fi comis acte de piraterie sau jafuri armate în apele teritoriale sau interioare ale Somaliei sau în marea liberă, capturate și reținute în vederea urmăririi penale a acestora, precum și bunurile care au servit la săvârșirea respectivelor acte sunt transferate:

—

autorităților competente ale statului membru sau ale statului terț care participă la operație și al cărui pavilion este arborat de nava care a realizat capturarea; sau

| — | în cazul în care respectivul stat nu poate sau nu dorește să-și exercite competențele jurisdicționale, unui alt stat membru sau stat terț care dorește să își exercite aceste competențe asupra persoanelor sau bunurilor menționate. |
| --- | --- |

—

în cazul în care respectivul stat nu poate sau nu dorește să-și exercite competențele jurisdicționale, unui alt stat membru sau stat terț care dorește să își exercite aceste competențe asupra persoanelor sau bunurilor menționate.

(2)   Persoanele suspectate, astfel cum se menționează la articolele 101 și 103 din Convenția Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării, de a intenționa să comită, de a fi în curs de a comite sau de a fi comis acte de piraterie sau de jaf armat, care sunt capturate și reținute, în vederea urmăririi lor penale, de către forțele operației Atalanta în apele teritoriale, apele interioare sau apele arhipelagice ale altor state din regiune în acord cu statele respective, precum și bunurile care au servit la comiterea acestor acte pot fi transferate autorităților competente ale statului respectiv sau, cu acordul statului respectiv, autorităților competente ale altui stat.

(3)   Niciuna dintre persoanele menționate la alineatele (1) și (2) nu poate fi transferată către un stat terț, în cazul în care condițiile acestui transfer nu au fost stabilite cu respectivul stat terț într-un mod conform cu dreptul internațional aplicabil, în special cu dreptul internațional în domeniul drepturilor omului, în vederea garantării în special a faptului că nicio persoană nu va fi supusă pedepsei cu moartea, torturii sau oricărui alt tratament crud, inuman sau degradant.”

| 4. | Se introduce următorul articol:

  „Articolul 2b
  Contribuția la punerea în aplicare a embargoului Organizației Națiunilor Unite asupra armelor impus Somaliei și la combaterea traficului de stupefiante în largul coastelor Somaliei

  (1)   Pentru a contribui la punerea în aplicare a embargoului Organizației Națiunilor Unite asupra armelor impus Somaliei în conformitate cu rezoluțiile CSONU relevante, în special cu Rezoluția 2182 (2014), operația Atalanta efectuează, astfel cum se prevede în documentele de planificare și în cadrul ariei de desfășurare a operației în marea liberă din largul coastelor Somaliei, stabilită de comun acord, inspecții ale navelor cu destinația Somalia sau provenind din Somalia atunci când există motive întemeiate să se considere că aceste nave transportă arme sau echipamente militare către Somalia, direct sau indirect, încălcând embargoul asupra armelor impus Somaliei, sau că transportă arme sau echipamente militare către persoanele sau entitățile desemnate de comitetul instituit în temeiul Rezoluțiilor 751 (1992) și 1907 (2009) ale CSONU. Operația Atalanta confiscă aceste obiecte, le înregistrează și le elimină și poate devia aceste nave și echipajele lor într-un port adecvat pentru a facilita eliminarea respectivelor obiecte, în conformitate cu rezoluțiile relevante ale CSONU, inclusiv cu Rezoluția 2182 (2014), și cu măsurile prevăzute în planul de operații.


  (2)   Pentru a contribui la combaterea traficului de stupefiante în largul coastelor Somaliei, operația Atalanta acționează în conformitate cu măsurile și în cadrul ariei de desfășurare a operației în marea liberă din largul coastelor Somaliei, stabilită de comun acord, prevăzute în documentele de planificare:






  (a) | în ceea ce privește navele aflate sub pavilion național, în cazul în care există motive întemeiate să se considere că o astfel de navă este utilizată pentru traficul de stupefiante, personalul operației Atalanta, dacă statul de pavilion autorizează acest lucru în mod explicit, urcă la bordul navei respective, caută stupefiante și, în cazul în care se descoperă dovezi privind traficul ilicit, ia măsurile corespunzătoare în ceea ce privește nava respectivă și încărcătura de la bordul său. Orice arestare, reținere, transfer către un stat terț sau urmărire penală a persoanelor implicate în traficul de stupefiante poate fi efectuată de statele membre care doresc acest lucru prin exercitarea jurisdicției lor naționale, în temeiul dreptului lor intern; |
| --- | --- | --- |

4.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 2b

Contribuția la punerea în aplicare a embargoului Organizației Națiunilor Unite asupra armelor impus Somaliei și la combaterea traficului de stupefiante în largul coastelor Somaliei

(1)   Pentru a contribui la punerea în aplicare a embargoului Organizației Națiunilor Unite asupra armelor impus Somaliei în conformitate cu rezoluțiile CSONU relevante, în special cu Rezoluția 2182 (2014), operația Atalanta efectuează, astfel cum se prevede în documentele de planificare și în cadrul ariei de desfășurare a operației în marea liberă din largul coastelor Somaliei, stabilită de comun acord, inspecții ale navelor cu destinația Somalia sau provenind din Somalia atunci când există motive întemeiate să se considere că aceste nave transportă arme sau echipamente militare către Somalia, direct sau indirect, încălcând embargoul asupra armelor impus Somaliei, sau că transportă arme sau echipamente militare către persoanele sau entitățile desemnate de comitetul instituit în temeiul Rezoluțiilor 751 (1992) și 1907 (2009) ale CSONU. Operația Atalanta confiscă aceste obiecte, le înregistrează și le elimină și poate devia aceste nave și echipajele lor într-un port adecvat pentru a facilita eliminarea respectivelor obiecte, în conformitate cu rezoluțiile relevante ale CSONU, inclusiv cu Rezoluția 2182 (2014), și cu măsurile prevăzute în planul de operații.

(2)   Pentru a contribui la combaterea traficului de stupefiante în largul coastelor Somaliei, operația Atalanta acționează în conformitate cu măsurile și în cadrul ariei de desfășurare a operației în marea liberă din largul coastelor Somaliei, stabilită de comun acord, prevăzute în documentele de planificare:

(a)

în ceea ce privește navele aflate sub pavilion național, în cazul în care există motive întemeiate să se considere că o astfel de navă este utilizată pentru traficul de stupefiante, personalul operației Atalanta, dacă statul de pavilion autorizează acest lucru în mod explicit, urcă la bordul navei respective, caută stupefiante și, în cazul în care se descoperă dovezi privind traficul ilicit, ia măsurile corespunzătoare în ceea ce privește nava respectivă și încărcătura de la bordul său. Orice arestare, reținere, transfer către un stat terț sau urmărire penală a persoanelor implicate în traficul de stupefiante poate fi efectuată de statele membre care doresc acest lucru prin exercitarea jurisdicției lor naționale, în temeiul dreptului lor intern;

| (b) | în ceea ce privește navele fără pavilion național, personalul operației Atalanta acționează, printre altele, prin urcarea la bord și efectuarea de percheziții, în conformitate cu dreptul național aplicabil navei care realizează intervenția și cu dreptul internațional, numai prin intermediul mijloacelor puse la dispoziție de statele membre care au indicat că sunt în măsură să întreprindă astfel de acțiuni. Alte acțiuni, cum ar fi confiscarea stupefiantelor și devierea unei astfel de nave, precum și arestarea, reținerea, transferul către un stat terț și urmărirea penală a persoanelor implicate în traficul de stupefiante pot fi întreprinse de statele membre care doresc acest lucru în exercitarea jurisdicției lor naționale, pe baza dreptului lor intern. |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește navele fără pavilion național, personalul operației Atalanta acționează, printre altele, prin urcarea la bord și efectuarea de percheziții, în conformitate cu dreptul național aplicabil navei care realizează intervenția și cu dreptul internațional, numai prin intermediul mijloacelor puse la dispoziție de statele membre care au indicat că sunt în măsură să întreprindă astfel de acțiuni. Alte acțiuni, cum ar fi confiscarea stupefiantelor și devierea unei astfel de nave, precum și arestarea, reținerea, transferul către un stat terț și urmărirea penală a persoanelor implicate în traficul de stupefiante pot fi întreprinse de statele membre care doresc acest lucru în exercitarea jurisdicției lor naționale, pe baza dreptului lor intern.

(3)   După aprobarea planului de operații conținând măsurile necesare, Comitetul politic și de securitate activează sarcinile secundare executive atunci când comandantul operației UE comunică faptul că operația Atalanta dispune de mijloacele necesare pentru îndeplinirea acestor sarcini și, în ceea ce privește embargoul Organizației Națiunilor Unite asupra armelor, atunci când Serviciul European de Acțiune Externă comunică faptul că au fost efectuate notificările necesare în temeiul punctului 15 din Rezoluția 2182 (2014) a CSONU.

(4)   Dovezile găsite în legătură cu transportul de bunuri interzise în temeiul embargoului asupra armelor impus Somaliei sau de stupefiante, în special în cursul inspecțiilor efectuate în conformitate cu alineatele (1) și (2), pot fi păstrate de operația Atalanta, în ceea ce privește transportul de arme, și de statele membre care doresc și sunt în măsură să facă acest lucru, în ceea ce privește transportul de stupefiante. În special, datele cu caracter personal pot fi colectate și stocate, în conformitate cu dreptul aplicabil, în ceea ce privește persoanele implicate în transportul de astfel de arme sau stupefiante și vizând caracteristici care ar putea contribui la identificarea acestor persoane, inclusiv amprentele, precum și următoarele informații personale, cu excluderea altor date cu caracter personal: numele de familie, numele dinaintea căsătoriei, prenumele și pseudonimul sau orice alt nume de împrumut; data și locul nașterii, cetățenia, sexul, locul de reședință, profesia și locul unde se află persoana respectivă; permisele de conducere, actele de identitate și datele privind pașaportul. Aceste date, precum și datele referitoare la navele și echipamentele folosite de aceste persoane, precum și informațiile relevante obținute în timpul îndeplinirii sarcinilor în temeiul prezentului articol, pot fi comunicate autorităților de aplicare a legii competente ale statelor membre. Acestea pot fi, de asemenea, comunicate de operația Atalanta, în ceea ce privește transportul de arme, și de statele membre care doresc acest lucru, în ceea ce privește transportul de stupefiante, statelor terțe care doresc să își exercite jurisdicția asupra persoanelor și bunurilor respective, precum și organismelor competente ale UE în conformitate cu dreptul aplicabil.

(5)   Se pot încheia acorduri cu state terțe, pe baza autorizațiilor acordate de la caz la caz de Consiliu, pentru a facilita transferul de către un stat membru al persoanelor arestate și reținute în temeiul dreptului său intern pentru participarea la încălcări ale embargoului Organizației Națiunilor Unite asupra armelor impus Somaliei sau la traficul de stupefiante în largul coastelor Somaliei, în vederea urmăririi penale a acestor persoane. Aceste acorduri includ condiții privind transferul acestor persoane care sunt conforme cu dreptul internațional relevant, în special cu dreptul internațional privind drepturile omului, pentru a garanta în special că persoanele în cauză nu sunt supuse pedepsei cu moartea, torturii sau oricărui tratament crud, inuman sau degradant.”

| 5. | La articolul 8 se adaugă următoarele paragrafe:

  „Operația Atalanta acționează în strânsă coordonare cu misiunea militară a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor de securitate somaleze (EUTM Somalia) și cu misiunea Uniunii Europene de consolidare a capacităților în Somalia (EUCAP Somalia). Aceasta sprijină, în limita mijloacelor și capabilităților sale, programele relevante ale UE.
  Operația Atalanta dezvoltă, în limita mijloacelor și a capabilităților sale, o cooperare specifică cu operația Agénor.” |
| --- | --- |

5.

La articolul 8 se adaugă următoarele paragrafe:

„Operația Atalanta acționează în strânsă coordonare cu misiunea militară a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor de securitate somaleze (EUTM Somalia) și cu misiunea Uniunii Europene de consolidare a capacităților în Somalia (EUCAP Somalia). Aceasta sprijină, în limita mijloacelor și capabilităților sale, programele relevante ale UE.

Operația Atalanta dezvoltă, în limita mijloacelor și a capabilităților sale, o cooperare specifică cu operația Agénor.”

| 6. | La articolul 9, se adaugă următorul alineat:

  „(3)   Operația Atalanta sprijină, în limita mijloacelor și a capabilităților sale, în special prin consolidarea capacităților și prin schimbul de informații, Centrul regional de integrare a informațiilor maritime (RMIFC) din Madagascar și Centrul regional de coordonare operațională (ROCC) din Seychelles.” |
| --- | --- |

6.

La articolul 9, se adaugă următorul alineat:

„(3)   Operația Atalanta sprijină, în limita mijloacelor și a capabilităților sale, în special prin consolidarea capacităților și prin schimbul de informații, Centrul regional de integrare a informațiilor maritime (RMIFC) din Madagascar și Centrul regional de coordonare operațională (ROCC) din Seychelles.”

| 7. | Articolul 12 se elimină. |
| --- | --- |

7.

Articolul 12 se elimină.

| 8. | La articolul 14, se adaugă următorul alineat:

  „(7)   Valoarea de referință financiară pentru costurile comune ale operației militare a UE pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2022 este de 9 930 000 EUR. Procentajul din valoarea de referință menționat la articolul 25 alineatul (1) din Decizia (PESC) 2015/528 este stabilit la 0 %.” |
| --- | --- |

8.

La articolul 14, se adaugă următorul alineat:

„(7)   Valoarea de referință financiară pentru costurile comune ale operației militare a UE pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2022 este de 9 930 000 EUR. Procentajul din valoarea de referință menționat la articolul 25 alineatul (1) din Decizia (PESC) 2015/528 este stabilit la 0 %.”

| 9. | La articolul 15, alineatele (4) și (5) se înlocuiesc cu următorul text:

  „(4)   Operația Atalanta este autorizată să facă schimb de informații, altele decât datele cu caracter personal, cu Grupul de experți privind Somalia, cu Biroul Națiunilor Unite pentru Droguri și Criminalitate, cu CMF, cu RMIFC și cu ROCC, referitoare la activități ilegale sau neautorizate, colectate în cursul operațiunilor sale.


  (5)   Operația Atalanta este autorizată să comunice către INTERPOL, în conformitate cu articolul 2 litera (h), precum și către EUROPOL, în conformitate cu articolul 2 litera (i), informații referitoare la activități ilegale, altele decât pirateria, colectate în cursul operațiunilor sale.” |
| --- | --- |

9.

La articolul 15, alineatele (4) și (5) se înlocuiesc cu următorul text:

„(4)   Operația Atalanta este autorizată să facă schimb de informații, altele decât datele cu caracter personal, cu Grupul de experți privind Somalia, cu Biroul Națiunilor Unite pentru Droguri și Criminalitate, cu CMF, cu RMIFC și cu ROCC, referitoare la activități ilegale sau neautorizate, colectate în cursul operațiunilor sale.

(5)   Operația Atalanta este autorizată să comunice către INTERPOL, în conformitate cu articolul 2 litera (h), precum și către EUROPOL, în conformitate cu articolul 2 litera (i), informații referitoare la activități ilegale, altele decât pirateria, colectate în cursul operațiunilor sale.”

| 10. | La articolul 16, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

  „(3)   Operația UE se încheie la 31 decembrie 2022.” |
| --- | --- |

10.

La articolul 16, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Operația UE se încheie la 31 decembrie 2022.”

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 22 decembrie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

M. ROTH

---

(1)  Acțiunea comună 2008/851/PESC a Consiliului din 10 noiembrie 2008 privind operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (JO L 301, 12.11.2008, p. 33).

1

(2)  Decizia (PESC) 2018/1083 a Consiliului din 30 iulie 2018 de modificare a Acțiunii comune 2008/851/PESC privind operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (JO L 194, 31.7.2018, p. 142).

2

---

Rectificări

| 23.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 435/79 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 435/79

---

Rectificare la Regulamentul (UE) 2018/1672 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind controlul numerarului care intră sau iese din Uniune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1889/2005

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 284 din 12 noiembrie 2018
  )

La pagina 18, articolul 19 alineatul (1) primul paragraf:

în loc de:

| „(1) | Până la 3 decembrie 2021 și, ulterior, la fiecare cinci ani, ...”, |
| --- | --- |

„(1)

se citește:

| „(1) | Până la 3 iunie 2024 și, ulterior, la fiecare cinci ani, ...”. |
| --- | --- |

„(1)

---

| 23.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 435/80 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 435/80

---

Rectificare la Decizia (PESC) 2020/1312 a Consiliului din 21 septembrie 2020 de modificare a Deciziei 2013/798/PESC privind măsuri restrictive împotriva Republicii Centrafricane

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 308 din 22 septembrie 2020
  )

La pagina 3, articolul 1:

în loc de:

| „(h) | vânzării, furnizării sau exportului de arme și alte echipamente letale conexe care nu figurează la articolul 2 alineatul (1) litera (g) și furnizării de asistență conexă către forțele de securitate ale Republicii Centrafricane, inclusiv instituțiile publice civile de aplicare a legii, în cazul în care astfel de arme și echipamente sunt destinate exclusiv sprijinirii sau utilizării în cadrul procesului RSS al Republicii Centrafricane, astfel cum au fost aprobate în prealabil de către comitet; sau»”, |
| --- | --- |

„(h)

vânzării, furnizării sau exportului de arme și alte echipamente letale conexe care nu figurează la articolul 2 alineatul (1) litera (g) și furnizării de asistență conexă către forțele de securitate ale Republicii Centrafricane, inclusiv instituțiile publice civile de aplicare a legii, în cazul în care astfel de arme și echipamente sunt destinate exclusiv sprijinirii sau utilizării în cadrul procesului RSS al Republicii Centrafricane, astfel cum au fost aprobate în prealabil de către comitet; sau»”,

se citește:

| „(h) | vânzării, furnizării, transferului sau exportului de arme și alte echipamente letale conexe care nu figurează la articolul 2 alineatul (1) litera (g) și furnizării de asistență conexă către forțele de securitate ale Republicii Centrafricane, inclusiv instituțiile publice civile de aplicare a legii, în cazul în care astfel de arme și echipamente sunt destinate exclusiv sprijinirii sau utilizării în cadrul procesului RSS al Republicii Centrafricane, astfel cum au fost aprobate în prealabil de către comitet; sau»”. |
| --- | --- |

„(h)

vânzării, furnizării, transferului sau exportului de arme și alte echipamente letale conexe care nu figurează la articolul 2 alineatul (1) litera (g) și furnizării de asistență conexă către forțele de securitate ale Republicii Centrafricane, inclusiv instituțiile publice civile de aplicare a legii, în cazul în care astfel de arme și echipamente sunt destinate exclusiv sprijinirii sau utilizării în cadrul procesului RSS al Republicii Centrafricane, astfel cum au fost aprobate în prealabil de către comitet; sau»”.

---