# Úřední věstník L 324/2013

| | ISSN 1977-0626
  doi:10.3000/19770626.L_2013.324.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 324 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 565. prosince 2013 |

ISSN 1977-0626

doi:10.3000/19770626.L_2013.324.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 324

České vydání

Právní předpisy

Svazek 565. prosince 2013

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 1254/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví zákaz rybolovu tresky obecné ve Skagerraku plavidly plujícími pod vlajkou Nizozemska | 1 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 1255/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví zákaz rybolovu tuňáka křídlatého v Atlantském oceánu severně od 5° s. š. plavidly plujícími pod vlajkou Francie | 3 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1256/2013 ze dne 4. prosince 2013 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 5 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2013/712/SZBP |
| | * | Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru Atalanta/3/2013 ze dne 2. prosince 2013 o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Atalanta) | 7 |
| | | 2013/713/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 29. listopadu 2013 o zřízení Evropské sítě infrastruktur pro klinický výzkum (ECRIN) jako konsorcia evropské výzkumné infrastruktury (ECRIN-ERIC) | 8 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise (EU) č. 1254/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví zákaz rybolovu tresky obecné ve Skagerraku plavidly plujícími pod vlajkou Nizozemska

1

*

Nařízení Komise (EU) č. 1255/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví zákaz rybolovu tuňáka křídlatého v Atlantském oceánu severně od 5° s. š. plavidly plujícími pod vlajkou Francie

3

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1256/2013 ze dne 4. prosince 2013 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

5

ROZHODNUTÍ

2013/712/SZBP

*

Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru Atalanta/3/2013 ze dne 2. prosince 2013 o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Atalanta)

7

2013/713/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 29. listopadu 2013 o zřízení Evropské sítě infrastruktur pro klinický výzkum (ECRIN) jako konsorcia evropské výzkumné infrastruktury (ECRIN-ERIC)

8

| | | III   Jiné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR |
| | * | Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 261/12/KOL ze dne 4. července 2012 o opatřeních týkajících se městské daně, o prodeji nemovitostí a o prodeji elektřiny společnosti Verne (Island) | 21 |

III   Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

*

Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 261/12/KOL ze dne 4. července 2012 o opatřeních týkajících se městské daně, o prodeji nemovitostí a o prodeji elektřiny společnosti Verne (Island)

21

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 5.12.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 324/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1254/2013

ze dne 2. prosince 2013,

kterým se stanoví zákaz rybolovu tresky obecné ve Skagerraku plavidly plujícími pod vlajkou Nizozemska

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 36 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (EU) č. 40/2013 ze dne 21. ledna 2013, kterým se pro rok 2013 stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, na něž se vztahují mezinárodní jednání nebo dohody (2), stanoví kvóty na rok 2013. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (EU) č. 40/2013 ze dne 21. ledna 2013, kterým se pro rok 2013 stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, na něž se vztahují mezinárodní jednání nebo dohody (2), stanoví kvóty na rok 2013.

| (2) | Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2013. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2013.

| (3) | Rybolov uvedené populace je proto nutné zakázat, |
| --- | --- |

(3)

Rybolov uvedené populace je proto nutné zakázat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená na rok 2013 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zejména zakazuje úlovky z uvedené populace odlovené těmito plavidly uchovávat na palubě, přemísťovat, překládat nebo vykládat.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 2. prosince 2013.

Za Komisi, jménem předsedy,

Lowri EVANS

generální ředitelka pro námořní záležitosti a rybolov

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 23, 25.1.2013, s. 54.

2

---

PŘÍLOHA

| Č. | 69/TQ40 |
| --- | --- |
| Členský stát | Nizozemsko |
| Populace | COD/03AN. |
| Druh | Treska obecná (Gadus morhua) |
| Oblast | Skagerrak |
| Datum uzávěrky | 18.11.2013 |

Č.

69/TQ40

Členský stát

Nizozemsko

Populace

COD/03AN.

Druh

Treska obecná (Gadus morhua)

Oblast

Skagerrak

Datum uzávěrky

18.11.2013

---

| 5.12.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 324/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 324/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1255/2013

ze dne 2. prosince 2013,

kterým se stanoví zákaz rybolovu tuňáka křídlatého v Atlantském oceánu severně od 5° s. š. plavidly plujícími pod vlajkou Francie

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 36 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (EU) č. 40/2013 ze dne 21. ledna 2013, kterým se pro rok 2013 stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, na něž se vztahují mezinárodní jednání nebo dohody (2), stanoví kvóty na rok 2013. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (EU) č. 40/2013 ze dne 21. ledna 2013, kterým se pro rok 2013 stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, na něž se vztahují mezinárodní jednání nebo dohody (2), stanoví kvóty na rok 2013.

| (2) | Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2013. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2013.

| (3) | Rybolov uvedené populace je proto nutné zakázat, |
| --- | --- |

(3)

Rybolov uvedené populace je proto nutné zakázat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená na rok 2013 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zejména zakazuje úlovky z uvedené populace odlovené těmito plavidly uchovávat na palubě, přemísťovat, překládat nebo vykládat.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 2. prosince 2013.

Za Komisi, jménem předsedy,

Lowri EVANS

generální ředitelka pro námořní záležitosti a rybolov

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 23, 25.1.2013, s. 54.

2

---

PŘÍLOHA

| Č. | 67/TQ40 |
| --- | --- |
| Členský stát | Francie |
| Populace | ALB/AN05N |
| Druh | Tuňák křídlatý (Thunnus alalunga) |
| Oblast | Atlantský oceán severně od 5° s. š. |
| Datum uzávěrky | 18.11.2013 |

Č.

67/TQ40

Členský stát

Francie

Populace

ALB/AN05N

Druh

Tuňák křídlatý (Thunnus alalunga)

Oblast

Atlantský oceán severně od 5° s. š.

Datum uzávěrky

18.11.2013

---

| 5.12.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 324/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 324/5

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1256/2013

ze dne 4. prosince 2013

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 4. prosince 2013.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 45,1 |
| MA | 62,4 |
| TN | 66,1 |
| TR | 91,2 |
| ZZ | 66,2 |
| 0707 00 05 | AL | 59,9 |
| EG | 200,0 |
| MA | 152,9 |
| TR | 104,4 |
| ZZ | 129,3 |
| 0709 91 00 | EG | 200,0 |
| ZZ | 200,0 |
| 0709 93 10 | MA | 139,2 |
| TR | 123,5 |
| ZZ | 131,4 |
| 0805 10 20 | AR | 27,1 |
| AU | 88,3 |
| TR | 59,5 |
| UY | 36,0 |
| ZA | 57,6 |
| ZZ | 53,7 |
| 0805 20 10 | AU | 135,6 |
| MA | 55,0 |
| PE | 131,0 |
| TR | 100,8 |
| ZA | 150,1 |
| ZZ | 114,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 59,5 |
| PE | 74,3 |
| SZ | 43,6 |
| TR | 64,6 |
| UY | 92,4 |
| ZZ | 66,9 |
| 0805 50 10 | TR | 65,6 |
| ZZ | 65,6 |
| 0808 10 80 | BA | 42,7 |
| MK | 30,8 |
| NZ | 160,5 |
| US | 133,9 |
| ZA | 94,4 |
| ZZ | 92,5 |
| 0808 30 90 | TR | 127,8 |
| US | 205,7 |
| ZZ | 166,8 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

AL

45,1

MA

62,4

TN

66,1

TR

91,2

ZZ

66,2

0707 00 05

AL

59,9

EG

200,0

MA

152,9

TR

104,4

ZZ

129,3

0709 91 00

EG

200,0

ZZ

200,0

0709 93 10

MA

139,2

TR

123,5

ZZ

131,4

0805 10 20

AR

27,1

AU

88,3

TR

59,5

UY

36,0

ZA

57,6

ZZ

53,7

0805 20 10

AU

135,6

MA

55,0

PE

131,0

TR

100,8

ZA

150,1

ZZ

114,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

59,5

PE

74,3

SZ

43,6

TR

64,6

UY

92,4

ZZ

66,9

0805 50 10

TR

65,6

ZZ

65,6

0808 10 80

BA

42,7

MK

30,8

NZ

160,5

US

133,9

ZA

94,4

ZZ

92,5

0808 30 90

TR

127,8

US

205,7

ZZ

166,8

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 5.12.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 324/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 324/7

---

ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU ATALANTA/3/2013

ze dne 2. prosince 2013

o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Atalanta)

(2013/712/SZBP)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 38 této smlouvy,

s ohledem na společnou akci Rady 2008/851/SZBP ze dne 10. listopadu 2008 o vojenské operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (1), a zejména na článek 6 uvedené společné akce,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 6 odst. 1 společné akce 2008/851/SZBP je Politický a bezpečnostní výbor zmocněn k přijímání rozhodnutí o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (dále jen „velitel sil EU“). |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 6 odst. 1 společné akce 2008/851/SZBP je Politický a bezpečnostní výbor zmocněn k přijímání rozhodnutí o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (dále jen „velitel sil EU“).

| (2) | Dne 2. července 2013 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí Atalanta/2/2013 (2) o jmenování komodora Petera LENSELINKA velitelem sil EU. |
| --- | --- |

(2)

Dne 2. července 2013 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí Atalanta/2/2013 (2) o jmenování komodora Petera LENSELINKA velitelem sil EU.

| (3) | Velitel operace EU doporučil jmenovat novým velitelem sil EU kontradmirála Hervého BLÉJEANA, který komodora Petera LENSELINKA nahradí. |
| --- | --- |

(3)

Velitel operace EU doporučil jmenovat novým velitelem sil EU kontradmirála Hervého BLÉJEANA, který komodora Petera LENSELINKA nahradí.

| (4) | Vojenský výbor EU toto doporučení podporuje. |
| --- | --- |

(4)

Vojenský výbor EU toto doporučení podporuje.

| (5) | Rozhodnutí Atalanta/2/2013 by proto mělo být zrušeno. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí Atalanta/2/2013 by proto mělo být zrušeno.

| (6) | V souladu s článkem 5 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu. Dánsko se tedy neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné, |
| --- | --- |

(6)

V souladu s článkem 5 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu. Dánsko se tedy neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Kontradmirál Hervé BLÉJEAN je jmenován velitelem sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska od 6. prosince 2013.

Článek 2

Rozhodnutí Atalanta/2/2013 se zrušuje.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dne 6. prosince 2013.

V Bruselu dne 2. prosince 2013.

Za Politický a bezpečnostní výbor

předseda

W. STEVENS

---

(1)  Úř. věst. L 301, 12.11.2008, s. 33.

1

(2)  Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru Atalanta/2/2013 ze dne 2. července 2013 o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Atalanta) (Úř. věst. L 187, 6.7.2013, s. 8).

2

---

| 5.12.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 324/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 324/8

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 29. listopadu 2013

o zřízení Evropské sítě infrastruktur pro klinický výzkum (ECRIN) jako konsorcia evropské výzkumné infrastruktury (ECRIN-ERIC)

(2013/713/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 723/2009 ze dne 25. června 2009 o právním rámci Společenství pro konsorcium evropské výzkumné infrastruktury (ERIC) (1), a zejména na čl. 6 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Spolková republika Německo, Španělské království, Francouzská republika, Italská republika a Portugalská republika požádaly Komisi o zřízení Evropské sítě infrastruktur pro klinický výzkum (ECRIN) jako konsorcia evropské výzkumné infrastruktury (ECRIN-ERIC). |
| --- | --- |

(1)

Spolková republika Německo, Španělské království, Francouzská republika, Italská republika a Portugalská republika požádaly Komisi o zřízení Evropské sítě infrastruktur pro klinický výzkum (ECRIN) jako konsorcia evropské výzkumné infrastruktury (ECRIN-ERIC).

| (2) | Francouzská republika byla Spolkovou republikou Německo, Španělským královstvím, Italskou republikou a Portugalskou republikou vybrána jako hostitelský členský stát konsorcia ECRIN-ERIC. |
| --- | --- |

(2)

Francouzská republika byla Spolkovou republikou Německo, Španělským královstvím, Italskou republikou a Portugalskou republikou vybrána jako hostitelský členský stát konsorcia ECRIN-ERIC.

| (3) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 20 nařízení (ES) č. 723/2009, |
| --- | --- |

(3)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 20 nařízení (ES) č. 723/2009,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Zřizuje se Evropská síť infrastruktur pro klinický výzkum jako konsorcium evropské výzkumné infrastruktury s názvem ECRIN-ERIC.

2.   Stanovy konsorcia ECRIN-ERIC jsou uvedeny v příloze. Tyto stanovy musí být pravidelně aktualizovány a zpřístupněny veřejnosti na internetových stránkách konsorcia ECRIN-ERIC a v jeho sídle.

3.   Základní prvky stanov konsorcia ECRIN-ERIC, jejichž změny musí být schváleny Komisí v souladu s čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 723/2009, jsou uvedeny v článcích 1, 2, 3, 11, 12, 14, 15, 19 a 20.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 29. listopadu 2013.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 206, 8.8.2009, s. 1.

1

---

PŘÍLOHA I

STANOVY EVROPSKÉ SÍTĚ INFRASTRUKTUR PRO KLINICKÝ VÝZKUM (ECRIN-ERIC)

SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO,

ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA,

ITALSKÁ REPUBLIKA,

PORTUGALSKÁ REPUBLIKA,

dále jen „zakládající členové“,

PŘEJÍCE SI posílit pozici Evropy a zakládajících členských zemí v oblasti klinického výzkumu ve světě a zintenzívnit spolupráci přes hranice států,

BEROUCE V ÚVAHU, že mezinárodní klinický výzkum je v současné době brzděn roztříštěností zdravotních a právních systémů v Evropě, jež je překážkou pro mezinárodní spolupráci v akademicky iniciovaném i průmyslem zadaném klinickém výzkumu (zejména v odvětvích biotechnologií a zdravotnických prostředků), a že evropské země musí uvolnit latentní vědecký potenciál a přístup k pacientům a odborným znalostem, aby posílily konkurenceschopnost Evropy v lékařské vědě a její přitažlivost pro vývoj preventivních, diagnostických a terapeutických postupů, což je obzvláště důležité v oblastech vzácných onemocnění, dětského lékařství a individuální léčby, pro rozvoj bioterapie a pro nezávislá klinická hodnocení, která jsou základním stavebním kamenem medicíny založené na důkazech,

VYCHÁZEJÍCE z plánu ESFRI, který určil Evropskou síť infrastruktur pro klinický výzkum (ECRIN) jako distribuovanou infrastrukturu, která na základě vědecké excelence podporuje klinický výzkum v Evropě prostřednictvím informací, poradenství a služeb pro zkoušející a zadavatele v mezinárodních studiích, jedná prostřednictvím korespondentů působících v národních střediscích a sítích klinického výzkumu, a rovněž přispívá ke strukturalizaci vnitrostátních infrastruktur, harmonizaci odborné přípravy, nástrojů a praxe a přísných norem kvality, posiluje transparentnost a sdílení dat a podporuje harmonizovaný systém regulace a sdílené etické normy,

UZNÁVAJÍCE, že účast v konsorciu ECRIN umožňuje každé členské zemi iniciovat mezinárodní projekty klinického výzkumu a účastnit se jich za využití výhod plynoucích z počtu obyvatel Evropské unie, čímž se posiluje přitažlivost a konkurenceschopnost vnitrostátní infrastruktury pro klinický výzkum a její schopnost podporovat vysoce kvalitní klinický výzkum v souladu s evropskými normami a s významným dopadem na výzkumné kapacity, inovace a zdraví,

OČEKÁVAJÍCE, že se do činností společně zahájených podle těchto stanov zapojí další země,

SE DOHODLY TAKTO:

Článek 1

Zřízení konsorcia ECRIN-ERIC

1.   Zřizuje se distribuovaná evropská výzkumná infrastruktura s názvem Evropská síť infrastruktur pro klinický výzkum (ECRIN).

2.   Název konsorcia evropské výzkumné infrastruktury (ERIC) – Evropské sítě infrastruktur pro klinický výzkum je „ECRIN-ERIC“.

Článek 2

Cíle

1.   Konsorcium ECRIN-ERIC je celoevropskou distribuovanou infrastrukturou pro klinický výzkum, jež má za cíl poskytovat poradenství a služby mezinárodnímu klinickému výzkumu, a to v jakékoli oblasti medicíny, pro jakoukoli kategorii klinického výzkumu a při dodržení přísných vědeckých, etických a kvalitativních norem, aby byla posílena kapacita Evropské unie zkoumat určující faktory onemocnění, jakož i tvořit strategie v oblasti diagnostiky, prevence a léčby a optimalizovat jejich využívání.

2.   Konsorcium ECRIN-ERIC:

| a) | poskytuje podporu multicentrickým klinickým studiím, kterých se účastní alespoň dvě země; |
| --- | --- |

a)

poskytuje podporu multicentrickým klinickým studiím, kterých se účastní alespoň dvě země;

| b) | je přístupné především projektům akademicky iniciovaného klinického výzkumu, je však rovněž otevřené průmyslem zadávaným projektům klinického výzkumu, jež pochází z libovolné země; |
| --- | --- |

b)

je přístupné především projektům akademicky iniciovaného klinického výzkumu, je však rovněž otevřené průmyslem zadávaným projektům klinického výzkumu, jež pochází z libovolné země;

| c) | podporuje spolupráci a harmonizaci; |
| --- | --- |

c)

podporuje spolupráci a harmonizaci;

| d) | je distribuovanou infrastrukturou založenou na propojení stávajících národních nebo regionálních sítí klinického výzkumu; |
| --- | --- |

d)

je distribuovanou infrastrukturou založenou na propojení stávajících národních nebo regionálních sítí klinického výzkumu;

| e) | podporuje společné normy, nástroje a postupy, které budou mít dopad na strukturu národních sítí; |
| --- | --- |

e)

podporuje společné normy, nástroje a postupy, které budou mít dopad na strukturu národních sítí;

| f) | podporuje odbornou přípravu zkoušejících a všech kategorií odborníků i laiků zapojených do klinického výzkumu; |
| --- | --- |

f)

podporuje odbornou přípravu zkoušejících a všech kategorií odborníků i laiků zapojených do klinického výzkumu;

| g) | podporuje kvalitu, transparentnost a optimální využívání údajů z klinického výzkumu; |
| --- | --- |

g)

podporuje kvalitu, transparentnost a optimální využívání údajů z klinického výzkumu;

| h) | komunikuje s pacienty a občany o úskalích a příležitostech, které klinický výzkum přináší. |
| --- | --- |

h)

komunikuje s pacienty a občany o úskalích a příležitostech, které klinický výzkum přináší.

Článek 3

Úkoly a činnosti

1.   Hlavním úkolem konsorcia ECRIN-ERIC je zřídit a provozovat výzkumnou infrastrukturu na podporu mezinárodní spolupráce v klinickém výzkumu, aby se Evropa stala jednotným prostorem pro klinická hodnocení.

2.   Konsorcium ECRIN-ERIC poskytuje informace, poradenství a služby zkoušejícím, kteří se podílejí na klinických hodnoceních, a zadavatelům mezinárodních studií, jakož i doporučení vnitrostátním a evropským orgánům a politickým činitelům, jak je popsáno ve vědecké a technické příloze připojené k žádosti o zřízení konsorcia.

3.   Informace, poradenství a služby nabízené konsorciem ECRIN-ERIC zahrnují zejména podporu řízení klinických hodnocení s cílem snížit roztříštěnost zdravotních a právních systémů v Evropě: předkládání podání etickým komisím a příslušným orgánům, hlášení nežádoucích příhod, monitorování studií, správu údajů, podporu při sjednávání pojištění.

4.   Konsorcium ECRIN-ERIC plní svůj hlavní úkol na neziskovém základě. Může však provádět hospodářské činnosti omezeného rozsahu, pokud tyto činnosti úzce souvisejí s jeho hlavním úkolem a neohrožují jeho plnění.

5.   Konsorcium ECRIN-ERIC vede oddělené záznamy o výdajích a příjmech ze svých hospodářských činností podle odstavce 4 a účtuje za ně tržní ceny nebo, pokud tyto ceny nelze zjistit, veškeré náklady navýšené o přiměřené ziskové rozpětí.

Článek 4

Členové a pozorovatelé

1.   Status člena nebo pozorovatele v konsorciu ECRIN-ERIC mohou získat tyto subjekty:

| a) | členské státy; |
| --- | --- |

a)

členské státy;

| b) | přidružené země; |
| --- | --- |

b)

přidružené země;

| c) | třetí země jiné než přidružené země; |
| --- | --- |

c)

třetí země jiné než přidružené země;

| d) | mezivládní organizace. |
| --- | --- |

d)

mezivládní organizace.

2.   Členy konsorcia ECRIN-ERIC jsou nejméně tři členské státy. Členové konsorcia ECRIN-ERIC, jejichž členství započalo zřízením konsorcia ECRIN-ERIC, se dále nazývají „zakládající členové“. Členské státy Evropské unie musí společně držet většinu hlasovacích práv ve shromáždění členů.

3.   Přijímání uchazečů za členy nebo pozorovatele schvaluje shromáždění členů.

4.   Členové a pozorovatelé v konsorciu ECRIN-ERIC jsou uvedeni v příloze II. Generální ředitel konsorcia ECRIN-ERIC aktualizuje uvedenou přílohu po zrušení členství či vystoupení člena nebo po schválení přijetí uchazeče za člena nebo pozorovatele shromážděním členů.

5.   Vystoupení člena

| a) | Členové mohou vystoupit z konsorcia ECRIN-ERIC při dodržení minimálně tříleté výpovědní lhůty tak, že předsedovi shromáždění členů písemně sdělí: 1) důvody vystoupení a 2) požadované datum vystoupení. |
| --- | --- |

a)

Členové mohou vystoupit z konsorcia ECRIN-ERIC při dodržení minimálně tříleté výpovědní lhůty tak, že předsedovi shromáždění členů písemně sdělí: 1) důvody vystoupení a 2) požadované datum vystoupení.

| b) | Než může vystoupení nabýt účinnosti, musí být uhrazeny a splněny veškeré neuhrazené platby a nesplněné závazky. |
| --- | --- |

b)

Než může vystoupení nabýt účinnosti, musí být uhrazeny a splněny veškeré neuhrazené platby a nesplněné závazky.

| c) | Každá žádost o vystoupení je oznámena shromáždění členů na nejbližším zasedání; počínaje tímto datem je členství pozastaveno. |
| --- | --- |

c)

Každá žádost o vystoupení je oznámena shromáždění členů na nejbližším zasedání; počínaje tímto datem je členství pozastaveno.

| d) | Ustanovení písmene a) tohoto odstavce se použijí i pro vystoupení pozorovatele, avšak výpovědní lhůta činí v tomto případě nejméně jeden rok. |
| --- | --- |

d)

Ustanovení písmene a) tohoto odstavce se použijí i pro vystoupení pozorovatele, avšak výpovědní lhůta činí v tomto případě nejméně jeden rok.

6.   Zrušení členství

| a) | Shromáždění členů může zrušit členství člena, pokud jsou splněny tyto podmínky:






  i) | shromáždění členů se domnívá, že člen podstatně porušuje jednu nebo více svých povinností podle těchto stanov nebo poškozuje pověst konsorcia ECRIN-ERIC, a dotčený člen nenapravil toto porušení do 30 dnů od obdržení písemného upozornění na porušení od generálního ředitele, nebo |
| --- | --- | --- |

a)

Shromáždění členů může zrušit členství člena, pokud jsou splněny tyto podmínky:

i)

shromáždění členů se domnívá, že člen podstatně porušuje jednu nebo více svých povinností podle těchto stanov nebo poškozuje pověst konsorcia ECRIN-ERIC, a dotčený člen nenapravil toto porušení do 30 dnů od obdržení písemného upozornění na porušení od generálního ředitele, nebo

| ii) | předseda shromáždění členů nebo generální ředitel předložili shromáždění členů návrh na zrušení příslušného členství a |
| --- | --- |

ii)

předseda shromáždění členů nebo generální ředitel předložili shromáždění členů návrh na zrušení příslušného členství a

| iii) | s návrhem na zrušení členství vyjádří souhlas dvě třetiny členů s hlasovacím právem, kteří reprezentují dvě třetiny příspěvků, s vyloučením dotčeného člena. |
| --- | --- |

iii)

s návrhem na zrušení členství vyjádří souhlas dvě třetiny členů s hlasovacím právem, kteří reprezentují dvě třetiny příspěvků, s vyloučením dotčeného člena.

| b) | Ustanovení písmene a) se použijí i pro zrušení statusu pozorovatele. |
| --- | --- |

b)

Ustanovení písmene a) se použijí i pro zrušení statusu pozorovatele.

Článek 5

Práva členů a pozorovatelů

1.   Členové přispívají konsorciu ECRIN-ERIC v plné výši podle přílohy III odst. 4 a podle víceletého plánu a příslušného orientačního příspěvku.

2.   Pozorovatelé přispívají do rozpočtu konsorcia ECRIN-ERIC určeného na udržitelný provoz konsorcia ve snížené výši podle přílohy III odst. 5 a mohou působit v konsorciu ECRIN-ERIC jako pozorovatelé nejvýše po dobu tří let; po uplynutí této doby musí pozorovatel buď požádat o členství, nebo z konsorcia vystoupit. Pozorovatelé se účastní zasedání shromáždění členů bez hlasovacích práv.

3.   Členové a pozorovatelé mohou být při výkonu zvláštních práv a plnění zvláštních povinností vyplývajících z jejich členství nebo statusu pozorovatele v konsorciu ECRIN-ERIC zastoupeni jmenovanými delegáty. Členové a pozorovatelé zajistí, že jejich delegáti budou dodržovat pravidla, povinnosti a dohody, jimiž se jejich členství nebo status pozorovatele v konsorciu ECRIN-ERIC podle těchto stanov řídí.

Článek 6

Partneři

1.   Konsorcium ECRIN-ERIC s cílem plnit svou úlohu distribuované evropské infrastruktury navazuje vazby s partnery, kteří konsorciu ECRIN-ERIC nabízejí centralizované nebo distribuované služby. Tato partnerství jsou založena na smlouvách na dobu neurčitou obsahujících ustanovení o poskytování služeb a o zajištění kvality.

2.   Vědečtí partneři

| a) | Vědeckými partnery jsou národní sítě klinického výzkumu, které:






  i) | jsou tvořeny akademickými středisky klinického výzkumu nebo pracovišti provádějícími klinická hodnocení s národním koordinačním střediskem nebo koordinací sítí zaměřených na onemocnění, |
| --- | --- | --- |

a)

Vědeckými partnery jsou národní sítě klinického výzkumu, které:

i)

jsou tvořeny akademickými středisky klinického výzkumu nebo pracovišti provádějícími klinická hodnocení s národním koordinačním střediskem nebo koordinací sítí zaměřených na onemocnění,

| ii) | vyvinuly sdílené nástroje, postupy a praxi k usnadnění multicentrických studií, dosáhly kritického rozsahu a v dané zemi reprezentují standard, |
| --- | --- |

ii)

vyvinuly sdílené nástroje, postupy a praxi k usnadnění multicentrických studií, dosáhly kritického rozsahu a v dané zemi reprezentují standard,

| iii) | jsou schopny poskytnout podporu zkoušejícím a zadavatelům pro jakoukoli kategorii klinického výzkumu a v jakékoli oblasti onemocnění. |
| --- | --- |

iii)

jsou schopny poskytnout podporu zkoušejícím a zadavatelům pro jakoukoli kategorii klinického výzkumu a v jakékoli oblasti onemocnění.

| b) | Vědeckými partnery konsorcia ECRIN-ERIC se mohou stát tyto subjekty:






  i) | národní sítě klinického výzkumu navržené členy konsorcia ECRIN-ERIC, |
| --- | --- | --- |

b)

Vědeckými partnery konsorcia ECRIN-ERIC se mohou stát tyto subjekty:

i)

národní sítě klinického výzkumu navržené členy konsorcia ECRIN-ERIC,

| ii) | národní sítě klinického výzkumu navržené pozorovateli v konsorciu ECRIN-ERIC, |
| --- | --- |

ii)

národní sítě klinického výzkumu navržené pozorovateli v konsorciu ECRIN-ERIC,

| iii) | národní sítě klinického výzkumu v jakémkoli jiném členském státě EU nebo přidružené zemi bez statusu člena nebo pozorovatele v konsorciu ECRIN-ERIC, které přispívají způsobem uvedeným v příloze III odst. 6, |
| --- | --- |

iii)

národní sítě klinického výzkumu v jakémkoli jiném členském státě EU nebo přidružené zemi bez statusu člena nebo pozorovatele v konsorciu ECRIN-ERIC, které přispívají způsobem uvedeným v příloze III odst. 6,

| iv) | národní sítě klinického výzkumu v třetích zemí bez statusu člena nebo pozorovatele v konsorciu ECRIN-ERIC, které přispívají způsobem uvedeným v příloze III odst. 6. |
| --- | --- |

iv)

národní sítě klinického výzkumu v třetích zemí bez statusu člena nebo pozorovatele v konsorciu ECRIN-ERIC, které přispívají způsobem uvedeným v příloze III odst. 6.

| c) | Shromáždění členů stanoví pravidla a podmínky pro navazování vědeckých partnerství s uchazeči o status vědeckého partnera. |
| --- | --- |

c)

Shromáždění členů stanoví pravidla a podmínky pro navazování vědeckých partnerství s uchazeči o status vědeckého partnera.

| d) | Práva a povinnosti, kterými se vědecká partnerství řídí, stanoví jednací řád, který na návrh generálního ředitele konsorcia ECRIN-ERIC přijme shromáždění členů. |
| --- | --- |

d)

Práva a povinnosti, kterými se vědecká partnerství řídí, stanoví jednací řád, který na návrh generálního ředitele konsorcia ECRIN-ERIC přijme shromáždění členů.

| e) | Vědečtí partneři určí hlavního vědeckého pracovníka, který zastupuje národní síť klinického výzkumu ve výboru pro síť, jak stanoví čl. 9 odst. 1 těchto stanov. V případě nepřítomnosti delegáta se určí zmocněnec. |
| --- | --- |

e)

Vědečtí partneři určí hlavního vědeckého pracovníka, který zastupuje národní síť klinického výzkumu ve výboru pro síť, jak stanoví čl. 9 odst. 1 těchto stanov. V případě nepřítomnosti delegáta se určí zmocněnec.

| f) | Vědečtí partneři určí koordinační centrum (národní středisko klinického výzkumu), které působí jako vnitrostátní kontaktní místo konsorcia ECRIN-ERIC. |
| --- | --- |

f)

Vědečtí partneři určí koordinační centrum (národní středisko klinického výzkumu), které působí jako vnitrostátní kontaktní místo konsorcia ECRIN-ERIC.

| g) | Další podrobnosti týkající se obecných zásad spolupráce vědeckých partnerů stanoví jednací řád. |
| --- | --- |

g)

Další podrobnosti týkající se obecných zásad spolupráce vědeckých partnerů stanoví jednací řád.

| h) | Práva a povinnosti, kterými se řídí partnerství vědeckého partnera, jsou upraveny v individuálních smlouvách dohodnutých mezi generálním ředitelem konsorcia ECRIN-ERIC a uchazečem o status vědeckého partnera. |
| --- | --- |

h)

Práva a povinnosti, kterými se řídí partnerství vědeckého partnera, jsou upraveny v individuálních smlouvách dohodnutých mezi generálním ředitelem konsorcia ECRIN-ERIC a uchazečem o status vědeckého partnera.

| i) | Vědečtí partneři konsorcia ECRIN-ERIC jsou uvedeni v dokumentu, který archivuje a aktualizuje generální ředitel konsorcia ECRIN-ERIC a který je dostupný na internetových stránkách konsorcia. |
| --- | --- |

i)

Vědečtí partneři konsorcia ECRIN-ERIC jsou uvedeni v dokumentu, který archivuje a aktualizuje generální ředitel konsorcia ECRIN-ERIC a který je dostupný na internetových stránkách konsorcia.

3.   Přidružení partneři

| a) | Přidruženým partnerem je organizace nebo subjekt, které mají zájem o spolupráci s konsorciem ECRIN-ERIC a chtějí být ke konsorciu ECRIN-ERIC přidruženi. |
| --- | --- |

a)

Přidruženým partnerem je organizace nebo subjekt, které mají zájem o spolupráci s konsorciem ECRIN-ERIC a chtějí být ke konsorciu ECRIN-ERIC přidruženi.

| b) | Přidruženými partnery mohou být:






  i) | sítě zaměřené na výzkum onemocnění, |
| --- | --- | --- |

b)

Přidruženými partnery mohou být:

i)

sítě zaměřené na výzkum onemocnění,

| ii) | izolovaná střediska klinického výzkumu v zemích postrádajících vědeckého partnera, |
| --- | --- |

ii)

izolovaná střediska klinického výzkumu v zemích postrádajících vědeckého partnera,

| iii) | dobročinné organizace nebo organizace v terciární sféře, |
| --- | --- |

iii)

dobročinné organizace nebo organizace v terciární sféře,

| iv) | organizace pacientů, |
| --- | --- |

iv)

organizace pacientů,

| v) | jiné výzkumné infrastruktury, |
| --- | --- |

v)

jiné výzkumné infrastruktury,

| vi) | výzkumné organizace z Evropské unie, přidružených zemí a ostatních třetích zemí. |
| --- | --- |

vi)

výzkumné organizace z Evropské unie, přidružených zemí a ostatních třetích zemí.

| c) | Shromáždění členů stanoví pravidla a podmínky pro navazování přidružených partnerství s uchazeči o status přidruženého partnera. |
| --- | --- |

c)

Shromáždění členů stanoví pravidla a podmínky pro navazování přidružených partnerství s uchazeči o status přidruženého partnera.

| d) | Práva a povinnosti, kterými se přidružená partnerství řídí, stanoví jednací řád a na návrh generálního ředitele konsorcia ECRIN-ERIC přijme shromáždění členů. |
| --- | --- |

d)

Práva a povinnosti, kterými se přidružená partnerství řídí, stanoví jednací řád a na návrh generálního ředitele konsorcia ECRIN-ERIC přijme shromáždění členů.

| e) | Práva a povinnosti, kterými se řídí partnerství přidruženého partnera s konsorciem ECRIN-ERIC, jsou upraveny v individuálních smlouvách vyjednaných mezi generálním ředitelem a uchazečem o status přidruženého partnera. |
| --- | --- |

e)

Práva a povinnosti, kterými se řídí partnerství přidruženého partnera s konsorciem ECRIN-ERIC, jsou upraveny v individuálních smlouvách vyjednaných mezi generálním ředitelem a uchazečem o status přidruženého partnera.

| f) | Přidružení partneři konsorcia ECRIN-ERIC jsou uvedeni v dokumentu, který archivuje a aktualizuje generální ředitel konsorcia ECRIN-ERIC a který je dostupný na internetových stránkách konsorcia. |
| --- | --- |

f)

Přidružení partneři konsorcia ECRIN-ERIC jsou uvedeni v dokumentu, který archivuje a aktualizuje generální ředitel konsorcia ECRIN-ERIC a který je dostupný na internetových stránkách konsorcia.

Článek 7

Orgány

1.   Orgány konsorcia ECRIN-ERIC jsou:

| a) | shromáždění členů; |
| --- | --- |

a)

shromáždění členů;

| b) | generální ředitel; |
| --- | --- |

b)

generální ředitel;

| c) | řídící výbor. |
| --- | --- |

c)

řídící výbor.

2.   Shromáždění členů:

| a) | Shromáždění členů je řídicím orgánem konsorcia ECRIN-ERIC a skládá se ze zástupců členů a pozorovatelů. Každý člen a pozorovatel jmenuje nejvýše dva zástupce, kteří se považují za řádně zmocněné k jednání a případně k hlasování o všech záležitostech uvedených v čl. 7 odst. 2 písm. c) těchto stanov. Jestliže se zástupce nebude účastnit zasedání, člen nebo pozorovatel určí zmocněnce a informuje o něm předsedu shromáždění členů. Zasedání lze pořádat s využitím dálkové účasti, včetně videokonferencí a jakýchkoli jiných dohodnutých elektronických prostředků. |
| --- | --- |

a)

Shromáždění členů je řídicím orgánem konsorcia ECRIN-ERIC a skládá se ze zástupců členů a pozorovatelů. Každý člen a pozorovatel jmenuje nejvýše dva zástupce, kteří se považují za řádně zmocněné k jednání a případně k hlasování o všech záležitostech uvedených v čl. 7 odst. 2 písm. c) těchto stanov. Jestliže se zástupce nebude účastnit zasedání, člen nebo pozorovatel určí zmocněnce a informuje o něm předsedu shromáždění členů. Zasedání lze pořádat s využitím dálkové účasti, včetně videokonferencí a jakýchkoli jiných dohodnutých elektronických prostředků.

| b) | Zasedání shromáždění členů se mohou bez hlasovacích práv účastnit generální ředitel konsorcia ECRIN-ERIC a předseda a místopředseda výboru pro síť. |
| --- | --- |

b)

Zasedání shromáždění členů se mohou bez hlasovacích práv účastnit generální ředitel konsorcia ECRIN-ERIC a předseda a místopředseda výboru pro síť.

| c) | Shromáždění členů zasedá nejméně jednou za rok a:






  i) | bere na vědomí a schvaluje zápis z minulého zasedání, |
| --- | --- | --- |

c)

Shromáždění členů zasedá nejméně jednou za rok a:

i)

bere na vědomí a schvaluje zápis z minulého zasedání,

| ii) | projednává, pozměňuje a přijímá změny strategického plánu, řídicí struktury, ročního nebo víceletého pracovního plánu a ročního rozpočtu konsorcia ECRIN-ERIC, |
| --- | --- |

ii)

projednává, pozměňuje a přijímá změny strategického plánu, řídicí struktury, ročního nebo víceletého pracovního plánu a ročního rozpočtu konsorcia ECRIN-ERIC,

| iii) | rozhoduje o návrzích na změnu stanov konsorcia ECRIN-ERIC a předkládá je Evropské komisi ke schválení, |
| --- | --- |

iii)

rozhoduje o návrzích na změnu stanov konsorcia ECRIN-ERIC a předkládá je Evropské komisi ke schválení,

| iv) | schvaluje jednací řád, |
| --- | --- |

iv)

schvaluje jednací řád,

| v) | schvaluje výroční zprávu o činnosti, |
| --- | --- |

v)

schvaluje výroční zprávu o činnosti,

| vi) | schvaluje auditovanou účetní závěrku a rozpočet konsorcia ECRIN-ERIC, |
| --- | --- |

vi)

schvaluje auditovanou účetní závěrku a rozpočet konsorcia ECRIN-ERIC,

| vii) | rozhoduje o příspěvcích členů a pozorovatelů a o ročním rozpočtu předloženém generálním ředitelem, |
| --- | --- |

vii)

rozhoduje o příspěvcích členů a pozorovatelů a o ročním rozpočtu předloženém generálním ředitelem,

| viii) | rozhoduje o změnách ve složení konsorcia ECRIN-ERIC (o uchazečích o členství, uchazečích o status pozorovatele, jakož i o vystoupeních a o zrušeních členství), |
| --- | --- |

viii)

rozhoduje o změnách ve složení konsorcia ECRIN-ERIC (o uchazečích o členství, uchazečích o status pozorovatele, jakož i o vystoupeních a o zrušeních členství),

| ix) | na doporučení výboru pro síť rozhoduje o vytvoření a zrušení partnerství (s vědeckými partnery a přidruženými partnery), |
| --- | --- |

ix)

na doporučení výboru pro síť rozhoduje o vytvoření a zrušení partnerství (s vědeckými partnery a přidruženými partnery),

| x) | volí, schvaluje a odvolává předsedu a místopředsedu shromáždění členů, |
| --- | --- |

x)

volí, schvaluje a odvolává předsedu a místopředsedu shromáždění členů,

| xi) | na doporučení výboru pro síť jmenuje a odvolává generálního ředitele konsorcia ECRIN-ERIC a |
| --- | --- |

xi)

na doporučení výboru pro síť jmenuje a odvolává generálního ředitele konsorcia ECRIN-ERIC a

| xii) | rozhoduje ve všech dalších otázkách, které jsou nutné k naplnění cílů konsorcia ECRIN-ERIC. |
| --- | --- |

xii)

rozhoduje ve všech dalších otázkách, které jsou nutné k naplnění cílů konsorcia ECRIN-ERIC.

| d) | Na žádost generálního ředitele konsorcia ECRIN-ERIC, předsedy shromáždění členů nebo jedné čtvrtiny členů lze svolat společné zasedání shromáždění členů a výboru pro síť. |
| --- | --- |

d)

Na žádost generálního ředitele konsorcia ECRIN-ERIC, předsedy shromáždění členů nebo jedné čtvrtiny členů lze svolat společné zasedání shromáždění členů a výboru pro síť.

| e) | Na žádost generálního ředitele nebo alespoň jedné čtvrtiny členů lze svolat mimořádná zasedání shromáždění členů, pokud vyvstanou důležité otázky, které nelze odložit do příštího plánovaného zasedání shromáždění členů. |
| --- | --- |

e)

Na žádost generálního ředitele nebo alespoň jedné čtvrtiny členů lze svolat mimořádná zasedání shromáždění členů, pokud vyvstanou důležité otázky, které nelze odložit do příštího plánovaného zasedání shromáždění členů.

3.   Předseda a místopředseda shromáždění členů

| a) | Předsedu a místopředsedu volí členové shromáždění členů. Funkční období předsedy a místopředsedy je tříleté. |
| --- | --- |

a)

Předsedu a místopředsedu volí členové shromáždění členů. Funkční období předsedy a místopředsedy je tříleté.

| b) | Kterýkoli člen může navrhnout hlasování o nedůvěře předsedovi nebo místopředsedovi. Hlasování o nedůvěře se považuje za řádný návrh, který musí obsahovat důvod pro návrh na hlasování o nedůvěře. |
| --- | --- |

b)

Kterýkoli člen může navrhnout hlasování o nedůvěře předsedovi nebo místopředsedovi. Hlasování o nedůvěře se považuje za řádný návrh, který musí obsahovat důvod pro návrh na hlasování o nedůvěře.

| c) | Předseda svolává, připravuje a organizuje zasedání shromáždění členů. |
| --- | --- |

c)

Předseda svolává, připravuje a organizuje zasedání shromáždění členů.

| d) | Předseda v případě své nepřítomnosti nebo při projednávání hlasování o nedůvěře předsedovi deleguje své povinnosti na místopředsedu. |
| --- | --- |

d)

Předseda v případě své nepřítomnosti nebo při projednávání hlasování o nedůvěře předsedovi deleguje své povinnosti na místopředsedu.

| e) | Předseda a místopředseda mohou k provozním záležitostem využívat řídicí kancelář konsorcia ECRIN-ERIC. |
| --- | --- |

e)

Předseda a místopředseda mohou k provozním záležitostem využívat řídicí kancelář konsorcia ECRIN-ERIC.

| f) | Místopředseda je zodpovědný za kontrolu finanční zprávy předkládané shromáždění členů. |
| --- | --- |

f)

Místopředseda je zodpovědný za kontrolu finanční zprávy předkládané shromáždění členů.

4.   Jednání shromáždění členů:

| a) | Shromáždění členů na začátku každého zasedání schvaluje pořad jednání. Změnu pořadu jednání může navrhnout člen shromáždění členů s hlasovacím právem. |
| --- | --- |

a)

Shromáždění členů na začátku každého zasedání schvaluje pořad jednání. Změnu pořadu jednání může navrhnout člen shromáždění členů s hlasovacím právem.

| b) | Ve veškerých procesních záležitostech vznesených na zasedání členem s hlasovacím právem rozhoduje předseda. Rozhodnutí předsedy platí, není-li přehlasováno většinou přítomných a hlasujících. |
| --- | --- |

b)

Ve veškerých procesních záležitostech vznesených na zasedání členem s hlasovacím právem rozhoduje předseda. Rozhodnutí předsedy platí, není-li přehlasováno většinou přítomných a hlasujících.

| c) | Shromáždění členů může ke splnění svých úkolů ustanovit pracovní výbory. Další podrobnosti o provozních postupech shromáždění členů stanoví jednací řád. |
| --- | --- |

c)

Shromáždění členů může ke splnění svých úkolů ustanovit pracovní výbory. Další podrobnosti o provozních postupech shromáždění členů stanoví jednací řád.

| d) | Hlasování a hlasovací práva






  i) | Každý člen konsorcia ECRIN-ERIC má jeden hlas. Pozorovatelé nemají hlasovací právo. K usnášeníschopnosti shromáždění členů musí být přítomny dvě třetiny členů. |
| --- | --- | --- |

d)

Hlasování a hlasovací práva

i)

Každý člen konsorcia ECRIN-ERIC má jeden hlas. Pozorovatelé nemají hlasovací právo. K usnášeníschopnosti shromáždění členů musí být přítomny dvě třetiny členů.

| ii) | Není-li tato podmínka splněna, zasedání shromáždění členů se odročí a zopakuje se do patnácti kalendářních dnů na základě dalšího pozvání od předsedy shromáždění členů. Body na pořadu jednání opakovaného zasedání jsou stejné jako body na pořadu jednání původního zasedání. V případě opakovaného zasedání shromáždění členů se podmínka usnášeníschopnosti považuje za splněnou, pokud je přítomna nebo zastoupena jedna třetina členů. |
| --- | --- |

ii)

Není-li tato podmínka splněna, zasedání shromáždění členů se odročí a zopakuje se do patnácti kalendářních dnů na základě dalšího pozvání od předsedy shromáždění členů. Body na pořadu jednání opakovaného zasedání jsou stejné jako body na pořadu jednání původního zasedání. V případě opakovaného zasedání shromáždění členů se podmínka usnášeníschopnosti považuje za splněnou, pokud je přítomna nebo zastoupena jedna třetina členů.

| iii) | Není-li v těchto stanovách nebo v jakýchkoli řádech výslovně uvedeno jinak, k přijetí usnesení na zasedání shromáždění členů postačuje prostá většina přítomných a hlasujících, ať už tak činí osobně nebo v zastoupení. V případě rovnosti hlasů rozhoduje hlas předsedy. |
| --- | --- |

iii)

Není-li v těchto stanovách nebo v jakýchkoli řádech výslovně uvedeno jinak, k přijetí usnesení na zasedání shromáždění členů postačuje prostá většina přítomných a hlasujících, ať už tak činí osobně nebo v zastoupení. V případě rovnosti hlasů rozhoduje hlas předsedy.

| iv) | Auditem ověřená konsolidovaná účetní závěrka a roční rozpočet musí být schváleny nadpoloviční většinou hlasů členů konsorcia ECRIN-ERIC reprezentujících nadpoloviční většinu příspěvků členů v souladu s dohodnutým ročním příspěvkem podle čl. 5 odst. 1. |
| --- | --- |

iv)

Auditem ověřená konsolidovaná účetní závěrka a roční rozpočet musí být schváleny nadpoloviční většinou hlasů členů konsorcia ECRIN-ERIC reprezentujících nadpoloviční většinu příspěvků členů v souladu s dohodnutým ročním příspěvkem podle čl. 5 odst. 1.

| v) | Změny příspěvků jednotlivých zemí, návrhy na změny stanov a přijetí původního znění a následných změn jednacího řádu musí být schváleny konsensem, nebo pokud nelze konsensu dosáhnout, více než dvoutřetinovou většinou hlasů členů konsorcia ECRIN-ERIC reprezentujících více než dvě třetiny příspěvků členů v souladu s dohodnutým ročním příspěvkem podle čl. 5 odst. 1. |
| --- | --- |

v)

Změny příspěvků jednotlivých zemí, návrhy na změny stanov a přijetí původního znění a následných změn jednacího řádu musí být schváleny konsensem, nebo pokud nelze konsensu dosáhnout, více než dvoutřetinovou většinou hlasů členů konsorcia ECRIN-ERIC reprezentujících více než dvě třetiny příspěvků členů v souladu s dohodnutým ročním příspěvkem podle čl. 5 odst. 1.

5.   Generální ředitel konsorcia ECRIN-ERIC:

| a) | Generální ředitel odpovídá za celkové řízení infrastruktury s podporou řídící kanceláře konsorcia ECRIN-ERIC a funguje jako prostředník mezi vědeckými partnery, řídící kanceláří a shromážděním členů. |
| --- | --- |

a)

Generální ředitel odpovídá za celkové řízení infrastruktury s podporou řídící kanceláře konsorcia ECRIN-ERIC a funguje jako prostředník mezi vědeckými partnery, řídící kanceláří a shromážděním členů.

| b) | Generálního ředitele konsorcia ECRIN-ERIC jmenuje a odvolává shromáždění členů na základě doporučení výboru pro síť. |
| --- | --- |

b)

Generálního ředitele konsorcia ECRIN-ERIC jmenuje a odvolává shromáždění členů na základě doporučení výboru pro síť.

| c) | Generální ředitel konsorcia ECRIN-ERIC se bez hlasovacího práva účastní všech zasedání shromáždění členů (s výjimkou bodů jednání, které se týkají zaměstnání generálního ředitele nebo dohledu nad ním). |
| --- | --- |

c)

Generální ředitel konsorcia ECRIN-ERIC se bez hlasovacího práva účastní všech zasedání shromáždění členů (s výjimkou bodů jednání, které se týkají zaměstnání generálního ředitele nebo dohledu nad ním).

| d) | Generální ředitel konsorcia ECRIN-ERIC se účastní všech zasedání výboru pro síť. |
| --- | --- |

d)

Generální ředitel konsorcia ECRIN-ERIC se účastní všech zasedání výboru pro síť.

| e) | Generální ředitel je statutárním zástupcem konsorcia ECRIN-ERIC a smí uzavírat smlouvy a provádět další vhodné právní a správní kroky v souladu s rozhodnutími shromáždění členů a jednacím řádem. |
| --- | --- |

e)

Generální ředitel je statutárním zástupcem konsorcia ECRIN-ERIC a smí uzavírat smlouvy a provádět další vhodné právní a správní kroky v souladu s rozhodnutími shromáždění členů a jednacím řádem.

6.   Řídící výbor:

| a) | Shromáždění členů ustanoví řídící výbor s cílem posílit vazbu mezi shromážděním členů a generálním ředitelem. Řídící výbor dohlíží na činnosti konsorcia ECRIN-ERIC a připravuje zasedání shromáždění členů. |
| --- | --- |

a)

Shromáždění členů ustanoví řídící výbor s cílem posílit vazbu mezi shromážděním členů a generálním ředitelem. Řídící výbor dohlíží na činnosti konsorcia ECRIN-ERIC a připravuje zasedání shromáždění členů.

| b) | Členství v řídicím výboru a jeho povinnosti a postupy upravuje jednací řád. |
| --- | --- |

b)

Členství v řídicím výboru a jeho povinnosti a postupy upravuje jednací řád.

Článek 8

Řídící kancelář a zaměstnanci konsorcia ECRIN-ERIC

1.   Infrastrukturu spravuje řídící kancelář konsorcia ECRIN-ERIC. Kancelář zahrnuje:

| a) | generálního ředitele konsorcia ECRIN-ERIC; |
| --- | --- |

a)

generálního ředitele konsorcia ECRIN-ERIC;

| b) | základní tým; |
| --- | --- |

b)

základní tým;

| c) | evropské korespondenty. |
| --- | --- |

c)

evropské korespondenty.

2.   Generální ředitel konsorcia ECRIN-ERIC na základě víceletého pracovního plánu a rozpočtu přijatého shromážděním členů určí složení řídící kanceláře, přijme příslušné spolupracovníky a odpovídá za vedení pracovníků konsorcia ECRIN-ERIC.

3.   Základní tým konsorcia ECRIN-ERIC:

| a) | poskytuje nezbytnou podporu při každodenním řízení (včetně finančního řízení) a při podávání zpráv shromáždění členů a Evropské komisi; |
| --- | --- |

a)

poskytuje nezbytnou podporu při každodenním řízení (včetně finančního řízení) a při podávání zpráv shromáždění členů a Evropské komisi;

| b) | odpovídá za koordinaci podpory jednotlivým projektům klinického výzkumu, jak popisuje vědecký a technický popis konsorcia ECRIN-ERIC; |
| --- | --- |

b)

odpovídá za koordinaci podpory jednotlivým projektům klinického výzkumu, jak popisuje vědecký a technický popis konsorcia ECRIN-ERIC;

| c) | dále rozvíjí a udržuje organizaci, znalostní základnu, know-how a postupy, aby každý vědecký partner mohl efektivně podporovat mezinárodní klinické studie v celé Evropské unii; |
| --- | --- |

c)

dále rozvíjí a udržuje organizaci, znalostní základnu, know-how a postupy, aby každý vědecký partner mohl efektivně podporovat mezinárodní klinické studie v celé Evropské unii;

| d) | aktualizuje a modernizuje systém zajištění kvality a dbá, aby konsorcium ECRIN-ERIC udržovalo kapacity k efektivnímu poskytování vysoce kvalitních služeb. |
| --- | --- |

d)

aktualizuje a modernizuje systém zajištění kvality a dbá, aby konsorcium ECRIN-ERIC udržovalo kapacity k efektivnímu poskytování vysoce kvalitních služeb.

4.   Evropský korespondent konsorcia ECRIN-ERIC představuje spolupracovníka ECRIN působícího v každém národním středisku. Evropský korespondent konsorcia ECRIN-ERIC pracuje pod vedením generálního ředitele konsorcia ECRIN-ERIC s funkční vazbou na národní středisko a jedná jako styčný bod s národní sítí a střediskem klinického výzkumu, pokud jde o různé činnosti konsorcia ECRIN-ERIC, jako je vytváření struktur a poskytování koordinovaných služeb.

5.   Konsorcium ECRIN-ERIC je zaměstnavatelem podporujícím rovné pracovní příležitosti, zavazuje se uplatňovat vyrovnávací postupy v souladu s použitelným pracovním právem a v souladu s jednacím řádem vybírá do své řídící kanceláře nejkvalifikovanější osoby.

Článek 9

Činnosti konsorcia ECRIN-ERIC

1.   Činnosti konsorcia ECRIN-ERIC vyžadují účast jeho sítě národních vědeckých partnerů zastoupených ve výboru pro síť a vědecké rady odpovědné za poskytování přístupu k infrastruktuře.

2.   Výbor pro síť:

| a) | reprezentuje vědecké partnery konsorcia ECRIN-ERIC a má poradní úlohu vůči shromáždění členů a generálnímu řediteli; |
| --- | --- |

a)

reprezentuje vědecké partnery konsorcia ECRIN-ERIC a má poradní úlohu vůči shromáždění členů a generálnímu řediteli;

| b) | je složen z jednoho hlavního zástupce každého vědeckého partnera ze zemí se statusem člena nebo pozorovatele, přičemž rozšířený výbor pro síť rovněž zahrnuje jednoho hlavního zástupce každého vědeckého partnera ze zemí, které nejsou členy ani pozorovateli. Zasedání výboru pro síť se účastní generální ředitel konsorcia ECRIN-ERIC. Řídící kancelář konsorcia ECRIN-ERIC plní funkci sekretariátu výboru pro síť; |
| --- | --- |

b)

je složen z jednoho hlavního zástupce každého vědeckého partnera ze zemí se statusem člena nebo pozorovatele, přičemž rozšířený výbor pro síť rovněž zahrnuje jednoho hlavního zástupce každého vědeckého partnera ze zemí, které nejsou členy ani pozorovateli. Zasedání výboru pro síť se účastní generální ředitel konsorcia ECRIN-ERIC. Řídící kancelář konsorcia ECRIN-ERIC plní funkci sekretariátu výboru pro síť;

| c) | pod vedením shromáždění členů koordinuje politiky, postupy, nástroje a praxi vědeckých partnerů, předkládá návrhy generálnímu řediteli konsorcia ECRIN-ERIC s cílem optimalizovat kvalitu a efektivitu služeb a monitoruje výkony vědeckých partnerů konsorcia ECRIN-ERIC s cílem zajistit vysokou kvalitu poskytovaných služeb; |
| --- | --- |

c)

pod vedením shromáždění členů koordinuje politiky, postupy, nástroje a praxi vědeckých partnerů, předkládá návrhy generálnímu řediteli konsorcia ECRIN-ERIC s cílem optimalizovat kvalitu a efektivitu služeb a monitoruje výkony vědeckých partnerů konsorcia ECRIN-ERIC s cílem zajistit vysokou kvalitu poskytovaných služeb;

| d) | na žádost generálního ředitele konsorcia ECRIN-ERIC pomáhá s přípravou ročních strategických dokumentů, včetně víceletého pracovního plánu a ročních rozpočtů, které generální ředitel konsorcia ECRIN-ERIC předkládá shromáždění členů; |
| --- | --- |

d)

na žádost generálního ředitele konsorcia ECRIN-ERIC pomáhá s přípravou ročních strategických dokumentů, včetně víceletého pracovního plánu a ročních rozpočtů, které generální ředitel konsorcia ECRIN-ERIC předkládá shromáždění členů;

| e) | v rozšířeném složení podporuje koordinované provádění – na vnitrostátní úrovni – rozhodnutí, strategií, pravidel a postupů stanovených generálním ředitelem konsorcia ECRIN-ERIC a shromážděním členů ve víceletém pracovním plánu; |
| --- | --- |

e)

v rozšířeném složení podporuje koordinované provádění – na vnitrostátní úrovni – rozhodnutí, strategií, pravidel a postupů stanovených generálním ředitelem konsorcia ECRIN-ERIC a shromážděním členů ve víceletém pracovním plánu;

| f) | na žádost shromáždění členů činí doporučení ohledně jmenování nebo odvolání generálního ředitele konsorcia ECRIN-ERIC; |
| --- | --- |

f)

na žádost shromáždění členů činí doporučení ohledně jmenování nebo odvolání generálního ředitele konsorcia ECRIN-ERIC;

| g) | na žádost generálního ředitele konsorcia ECRIN-ERIC činí doporučení ohledně schopností uchazečů o partnerství; |
| --- | --- |

g)

na žádost generálního ředitele konsorcia ECRIN-ERIC činí doporučení ohledně schopností uchazečů o partnerství;

| h) | projednává s generálním ředitelem konsorcia ECRIN-ERIC jmenování členů vědecké rady; |
| --- | --- |

h)

projednává s generálním ředitelem konsorcia ECRIN-ERIC jmenování členů vědecké rady;

| i) | nejméně dvakrát ročně svolává zasedání s osobní účastí; |
| --- | --- |

i)

nejméně dvakrát ročně svolává zasedání s osobní účastí;

| j) | volí předsedu, který bude svolávat, připravovat a organizovat zasedání výboru pro síť, a místopředsedu. Jejich funkční období je tříleté s možností prodloužení; účastní se zasedání shromáždění členů bez hlasovacích práv; |
| --- | --- |

j)

volí předsedu, který bude svolávat, připravovat a organizovat zasedání výboru pro síť, a místopředsedu. Jejich funkční období je tříleté s možností prodloužení; účastní se zasedání shromáždění členů bez hlasovacích práv;

| k) | další podrobnosti, pokud jde o obecné provozní postupy výboru pro síť, stanoví jednací řád. |
| --- | --- |

k)

další podrobnosti, pokud jde o obecné provozní postupy výboru pro síť, stanoví jednací řád.

3.   Vědecká rada:

| a) | vybírá klinické projekty podporované konsorciem ECRIN-ERIC, stanovuje jejich prioritu a hodnotí předložené projekty s ohledem na definovaná kritéria přijatelnosti a pravidla pro přístup ke službám ze strany akademické obce a ze strany vědecké obce v průmyslu, na kterých se dohodlo shromáždění členů; |
| --- | --- |

a)

vybírá klinické projekty podporované konsorciem ECRIN-ERIC, stanovuje jejich prioritu a hodnotí předložené projekty s ohledem na definovaná kritéria přijatelnosti a pravidla pro přístup ke službám ze strany akademické obce a ze strany vědecké obce v průmyslu, na kterých se dohodlo shromáždění členů;

| b) | je složena nejméně ze čtyř členů, přičemž většinu tvoří externí členové (kteří se nepodílí na řízení konsorcia ECRIN-ERIC); členy jmenuje generální ředitel konsorcia ECRIN-ERIC na doporučení výboru pro síť a schvaluje shromáždění členů. Jejich funkční období je tříleté s možností prodloužení; rozhodují na základě posudků od externích vědeckých odborníků v příslušné oblasti. |
| --- | --- |

b)

je složena nejméně ze čtyř členů, přičemž většinu tvoří externí členové (kteří se nepodílí na řízení konsorcia ECRIN-ERIC); členy jmenuje generální ředitel konsorcia ECRIN-ERIC na doporučení výboru pro síť a schvaluje shromáždění členů. Jejich funkční období je tříleté s možností prodloužení; rozhodují na základě posudků od externích vědeckých odborníků v příslušné oblasti.

4.   Externí poradní rada, která je složena z odborníků s tříletým mandátem jmenovaných generálním ředitelem po schválení shromážděním členů, zasedá jednou ročně v přítomnosti generálního ředitele a předsedy a místopředsedy výboru pro síť a poskytuje strategické podklady pro shromáždění členů v otázkách vědeckého a technického rozvoje konsorcia ECRIN-ERIC.

5.   Etická poradní rada, která je složena z odborníků s tříletým mandátem jmenovaných generálním ředitelem po schválení shromážděním členů, zasedá jednou ročně v přítomnosti generálního ředitele a předsedy a místopředsedy výboru pro síť a poskytuje podklady a doporučení pro shromáždění členů v otázkách etiky a ochrany osobních údajů vyvstávajících v souvislosti s činnostmi konsorcia ECRIN-ERIC.

Článek 10

Výroční zpráva a přezkumy

1.   Generální ředitel konsorcia ECRIN-ERIC ve spolupráci s výborem pro síť sestaví výroční zprávu o činnosti, která pojednává o vědeckých, provozních a finančních aspektech konsorcia ECRIN-ERIC. Shromáždění členů výroční zprávu o činnosti schvaluje a předává ji Evropské komisi. Po schválení se výroční zpráva o činnosti zpřístupní veřejnosti na internetových stránkách konsorcia ECRIN-ERIC.

2.   Každých pět let podstupuje konsorcium ECRIN-ERIC vědecký přezkum, který provedou mezinárodní odborníci jmenovaní shromážděním členů a z kterého vzejdou pokyny a doporučení ohledně strategie rozvoje konsorcia ECRIN-ERIC.

Článek 11

Efektivní přístup ke službám a politika v oblasti údajů

1.   Efektivní přístup ke službám konsorcia ECRIN-ERIC se poskytuje výzkumným pracovníkům na základě vědecké excelence a není omezen na členy nebo pozorovatele v konsorciu ECRIN-ERIC.

2.   Přístup je založen na mezinárodních a externích odborných zkušenostech: služby se poskytují s výhradou schválení projektu vědeckou radou, na základě vědeckého posouzení externími recenzenty. O poskytování služeb rozhodne generální ředitel na doporučení výboru pro síť, přičemž přihlédne k:

| a) | posouzení vědeckou radou; |
| --- | --- |

a)

posouzení vědeckou radou;

| b) | logistickému posouzení vědeckými partnery, které se odráží v doporučení výboru pro síť. |
| --- | --- |

b)

logistickému posouzení vědeckými partnery, které se odráží v doporučení výboru pro síť.

3.   Postup podání žádosti, postupy hodnocení a hodnotící kritéria jsou určeny vědeckou radou a zpřístupněny veřejnosti na internetových stránkách konsorcia ECRIN-ERIC a v jednacím řádu.

4.   V případě nehospodářských činností poskytuje konsorcium ECRIN-ERIC služby za neziskové sazby.

5.   Kritéria přístupu zahrnují závazek optimalizovat využívání údajů z klinických hodnocení prostřednictvím registrace protokolu klinického hodnocení před zanesením pacientů do veřejně přístupného rejstříku schváleného Světovou zdravotnickou organizací (WHO) a prostřednictvím závazku informovat o výsledcích studie. Konsorcium ECRIN-ERIC po zveřejnění studie zajistí vědecké obci přístup k nezpracovaným údajům v anonymizované podobě.

Článek 12

Práva duševního vlastnictví

1.   Žádné ustanovení těchto stanov nelze vykládat tak, že mění oblast působnosti a použitelnost práv duševního vlastnictví a dohod o rozdělení přínosů podle příslušných právních předpisů a mezinárodních smluv členů konsorcia ECRIN-ERIC.

2.   Konsorcium ECRIN-ERIC může vlastnit příslušná práva duševního vlastnictví vždy, když příspěvek konsorcia ECRIN-ERIC zahrnuje inovační proces. Další podrobnosti týkající se politiky konsorcia ECRIN-ERIC v oblasti práv duševního vlastnictví stanoví jednací řád.

3.   Příjmy plynoucí z duševního vlastnictví vytvořeného konsorciem ECRIN-ERIC se použijí na provoz konsorcia.

4.   Duševním vlastnictvím se rozumí vlastnictví ve smyslu definice v článku 2 Úmluvy o založení Světové organizace duševního vlastnictví, podepsané ve Stockholmu dne 14. července 1967.

Článek 13

Účetní závěrka

1.   Veškeré položky příjmů a výdajů konsorcia ECRIN-ERIC musí být pro každý rozpočtový rok předběžně vyčísleny a zahrnuty do rozpočtu. Rozpočet schvaluje shromáždění členů.

2.   K účetní závěrce konsorcia ECRIN-ERIC se připojí zpráva o rozpočtovém a finančním řízení za uplynulý rozpočtový rok. Účetní závěrka se předkládá k pravidelnému externímu finančnímu auditu. Shromáždění členů schvaluje jmenování externího auditora pro ověřování účetní závěrky konsorcia ECRIN-ERIC včetně určení funkčního období. Externí auditor předkládá zprávu o roční účetní závěrce shromáždění členů.

3.   Pokud jde o přípravu, podání, audit a zveřejnění účetní závěrky, vztahují se na konsorcium ECRIN-ERIC požadavky právních předpisů státu, v němž má konsorcium sídlo.

Článek 14

Zadávání veřejných zakázek

Konsorcium ECRIN-ERIC zachází s uchazeči a účastníky ve výběrových řízení rovným a nediskriminačním způsobem bez ohledu na to, zda mají sídlo v Evropské unii či nikoliv. Politika konsorcia ECRIN-ERIC při zadávání veřejných zakázek dodržuje zásady transparentnosti, nediskriminace a hospodářské soutěže. Podrobná pravidla týkající se postupů a kritérií při zadávání zakázek stanoví jednací řád.

Článek 15

Odpovědnost a pojištění

1.   Finanční odpovědnost členů a pozorovatelů za dluhy konsorcia ECRIN-ERIC je omezena výší jejich ročního příspěvku stanoveného v příloze III.

2.   Konsorcium ECRIN-ERIC přijme vhodná opatření k pojištění rizik specifických pro jeho činnosti.

Článek 16

Daň z přidané hodnoty (DPH)

Osvobození od DPH na základě čl. 143 odst. 1 písm. g) a čl. 151 odst. 1 písm. b) směrnice Rady 2006/112/ES (1) a v souladu s články 50 a 51 prováděcího nařízení Rady (EU) č. 282/2011 (2) je omezeno na daň z přidané hodnoty za takové zboží a služby, které jsou určeny pro oficiální použití konsorciem ECRIN-ERIC, jejichž hodnota přesahuje 150 EUR a které jsou plně zaplacené a nabyté konsorciem ECRIN-ERIC. Zakázky zadané jednotlivými členy těchto osvobození od daně využívat nemohou. Osvobození od DPH se vztahuje na nehospodářské, nikoli na hospodářské činnosti. Osvobození od daně se uplatní na zboží a služby pro vědecké, technické a administrativní aktivity prováděné konsorciem ECRIN-ERIC v souladu s jeho hlavními úkoly. To se týká i nákladů na konference, pracovní semináře a setkání, které přímo souvisejí s oficiálními činnostmi konsorcia ECRIN-ERIC. Osvobození od DPH se však nevztahuje na cestovní výdaje a výdaje za ubytování.

Článek 17

Jednací řád

1.   Jednací řád stanoví organizaci práce mezi členy, pozorovateli, orgány a partnery konsorcia ECRIN-ERIC, organizuje řízení konsorcia a vymezuje příslušná práva a povinnosti členů, pozorovatelů, orgánů a partnerů.

2.   Jednací řád vypracuje generální ředitel konsorcia ECRIN-ERIC a schválí jej shromáždění členů.

3.   V případě nutnosti generální ředitel konsorcia ECRIN-ERIC jednací řád aktualizuje a shromáždění členů jej schválí podle postupů, které jsou v něm stanoveny.

Článek 18

Jazyk

1.   Pracovním jazykem konsorcia ECRIN-ERIC je angličtina.

2.   Při jednání s orgány hostitelské země, v níž má konsorcium ECRIN-ERIC sídlo, lze rovněž používat úřední jazyk hostitelské země.

3.   Za závazné se považuje znění těchto stanov v němčině, španělštině, francouzštině, italštině, portugalštině, angličtině a ve všech ostatních úředních jazycích EU. Žádné jazykové znění nemá přednost před zněními v ostatních jazycích.

Článek 19

Sídlo

Konsorcium ECRIN-ERIC má sídlo v Paříži ve Francii.

Článek 20

Doba trvání a likvidace konsorcia ECRIN-ERIC

1.   Doba trvání konsorcia ECRIN-ERIC není omezena.

2.   O likvidaci konsorcia ECRIN-ERIC se rozhoduje dvoutřetinovou většinou hlasů všech členů shromáždění členů.

3.   Aktiva konsorcia ECRIN-ERIC se po jeho likvidaci převedou na subjekt, na němž se dohodne více než dvoutřetinová většina členů reprezentující více než dvoutřetinovou většinu povinných příspěvků.

Článek 21

Změny

1.   Veškeré navržené změny stanov se oznamují Evropské komisi a jsou účinné pouze v souladu s článkem 11 nařízení o konsorciu evropské výzkumné infrastruktury.

2.   Datum veškerých změn se zaznamená v těchto stanovách.

3.   Přílohy těchto stanov lze změnit na základě schválení shromážděním členů.

4.   Návrhy na doplnění nebo změny těchto stanov jsou platné pouze tehdy, pokud jsou předloženy písemně a podepsány za každého člena osobou oprávněnou k podpisu.

Článek 22

Konsolidované znění stanov

1.   Tyto stanovy musí být pravidelně aktualizovány a zpřístupněny veřejnosti na internetových stránkách konsorcia ECRIN-ERIC a v jeho sídle.

2.   Veškeré změny stanov musí být zřetelně označeny s poznámkou uvádějící, zda se změna týká základních nebo jiných prvků stanov podle článku 11 nařízení (ES) č. 723/2009 a jakým postupem byla přijata.

---

(1)  Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1

(2)  Úř. věst. L 77, 23.3.2011, s. 1.

---

PŘÍLOHA II

SEZNAM ČLENŮ A POZOROVATELŮ

Členové

Spolková republika Německo

Španělské království

Francouzská republika

Italská republika

Portugalská republika

Pozorovatelé

---

PŘÍLOHA III

FINANČNÍ PŘÍSPĚVEK

| 1. | Tato příloha popisuje mechanismus výpočtu ročního příspěvku při zřízení konsorcia ECRIN-ERIC v roce 2013. |
| --- | --- |

1.

Tato příloha popisuje mechanismus výpočtu ročního příspěvku při zřízení konsorcia ECRIN-ERIC v roce 2013.

| 2. | Po zřízení konsorcia ECRIN-ERIC rozhodne o finančním příspěvku shromáždění členů, jak stanoví čl. 5 odst. 1. |
| --- | --- |

2.

Po zřízení konsorcia ECRIN-ERIC rozhodne o finančním příspěvku shromáždění členů, jak stanoví čl. 5 odst. 1.

| 3. | Roční rozpočet konsorcia ECRIN-ERIC je plněn příspěvky členů a pozorovatelů v konsorciu ECRIN-ERIC. Skládá se z:






  a) | místního příspěvku na pokrytí činností pracovníků konsorcia ECRIN-ERIC v jednotlivých národních střediscích (plat evropského korespondenta a související provozní výdaje) ve výši ekvivalentní: | 100 tis. EUR, pokud je HDP na obyvatele větší než 20 000 USD, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Roční rozpočet konsorcia ECRIN-ERIC je plněn příspěvky členů a pozorovatelů v konsorciu ECRIN-ERIC. Skládá se z:

a)

místního příspěvku na pokrytí činností pracovníků konsorcia ECRIN-ERIC v jednotlivých národních střediscích (plat evropského korespondenta a související provozní výdaje) ve výši ekvivalentní:

100 tis. EUR, pokud je HDP na obyvatele větší než 20 000 USD,

| | 50 tis. EUR, pokud je HDP na obyvatele menší než 20 000 USD; |
| --- | --- |

50 tis. EUR, pokud je HDP na obyvatele menší než 20 000 USD;

| b) | základního finančního příspěvku na pokrytí činností základního týmu konsorcia ECRIN-ERIC, který je rozvrstven podle HDP: | 250 tis. EUR, pokud je HDP > 1 000 mld. USD, |
| --- | --- | --- |

b)

základního finančního příspěvku na pokrytí činností základního týmu konsorcia ECRIN-ERIC, který je rozvrstven podle HDP:

250 tis. EUR, pokud je HDP > 1 000 mld. USD,

| | 100 tis. EUR, pokud je 1 000 mld. USD > HDP > 200 mld. USD, |
| --- | --- |

100 tis. EUR, pokud je 1 000 mld. USD > HDP > 200 mld. USD,

| | 20 tis. EUR, pokud je HDP < 200 mld. USD; |
| --- | --- |

20 tis. EUR, pokud je HDP < 200 mld. USD;

| c) | ročního finančního příspěvku ve výši 150 tis. EUR/rok, který konsorciu ECRIN-ERIC poskytuje členský stát, v němž má konsorcium sídlo (článek 19). |
| --- | --- |

c)

ročního finančního příspěvku ve výši 150 tis. EUR/rok, který konsorciu ECRIN-ERIC poskytuje členský stát, v němž má konsorcium sídlo (článek 19).

| 4. | Členové konsorcia ECRIN-ERIC hradí do ročního rozpočtu místní a základní příspěvek, jak stanoví příloha III odst. 3 písm. a) a b) těchto stanov. |
| --- | --- |

4.

Členové konsorcia ECRIN-ERIC hradí do ročního rozpočtu místní a základní příspěvek, jak stanoví příloha III odst. 3 písm. a) a b) těchto stanov.

| 5. | Pozorovatelé v konsorciu ECRIN-ERIC hradí do ročního rozpočtu místní příspěvek, jak stanoví příloha III odst. 3 písm. a) těchto stanov. |
| --- | --- |

5.

Pozorovatelé v konsorciu ECRIN-ERIC hradí do ročního rozpočtu místní příspěvek, jak stanoví příloha III odst. 3 písm. a) těchto stanov.

| 6. | Vědečtí partneři ze zemí, které nejsou členy ani pozorovateli v konsorciu ECRIN-ERIC, přispívají konsorciu ECRIN-ERIC podle konkrétní uzavřené smlouvy o partnerství, zejména tak, aby pokryli plat svého evropského korespondenta a související provozní výdaje. |
| --- | --- |

6.

Vědečtí partneři ze zemí, které nejsou členy ani pozorovateli v konsorciu ECRIN-ERIC, přispívají konsorciu ECRIN-ERIC podle konkrétní uzavřené smlouvy o partnerství, zejména tak, aby pokryli plat svého evropského korespondenta a související provozní výdaje.

| 7. | Evropský korespondent může být vyslán na služební pobyt do konsorcia ECRIN-ERIC a pracovat pod jeho vedením s funkční vazbou na národní středisko. Výběr takového korespondenta je založen na pokynech stanovených v jednacím řádu a vyžaduje souhlas jak sdružení ECRIN-ERIC, tak příslušného člena, pozorovatele nebo partnera. Jestliže nelze určit vhodného kandidáta, poskytne příslušný člen, pozorovatel nebo partner konsorciu ECRIN-ERIC finanční příspěvek, který konsorciu umožní zaměstnat vhodného kandidáta přímo. |
| --- | --- |

7.

Evropský korespondent může být vyslán na služební pobyt do konsorcia ECRIN-ERIC a pracovat pod jeho vedením s funkční vazbou na národní středisko. Výběr takového korespondenta je založen na pokynech stanovených v jednacím řádu a vyžaduje souhlas jak sdružení ECRIN-ERIC, tak příslušného člena, pozorovatele nebo partnera. Jestliže nelze určit vhodného kandidáta, poskytne příslušný člen, pozorovatel nebo partner konsorciu ECRIN-ERIC finanční příspěvek, který konsorciu umožní zaměstnat vhodného kandidáta přímo.

| 8. | Roční příspěvky musí konsorcium ECRIN-ERIC obdržet na základě výzvy konsorcia ECRIN-ERIC založené na dohodnutých finančních plánech v daném rozpočtovém roce. K příspěvkům uhrazeným po splatnosti se účtuje úrok, který je stanoven v jednacím řádu a odvíjí se od úrokových sazeb Evropské centrální banky zveřejněných v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

8.

Roční příspěvky musí konsorcium ECRIN-ERIC obdržet na základě výzvy konsorcia ECRIN-ERIC založené na dohodnutých finančních plánech v daném rozpočtovém roce. K příspěvkům uhrazeným po splatnosti se účtuje úrok, který je stanoven v jednacím řádu a odvíjí se od úrokových sazeb Evropské centrální banky zveřejněných v Úředním věstníku Evropské unie.

| 9. | Při přijetí nových členů se rozpočet upraví podle zásady, že integrace nového člena vede ke zvýšení celkového rozpočtu základního týmu o ekvivalent 50 % očekávaného hlavního příspěvku nového člena. Zbývajících 50 % se použije ke snížení příspěvků členů v poměru podle jejich základních příspěvků. |
| --- | --- |

9.

Při přijetí nových členů se rozpočet upraví podle zásady, že integrace nového člena vede ke zvýšení celkového rozpočtu základního týmu o ekvivalent 50 % očekávaného hlavního příspěvku nového člena. Zbývajících 50 % se použije ke snížení příspěvků členů v poměru podle jejich základních příspěvků.

| 10. | Očekávané příspěvky členů na rok 2014 (očekávané roční příspěvky celkem 1 700 tis. EUR): | Německo: 338 636 EUR |
| --- | --- | --- |

10.

Očekávané příspěvky členů na rok 2014 (očekávané roční příspěvky celkem 1 700 tis. EUR):

Německo: 338 636 EUR

| | Španělsko: 338 636 EUR |
| --- | --- |

Španělsko: 338 636 EUR

| | Francie: 488 636 EUR |
| --- | --- |

Francie: 488 636 EUR

| | Itálie: 338 636 EUR |
| --- | --- |

Itálie: 338 636 EUR

| | Portugalsko: 195 454 EUR |
| --- | --- |

Portugalsko: 195 454 EUR

---

III Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

| 5.12.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 324/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 324/21

---

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

č. 261/12/KOL

ze dne 4. července 2012

o opatřeních týkajících se městské daně, o prodeji nemovitostí a o prodeji elektřiny společnosti Verne (Island)

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO (DÁLE JEN „KONTROLNÍ ÚŘAD“),

S OHLEDEM na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na čl. 61 odst. 3 písm. c) této dohody,

S OHLEDEM na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (dále jen „Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“), a zejména na článek 24 této dohody,

S OHLEDEM na protokol 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru (dále jen „protokol 3“), a zejména na čl. 1 odst. 2 části I a čl. 4 odst. 4, článek 6, čl. 7 odst. 5 a článek 8 části II,

POTÉ, co vyzval zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),

vzhledem k těmto důvodům:

I.   SKUTEČNOSTI

1.   POSTUP

| (1) | Dne 1. září 2010 po jednáních před oznámením oznámily islandské orgány Kontrolnímu úřadu podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 státní podporu týkající se výstavby datového centra v obci Reykjanesbær (dále jen „obec“ nebo „Reykjanesbær“) dopisem, který Kontrolní úřad obdržel a zaevidoval téhož dne (dokument č. 568140). Oznámení se týkalo výjimek z daní a poplatků v souvislosti s výstavbou datového centra (dále jen „datové centrum“) společností Verne Holdings ehf. (dále jen „Verne“) podle zákona č. 57/2010 a smlouvy, která byla parafována dne 23. října 2009 (dále jen „investiční smlouva“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 1. září 2010 po jednáních před oznámením oznámily islandské orgány Kontrolnímu úřadu podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 státní podporu týkající se výstavby datového centra v obci Reykjanesbær (dále jen „obec“ nebo „Reykjanesbær“) dopisem, který Kontrolní úřad obdržel a zaevidoval téhož dne (dokument č. 568140). Oznámení se týkalo výjimek z daní a poplatků v souvislosti s výstavbou datového centra (dále jen „datové centrum“) společností Verne Holdings ehf. (dále jen „Verne“) podle zákona č. 57/2010 a smlouvy, která byla parafována dne 23. října 2009 (dále jen „investiční smlouva“).

| (2) | Po různých výměnách korespondence (2) Kontrolní úřad dopisem ze dne 3. listopadu 2010 (dokument č. 573997) islandské orgány informoval, že se s ohledem na podporu pro datové centrum společnosti Verne rozhodl zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3. |
| --- | --- |

(2)

Po různých výměnách korespondence (2) Kontrolní úřad dopisem ze dne 3. listopadu 2010 (dokument č. 573997) islandské orgány informoval, že se s ohledem na podporu pro datové centrum společnosti Verne rozhodl zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3.

| (3) | Rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 418/10/KOL o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie a v dodatku EHP (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) (3). Kontrolní úřad vyzval zúčastněné strany k podání připomínek k rozhodnutí. Od zúčastněných stran nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 418/10/KOL o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie a v dodatku EHP (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) (3). Kontrolní úřad vyzval zúčastněné strany k podání připomínek k rozhodnutí. Od zúčastněných stran nebyly obdrženy žádné připomínky.

| (4) | Dopisy ze dne 23. listopadu 2010, 4. ledna, 18. ledna a 2. února 2011 (dokumenty č. 578499, 582634, 583705 a 585546) vyhověl Kontrolní úřad žádostem islandských orgánů o prodloužení lhůty pro podání připomínek k rozhodnutí. |
| --- | --- |

(4)

Dopisy ze dne 23. listopadu 2010, 4. ledna, 18. ledna a 2. února 2011 (dokumenty č. 578499, 582634, 583705 a 585546) vyhověl Kontrolní úřad žádostem islandských orgánů o prodloužení lhůty pro podání připomínek k rozhodnutí.

| (5) | Islandské orgány podaly připomínky dopisem ze dne 28. února 2011 (dokument č. 589033). Kontrolní úřad obdržel od islandských orgánů doplňkové informace dne 12. dubna 2011 (dokument č. 594276). |
| --- | --- |

(5)

Islandské orgány podaly připomínky dopisem ze dne 28. února 2011 (dokument č. 589033). Kontrolní úřad obdržel od islandských orgánů doplňkové informace dne 12. dubna 2011 (dokument č. 594276).

| (6) | Případ byl projednán na schůzce Kontrolního úřadu a islandských orgánů, která se konala v Bruselu dne 27. května 2011, a v návaznosti na ni zaslal Kontrolní úřad dne 1. června e-mail (dokument č. 599862). Islandské orgány poté poskytly informace ve dvou dopisech, a to dne 21. června 2011 (dokument č. 601641) a 27. června 2011 (dokument č. 602133). |
| --- | --- |

(6)

Případ byl projednán na schůzce Kontrolního úřadu a islandských orgánů, která se konala v Bruselu dne 27. května 2011, a v návaznosti na ni zaslal Kontrolní úřad dne 1. června e-mail (dokument č. 599862). Islandské orgány poté poskytly informace ve dvou dopisech, a to dne 21. června 2011 (dokument č. 601641) a 27. června 2011 (dokument č. 602133).

| (7) | Státní energetická společnost (Landsvirkjun) poskytla zvláštní doplňkové informace dopisem ze dne 20. června 2011, který Kontrolní úřad obdržel dne 23. června 2011 (dokument č. 601937), a dopisem, který Kontrolní úřad obdržel dne 16. ledna 2012 (dokument č. 621366). |
| --- | --- |

(7)

Státní energetická společnost (Landsvirkjun) poskytla zvláštní doplňkové informace dopisem ze dne 20. června 2011, který Kontrolní úřad obdržel dne 23. června 2011 (dokument č. 601937), a dopisem, který Kontrolní úřad obdržel dne 16. ledna 2012 (dokument č. 621366).

| (8) | Dopisem ze dne 28. září 2011 (dokument č. 609826) stáhly islandské orgány své oznámení o opatřeních podpory pro výstavbu datového centra. Kontrolní úřad poté zaslal dopis ze dne 4. října 2011 (dokument č. 609991), který potvrzoval zrušení oznámení a v němž byly islandské orgány informovány, že v souladu s čl. 8 odst. 2 částí II protokolu 3 Kontrolní úřad ukončí formální vyšetřovací řízení týkající se dotčených opatření, v dopise však bylo objasněno, že bude pokračovat v šetření týkajícím se opatření obsažených v některých smlouvách uzavřených se společností Verne v souvislosti s plánovaným datovým centrem, jež jsou dosud v platnosti. |
| --- | --- |

(8)

Dopisem ze dne 28. září 2011 (dokument č. 609826) stáhly islandské orgány své oznámení o opatřeních podpory pro výstavbu datového centra. Kontrolní úřad poté zaslal dopis ze dne 4. října 2011 (dokument č. 609991), který potvrzoval zrušení oznámení a v němž byly islandské orgány informovány, že v souladu s čl. 8 odst. 2 částí II protokolu 3 Kontrolní úřad ukončí formální vyšetřovací řízení týkající se dotčených opatření, v dopise však bylo objasněno, že bude pokračovat v šetření týkajícím se opatření obsažených v některých smlouvách uzavřených se společností Verne v souvislosti s plánovaným datovým centrem, jež jsou dosud v platnosti.

| (9) | V reakci na výše zmíněný dopis Kontrolního úřadu ze dne 4. října 2011 poskytly islandské orgány informace dopisem ze dne 25. října 2011 (dokument č. 613209). Další informace předložily islandské orgány e-mailem ze dne 30. dubna 2012 (dokument č. 633398). |
| --- | --- |

(9)

V reakci na výše zmíněný dopis Kontrolního úřadu ze dne 4. října 2011 poskytly islandské orgány informace dopisem ze dne 25. října 2011 (dokument č. 613209). Další informace předložily islandské orgány e-mailem ze dne 30. dubna 2012 (dokument č. 633398).

| (10) | Další objasnění týkající se daného případu poskytly islandské orgány e-maily ze dne 14. a 24. května 2012 (dokumenty č. 634340 a 635757) po stručném projednání případu během schůzky islandských orgánů a Kontrolního úřadu, která se konala v Bruselu dne 2. května 2012, a další dokumenty poskytly e-mailem dne 1. června 2012 (dokument č. 636529). |
| --- | --- |

(10)

Další objasnění týkající se daného případu poskytly islandské orgány e-maily ze dne 14. a 24. května 2012 (dokumenty č. 634340 a 635757) po stručném projednání případu během schůzky islandských orgánů a Kontrolního úřadu, která se konala v Bruselu dne 2. května 2012, a další dokumenty poskytly e-mailem dne 1. června 2012 (dokument č. 636529).

2.   SOUVISLOSTI

2.1   Příjemce

| (11) | Společnost Verne Holdings ehf. je soukromá společnost, která byla zaregistrována na Islandu v červnu 2007. Společnost Verne Holdings ehf. má tři dceřiné společnosti, které jsou zcela v jejím vlastnictví, a to Verne Global, Inc. zaregistrovanou v USA, Verne Global Ltd., zaregistrovanou ve Spojeném království, a Verne Real Estate ehf., která byla zaregistrována na Islandu v březnu 2008 (4). |
| --- | --- |

(11)

Společnost Verne Holdings ehf. je soukromá společnost, která byla zaregistrována na Islandu v červnu 2007. Společnost Verne Holdings ehf. má tři dceřiné společnosti, které jsou zcela v jejím vlastnictví, a to Verne Global, Inc. zaregistrovanou v USA, Verne Global Ltd., zaregistrovanou ve Spojeném království, a Verne Real Estate ehf., která byla zaregistrována na Islandu v březnu 2008 (4).

| (12) | Podle informací, které poskytly islandské orgány, je společnost Verne Holdings ehf. ve vlastnictví řady menšinových akcionářů, přičemž dvěma největšími akcionáři jsou společnosti Novator, což je světový investor, a Teha Investments S.a.r.l. Podle informací poskytnutých islandskými orgány drží značný podíl akcií společnosti Verne Holdings ehf. její vedení. |
| --- | --- |

(12)

Podle informací, které poskytly islandské orgány, je společnost Verne Holdings ehf. ve vlastnictví řady menšinových akcionářů, přičemž dvěma největšími akcionáři jsou společnosti Novator, což je světový investor, a Teha Investments S.a.r.l. Podle informací poskytnutých islandskými orgány drží značný podíl akcií společnosti Verne Holdings ehf. její vedení.

2.2   Uzavřené smlouvy

| (13) | Podle oznámení, jež bylo později staženo, zamýšlely islandské orgány poskytnout v souladu s pokyny Kontrolního úřadu k podpoře na regionální rozvoj (dále jen „pokyny k regionální podpoře“) společnosti Verne podporu na výstavbu datového centra v regionu, který je způsobilý pro regionální podporu podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP, za účelem podpory regionálního rozvoje, a to v podobě celé škály výjimek týkajících se státních a městských daní na základě investiční smlouvy. |
| --- | --- |

(13)

Podle oznámení, jež bylo později staženo, zamýšlely islandské orgány poskytnout v souladu s pokyny Kontrolního úřadu k podpoře na regionální rozvoj (dále jen „pokyny k regionální podpoře“) společnosti Verne podporu na výstavbu datového centra v regionu, který je způsobilý pro regionální podporu podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP, za účelem podpory regionálního rozvoje, a to v podobě celé škály výjimek týkajících se státních a městských daní na základě investiční smlouvy.

| (14) | Jednání mezi islandskými orgány a společností Verne, která začala koncem roku 2008 (5) (po vypuknutí finanční krize na Islandu v říjnu 2008), vyústila ve smlouvu, jež společnosti Verne přiznávala řadu daňových výjimek, tj. investiční smlouvu. Podle islandských orgánů byla konečná verze memoranda o porozumění pro investiční smlouvu připravena v dubnu 2009, memorandum však nebylo podepsáno. Investiční smlouva pak byla uzavřena dne 3. října 2009, kdy byla parafována generálním ředitelem společnosti Verne a úředníkem ministerstva průmyslu (6). Vstup investiční smlouvy v platnost byl podmíněn schválením parlamentem, souhlasem představenstva společnosti Verne a souhlasem Kontrolního úřadu. Dne 12. prosince 2009 byl islandskému parlamentu předložen návrh zákona, který islandským orgánům povoloval uzavření investiční smlouvy se společností Verne. Dne 7. června 2010 přijal islandský parlament zákon č. 57/2010 (dále jen „zákon o společnosti Verne“), který ministerstvu průmyslu umožňoval uzavřít jménem islandských orgánů se společností Verne investiční smlouvu mimo jiné za účelem přiznání různých úlev na daních a poplatcích v souvislosti s výstavbou datového centra (7). |
| --- | --- |

(14)

Jednání mezi islandskými orgány a společností Verne, která začala koncem roku 2008 (5) (po vypuknutí finanční krize na Islandu v říjnu 2008), vyústila ve smlouvu, jež společnosti Verne přiznávala řadu daňových výjimek, tj. investiční smlouvu. Podle islandských orgánů byla konečná verze memoranda o porozumění pro investiční smlouvu připravena v dubnu 2009, memorandum však nebylo podepsáno. Investiční smlouva pak byla uzavřena dne 3. října 2009, kdy byla parafována generálním ředitelem společnosti Verne a úředníkem ministerstva průmyslu (6). Vstup investiční smlouvy v platnost byl podmíněn schválením parlamentem, souhlasem představenstva společnosti Verne a souhlasem Kontrolního úřadu. Dne 12. prosince 2009 byl islandskému parlamentu předložen návrh zákona, který islandským orgánům povoloval uzavření investiční smlouvy se společností Verne. Dne 7. června 2010 přijal islandský parlament zákon č. 57/2010 (dále jen „zákon o společnosti Verne“), který ministerstvu průmyslu umožňoval uzavřít jménem islandských orgánů se společností Verne investiční smlouvu mimo jiné za účelem přiznání různých úlev na daních a poplatcích v souvislosti s výstavbou datového centra (7).

| (15) | Dne 28. září 2011 informovaly islandské orgány Kontrolní úřad o zrušení investiční smlouvy. |
| --- | --- |

(15)

Dne 28. září 2011 informovaly islandské orgány Kontrolní úřad o zrušení investiční smlouvy.

| (16) | Jak je však objasněno v dopise islandských orgánů ze dne 25. října 2011 (8), „jedinou výhodou, která již nabyla účinku, je upuštění od městských daní ze strany obce Reykjanesbær podle podmínek smlouvy o licencích a poplatcích“ (9). Smlouva byla podepsána dne 4. listopadu 2009. Jak však objasnily islandské orgány, opatření nabyla účinku již počátkem roku 2009 (10). V daném případě proto posouzení státní podpory podléhají úlevy na městských daních a poplatcích stanovené ve zmíněné smlouvě, které se týkají:






  — | městské daně z nemovitostí a |
| --- | --- | --- |

(16)

Jak je však objasněno v dopise islandských orgánů ze dne 25. října 2011 (8), „jedinou výhodou, která již nabyla účinku, je upuštění od městských daní ze strany obce Reykjanesbær podle podmínek smlouvy o licencích a poplatcích“ (9). Smlouva byla podepsána dne 4. listopadu 2009. Jak však objasnily islandské orgány, opatření nabyla účinku již počátkem roku 2009 (10). V daném případě proto posouzení státní podpory podléhají úlevy na městských daních a poplatcích stanovené ve zmíněné smlouvě, které se týkají:

—

městské daně z nemovitostí a

| — | městské daně z výstavby silnic. |
| --- | --- |

—

městské daně z výstavby silnic.

| (17) | Posouzení státní podpory v tomto rozhodnutí mimoto podléhají opatření na základě níže uvedených smluv, které společnost Verne podepsala v roce 2008 a které nabyly účinku v roce 2009 a nebyly zrušeny:






  — | „smlouva o koupi nemovitostí“ (se státní pokladnou) |
| --- | --- | --- |

(17)

Posouzení státní podpory v tomto rozhodnutí mimoto podléhají opatření na základě níže uvedených smluv, které společnost Verne podepsala v roce 2008 a které nabyly účinku v roce 2009 a nebyly zrušeny:

—

„smlouva o koupi nemovitostí“ (se státní pokladnou)

| — | „smlouva o nájmu pozemku“ a „doplňková nájemní smlouva“ (se státní pokladnou) |
| --- | --- |

—

„smlouva o nájmu pozemku“ a „doplňková nájemní smlouva“ (se státní pokladnou)

| — | „smlouva o dodávkách elektrické energie“ (se společností Landsvirkjun). |
| --- | --- |

—

„smlouva o dodávkách elektrické energie“ (se společností Landsvirkjun).

| (18) | Posuzované smlouvy a opatření jsou blíže popsány v oddíle 3. |
| --- | --- |

(18)

Posuzované smlouvy a opatření jsou blíže popsány v oddíle 3.

| (19) | Dne 26. února 2008 uzavřela společnost Verne se společností Farice smlouvu o poskytování služeb v oblasti přenosu dat. Islandské orgány uvedly, že tato smlouva byla zrušena. |
| --- | --- |

(19)

Dne 26. února 2008 uzavřela společnost Verne se společností Farice smlouvu o poskytování služeb v oblasti přenosu dat. Islandské orgány uvedly, že tato smlouva byla zrušena.

2.3   Stručný popis projektu, lokality a bývalého vojenského prostoru

| (20) | Původně měla společnost Verne v úmyslu vybudovat v obci Reykjanesbær v jihozápadní části Islandu během tří fází v období sedmi let kampus vysoce spolehlivého velkoobchodního datového centra s vysokou hustotou výkonu, tj. datové centrum (11). |
| --- | --- |

(20)

Původně měla společnost Verne v úmyslu vybudovat v obci Reykjanesbær v jihozápadní části Islandu během tří fází v období sedmi let kampus vysoce spolehlivého velkoobchodního datového centra s vysokou hustotou výkonu, tj. datové centrum (11).

| (21) | Celkové investiční náklady celého projektu, jak ho společnost Verne původně plánovala, se v roce 2010 odhadovaly na 726 milionů USD (12). |
| --- | --- |

(21)

Celkové investiční náklady celého projektu, jak ho společnost Verne původně plánovala, se v roce 2010 odhadovaly na 726 milionů USD (12).

| (22) | Od těchto plánů bylo později kvůli změně hospodářské situace na Islandu upuštěno a investiční smlouva ze dne 23. října 2009 byla dne 23. září 2011 zrušena a podle informací islandských orgánů se společnost Verne dne 25. října 2011 dohodla „s islandskými orgány na pozměněném investičním plánu na základě obecného režimu investičních podpor“ (13). Podle informací, které poskytly islandské orgány, předpokládá pozměněný investiční plán kromě předchozích přípravných investic investice, jež by mohly přesáhnout 675 milionů USD. Podle sdělovacích prostředků již byla první fáze zprovozněna a v únoru 2012 oficiálně otevřena (14) a byli oznámeni první zákazníci. |
| --- | --- |

(22)

Od těchto plánů bylo později kvůli změně hospodářské situace na Islandu upuštěno a investiční smlouva ze dne 23. října 2009 byla dne 23. září 2011 zrušena a podle informací islandských orgánů se společnost Verne dne 25. října 2011 dohodla „s islandskými orgány na pozměněném investičním plánu na základě obecného režimu investičních podpor“ (13). Podle informací, které poskytly islandské orgány, předpokládá pozměněný investiční plán kromě předchozích přípravných investic investice, jež by mohly přesáhnout 675 milionů USD. Podle sdělovacích prostředků již byla první fáze zprovozněna a v únoru 2012 oficiálně otevřena (14) a byli oznámeni první zákazníci.

| (23) | Jako součást původního investičního plánu zakoupila společnost Verne dne 26. února 2008 v dotyčné lokalitě, tj. Valhallarbraut v obci Reykjanesbær, pět budov o celkové výměře 31 000 m2, přičemž dvě z těchto budov byly velké sklady o výměře 11 064 a 16 606 m2, jak je blíže popsáno v bodě 3.2 (15). Společnost Verne původně zamýšlela tři menší budovy zbourat (16). |
| --- | --- |

(23)

Jako součást původního investičního plánu zakoupila společnost Verne dne 26. února 2008 v dotyčné lokalitě, tj. Valhallarbraut v obci Reykjanesbær, pět budov o celkové výměře 31 000 m2, přičemž dvě z těchto budov byly velké sklady o výměře 11 064 a 16 606 m2, jak je blíže popsáno v bodě 3.2 (15). Společnost Verne původně zamýšlela tři menší budovy zbourat (16).

| (24) | Dne 9. května 2008 podepsala společnost Verne s islandskou státní pokladnou zvláštní smlouvu o nájmu pozemku o výměře 9,6 ha (17) na dobu 99 let. |
| --- | --- |

(24)

Dne 9. května 2008 podepsala společnost Verne s islandskou státní pokladnou zvláštní smlouvu o nájmu pozemku o výměře 9,6 ha (17) na dobu 99 let.

| (25) | Dotyčná lokalita se nachází na adrese Valhallarbraut 868, Reykjanesbær, vedle mezinárodního letiště v Keflavíku (18). Jedná se o součást bývalé vojenské základny USA. V roce 1951 uzavřel islandský stát s vládou USA smlouvu o obraně, na jejímž základě byl námořnictvu USA poskytnut mimo jiné pozemek pro vojenskou základnu, včetně prostoru mezinárodního letiště. V roce 2006 námořnictvo USA Island opustilo a předalo dotyčnou oblast se stavbami zpět islandskému státu. Zákonem č. 176/2006, který islandský parlament přijal v prosinci 2006, byla dotyčná oblast regulována a byly vytýčeny hranice prostoru letiště (zóna A) (19); byla vymezena bezpečnostní oblast určená pro obranné účely (zóna B) a rovněž oblast určená pro civilní využití (zóna C). Zóna C má celkovou rozlohu 59,7 km2. |
| --- | --- |

(25)

Dotyčná lokalita se nachází na adrese Valhallarbraut 868, Reykjanesbær, vedle mezinárodního letiště v Keflavíku (18). Jedná se o součást bývalé vojenské základny USA. V roce 1951 uzavřel islandský stát s vládou USA smlouvu o obraně, na jejímž základě byl námořnictvu USA poskytnut mimo jiné pozemek pro vojenskou základnu, včetně prostoru mezinárodního letiště. V roce 2006 námořnictvo USA Island opustilo a předalo dotyčnou oblast se stavbami zpět islandskému státu. Zákonem č. 176/2006, který islandský parlament přijal v prosinci 2006, byla dotyčná oblast regulována a byly vytýčeny hranice prostoru letiště (zóna A) (19); byla vymezena bezpečnostní oblast určená pro obranné účely (zóna B) a rovněž oblast určená pro civilní využití (zóna C). Zóna C má celkovou rozlohu 59,7 km2.

| (26) | Dne 24. října 2006 byl zřízen zvláštní subjekt, Keflavík Airport Development Corporation, KADECO (Þróunarfélag Keflavíkur ehf.), který je zcela ve vlastnictví islandského státu, aby jménem státu spravoval nemovitosti v zóně C a aby pokud možno co nejdříve zajistil ziskové civilní využití dotyčné oblasti (20). Společnost KADECO byla založena jako společnost s ručením omezeným, považovala se však za veřejný subjekt ve smyslu některých zákonů, mimo jiné zákona o veřejných zakázkách, jak bylo uvedeno ve smlouvě o poskytování služeb uzavřené mezi společností KADECO a státní pokladnou dne 8. prosince 2006 (dále jen „smlouva o poskytování služeb“) (21). Jedinou funkcí společnosti KADECO je rozvoj, správa a prodej/pronájem nemovitostí ve vymezené oblasti (zóna C). |
| --- | --- |

(26)

Dne 24. října 2006 byl zřízen zvláštní subjekt, Keflavík Airport Development Corporation, KADECO (Þróunarfélag Keflavíkur ehf.), který je zcela ve vlastnictví islandského státu, aby jménem státu spravoval nemovitosti v zóně C a aby pokud možno co nejdříve zajistil ziskové civilní využití dotyčné oblasti (20). Společnost KADECO byla založena jako společnost s ručením omezeným, považovala se však za veřejný subjekt ve smyslu některých zákonů, mimo jiné zákona o veřejných zakázkách, jak bylo uvedeno ve smlouvě o poskytování služeb uzavřené mezi společností KADECO a státní pokladnou dne 8. prosince 2006 (dále jen „smlouva o poskytování služeb“) (21). Jedinou funkcí společnosti KADECO je rozvoj, správa a prodej/pronájem nemovitostí ve vymezené oblasti (zóna C).

| (27) | Podle § 5 zákona č. 176/2006 se na všechny oblasti v zónách A a C budou s ohledem na daně a poplatky vztahovat zákonné předpisy, jakmile budou tyto oblasti převzaty do civilního užívání na základě prodejní nebo nájemní smlouvy. |
| --- | --- |

(27)

Podle § 5 zákona č. 176/2006 se na všechny oblasti v zónách A a C budou s ohledem na daně a poplatky vztahovat zákonné předpisy, jakmile budou tyto oblasti převzaty do civilního užívání na základě prodejní nebo nájemní smlouvy.

Image

3.   POSUZOVANÁ OPATŘENÍ

3.1   Úvod

| (28) | Islandské orgány původně oznámily níže uvedená opatření, která považovaly za státní podporu:






  1) | sazba daně z příjmu právnických osob |
| --- | --- | --- |

(28)

Islandské orgány původně oznámily níže uvedená opatření, která považovaly za státní podporu:

1)

sazba daně z příjmu právnických osob

| 2) | pravidla odpisování |
| --- | --- |

2)

pravidla odpisování

| 3) | průmyslové a tržní poplatky |
| --- | --- |

3)

průmyslové a tržní poplatky

| 4) | kolkovné |
| --- | --- |

4)

kolkovné

| 5) | poplatek za územní plánování |
| --- | --- |

5)

poplatek za územní plánování

| 6) | dovozní cla |
| --- | --- |

6)

dovozní cla

| 7) | odklad plateb DPH na dovoz a elektřinu |
| --- | --- |

7)

odklad plateb DPH na dovoz a elektřinu

| 8) | poplatek za kontroly bezpečnosti elektrických zařízení |
| --- | --- |

8)

poplatek za kontroly bezpečnosti elektrických zařízení

| 9) | záruka týkající se daně z čisté hodnoty |
| --- | --- |

9)

záruka týkající se daně z čisté hodnoty

| 10) | městská daň z nemovitostí |
| --- | --- |

10)

městská daň z nemovitostí

Tato opatření byla stanovena v investiční smlouvě a v zákoně o společnosti Verne. V investiční smlouvě a v zákoně o společnosti Verne byla mimoto uvedena výjimka týkající se jednorázové městské daně:

| 11) | městská daň z výstavby silnic. |
| --- | --- |

11)

městská daň z výstavby silnic.

| (29) | Městská daň z nemovitostí i městská daň z výstavby silnic byly sjednány mezi obcí a společností Verne a dne 4. listopadu 2009 schváleny ve:






  — | smlouvě o licencích a poplatcích. |
| --- | --- | --- |

(29)

Městská daň z nemovitostí i městská daň z výstavby silnic byly sjednány mezi obcí a společností Verne a dne 4. listopadu 2009 schváleny ve:

—

smlouvě o licencích a poplatcích.

| (30) | Z důvodu právní jistoty oznámily islandské orgány rovněž níže uvedené smlouvy, o nichž se domnívaly, že nezahrnují státní podporu:






  — | smlouva o koupi nemovitostí |
| --- | --- | --- |

(30)

Z důvodu právní jistoty oznámily islandské orgány rovněž níže uvedené smlouvy, o nichž se domnívaly, že nezahrnují státní podporu:

—

smlouva o koupi nemovitostí

| — | smlouva o nájmu pozemku |
| --- | --- |

—

smlouva o nájmu pozemku

| — | smlouva o dodávkách elektrické energie. |
| --- | --- |

—

smlouva o dodávkách elektrické energie.

| (31) | Rozhodnutí č. 418/10/KOL o zahájení formálního vyšetřovacího řízení se vztahovalo i na jednu další smlouvu, která byla později zrušena:






  — | smlouva o poskytování služeb v oblasti přenosu dat, která byla dne 26. února 2008 uzavřena se společností Farice. |
| --- | --- | --- |

(31)

Rozhodnutí č. 418/10/KOL o zahájení formálního vyšetřovacího řízení se vztahovalo i na jednu další smlouvu, která byla později zrušena:

—

smlouva o poskytování služeb v oblasti přenosu dat, která byla dne 26. února 2008 uzavřena se společností Farice.

3.2   Smlouva o koupi nemovitostí

| (32) | Smlouva o koupi nemovitostí, podle níž společnost Verne odkoupila od islandské státní pokladny pět budov, byla podepsána dne 26. února 2008. Kupní cena činila 14,5 milionu USD a byla rozdělena na zálohu ve výši 25 000 USD, která byla zaplacena dne 26. února 2008, a konečnou platbu, jež měla být provedena dne 26. března 2008. |
| --- | --- |

(32)

Smlouva o koupi nemovitostí, podle níž společnost Verne odkoupila od islandské státní pokladny pět budov, byla podepsána dne 26. února 2008. Kupní cena činila 14,5 milionu USD a byla rozdělena na zálohu ve výši 25 000 USD, která byla zaplacena dne 26. února 2008, a konečnou platbu, jež měla být provedena dne 26. března 2008.

| (33) | Společnost Verne zakoupila těchto pět budov, které se nacházejí ve Valhallarbraut a byly postaveny v letech 1951 až 1958:








  1) | budova č. 868 | sklad/zásobárna NATO | 11 064 m2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2) | budova č. 869 | sklad „námořnictva“ | 16 606 m2 |
| 3) | budova č. 872 | sklad/chladírna | 1 009 m2 |
| 4) | budova č. 866 | sklad | 782 m2 |
| 5) | budova č. 864 | elektrárna | 1 547 m2 |

(33)

Společnost Verne zakoupila těchto pět budov, které se nacházejí ve Valhallarbraut a byly postaveny v letech 1951 až 1958:

1)

budova č. 868

sklad/zásobárna NATO

11 064 m2

2)

budova č. 869

sklad „námořnictva“

16 606 m2

3)

budova č. 872

sklad/chladírna

1 009 m2

4)

budova č. 866

sklad

782 m2

5)

budova č. 864

elektrárna

1 547 m2

Image

| (34) | Převod vlastnického práva byl podepsán dne 9. května 2008. Podle informací poskytnutých islandskými orgány společnost Verne v letech 2008 a 2009 renovovala dva velké sklady (budovy č. 868 a 869) jako součást původně plánovaného kampusu s více budovami (viz obr. 2) (22). |
| --- | --- |

(34)

Převod vlastnického práva byl podepsán dne 9. května 2008. Podle informací poskytnutých islandskými orgány společnost Verne v letech 2008 a 2009 renovovala dva velké sklady (budovy č. 868 a 869) jako součást původně plánovaného kampusu s více budovami (viz obr. 2) (22).

| (35) | Přílohu D smlouvy o koupi nemovitostí tvoří zpráva o vlivech na životní prostředí ze dne 29. listopadu 2007, kterou zadala společnost Verne (23). Zpráva popisuje kromě pěti budov, jež společnost Verne zakoupila dne 26. února 2008, další dvě stavby nacházející se na pozemku: malou rozvodnu (budova č. 867) a skladovací stan / zásobovací sklad (budova č. 889) (24), které byly vybudovány v roce 1979 resp. 1985. Tyto stavby nejsou ve smlouvě o koupi nemovitostí zmíněny a zdá se, že byly zbourány/odklizeny. |
| --- | --- |

(35)

Přílohu D smlouvy o koupi nemovitostí tvoří zpráva o vlivech na životní prostředí ze dne 29. listopadu 2007, kterou zadala společnost Verne (23). Zpráva popisuje kromě pěti budov, jež společnost Verne zakoupila dne 26. února 2008, další dvě stavby nacházející se na pozemku: malou rozvodnu (budova č. 867) a skladovací stan / zásobovací sklad (budova č. 889) (24), které byly vybudovány v roce 1979 resp. 1985. Tyto stavby nejsou ve smlouvě o koupi nemovitostí zmíněny a zdá se, že byly zbourány/odklizeny.

Image

3.3   Smlouva o nájmu pozemku a doplňková nájemní smlouva

| (36) | Dne 9. listopadu 2008 byla mezi společností Verne a islandskou státní pokladnou podepsána zvláštní smlouva o nájmu pozemku. Podle této smlouvy si společnost Verne pronajala pozemek o výměře 9,6 ha spolu se všemi součástmi a příslušenstvím, které se na něm nacházely. Pozemek zaregistrovaný v islandském katastru nemovitostí na adrese Valhallarbraut 868, Reykjanesbær pod číslem 214247 se nachází v prostoru bývalé letecké základny v Keflavíku vedle mezinárodního letiště v Keflavíku, jak bylo popsáno výše (viz obr. 4). Všech pět budov zakoupených společností Verne se nachází v této lokalitě. Lokalita nebyla v době pronájmu plně využívána (viz obr. 2 a 3). |
| --- | --- |

(36)

Dne 9. listopadu 2008 byla mezi společností Verne a islandskou státní pokladnou podepsána zvláštní smlouva o nájmu pozemku. Podle této smlouvy si společnost Verne pronajala pozemek o výměře 9,6 ha spolu se všemi součástmi a příslušenstvím, které se na něm nacházely. Pozemek zaregistrovaný v islandském katastru nemovitostí na adrese Valhallarbraut 868, Reykjanesbær pod číslem 214247 se nachází v prostoru bývalé letecké základny v Keflavíku vedle mezinárodního letiště v Keflavíku, jak bylo popsáno výše (viz obr. 4). Všech pět budov zakoupených společností Verne se nachází v této lokalitě. Lokalita nebyla v době pronájmu plně využívána (viz obr. 2 a 3).

| (37) | Nájemní smlouva byla uzavřena na 99 let. Celkové nájemné za tuto lokalitu činilo 0,8 USD (80 amerických centů) za m2 ročně, bez ustanovení o úpravě. Islandské orgány během formálního vyšetřovacího řízení Kontrolní úřad informovaly, že se podmínky nájemní smlouvy změnily dne 30. června 2009, kdy obec a společnost Verne podepsaly smlouvu o změně výše nájemného a o odkladu placení nájemného (dále jen „doplňková smlouva“). V daném případě je proto předmětem posouzení ze strany Kontrolního úřadu smlouva o nájmu pozemku pozměněná doplňkovou smlouvou. |
| --- | --- |

(37)

Nájemní smlouva byla uzavřena na 99 let. Celkové nájemné za tuto lokalitu činilo 0,8 USD (80 amerických centů) za m2 ročně, bez ustanovení o úpravě. Islandské orgány během formálního vyšetřovacího řízení Kontrolní úřad informovaly, že se podmínky nájemní smlouvy změnily dne 30. června 2009, kdy obec a společnost Verne podepsaly smlouvu o změně výše nájemného a o odkladu placení nájemného (dále jen „doplňková smlouva“). V daném případě je proto předmětem posouzení ze strany Kontrolního úřadu smlouva o nájmu pozemku pozměněná doplňkovou smlouvou.

| (38) | Doplňková nájemní smlouva stanoví osvobození od placení nájemného do 1. dubna 2010. Nově sjednaná výše ročního nájemného činí 60 ISK za m2 a je indexována podle islandského indexu stavebních nákladů. |
| --- | --- |

(38)

Doplňková nájemní smlouva stanoví osvobození od placení nájemného do 1. dubna 2010. Nově sjednaná výše ročního nájemného činí 60 ISK za m2 a je indexována podle islandského indexu stavebních nákladů.

Image

3.4   Smlouva o licencích a poplatcích

| (39) | Dne 4. listopadu 2009 podepsaly společnost Verne a obec smlouvu (dále jen „smlouva o licencích a poplatcích“) týkající se mimo jiné výjimek ze zákonných předpisů s ohledem na:






  — | městskou daň z nemovitostí a |
| --- | --- | --- |

(39)

Dne 4. listopadu 2009 podepsaly společnost Verne a obec smlouvu (dále jen „smlouva o licencích a poplatcích“) týkající se mimo jiné výjimek ze zákonných předpisů s ohledem na:

—

městskou daň z nemovitostí a

| — | městskou daň z výstavby silnic. |
| --- | --- |

—

městskou daň z výstavby silnic.

| (40) | Smlouva o licencích a poplatcích nestanoví s ohledem na tyto výjimky žádné lhůty. |
| --- | --- |

(40)

Smlouva o licencích a poplatcích nestanoví s ohledem na tyto výjimky žádné lhůty.

| (41) | Podle informací, které poskytly islandské orgány, vstoupila smlouva o licencích a poplatcích v platnost počátkem roku 2009, ačkoli byla podepsána dne 4. listopadu 2009 (25). |
| --- | --- |

(41)

Podle informací, které poskytly islandské orgány, vstoupila smlouva o licencích a poplatcích v platnost počátkem roku 2009, ačkoli byla podepsána dne 4. listopadu 2009 (25).

3.4.1   Islandské právní předpisy upravující městské daně, jež jsou předmětem tohoto rozhodnutí

| (42) | Podle islandského práva je každoročně vybírána městská daň z nemovitostí (fasteignaskattur) u všech nemovitostí (26) (pozemky a budovy, včetně průmyslových nemovitostí), které jsou podle zákona č. 6/2001 o katastru nemovitostí a oceňování oceněny ke dni 31. prosince předchozího roku. |
| --- | --- |

(42)

Podle islandského práva je každoročně vybírána městská daň z nemovitostí (fasteignaskattur) u všech nemovitostí (26) (pozemky a budovy, včetně průmyslových nemovitostí), které jsou podle zákona č. 6/2001 o katastru nemovitostí a oceňování oceněny ke dni 31. prosince předchozího roku.

| (43) | Ustanovení § 4 odst. 2 zákona č. 4/1995 o zdrojích obecních příjmů uvádí, že vlastník nemovitosti odvádí daň s výjimkou pronajatých pozemků, přičemž v tomto případě odvádí daň uživatel (nájemce). |
| --- | --- |

(43)

Ustanovení § 4 odst. 2 zákona č. 4/1995 o zdrojích obecních příjmů uvádí, že vlastník nemovitosti odvádí daň s výjimkou pronajatých pozemků, přičemž v tomto případě odvádí daň uživatel (nájemce).

| (44) | Podle § 3 zákona č. 4/1995 tvoří daňový základ hodnota nemovitosti, která byla stanovena Islandským registrem (Þjóðskrá Íslands) podle zákona č. 6/2001 o katastru nemovitostí a oceňování, a daňová sazba, kterou každý rok stanoví jednotlivé obce, může být v rozmezí od nuly po nejvýše 1,65 % oficiální hodnoty nemovitosti. Podle informací poskytnutých islandskými orgány činí platná daňová sazba v Reykjanesbæru 1,65 %. Městská daň z nemovitostí je vybírána u všech stávajících budov (a pozemků). U nových budov a přístaveb je daň vybírána, jakmile byla nemovitost oceněna podle zákona č. 6/2001. |
| --- | --- |

(44)

Podle § 3 zákona č. 4/1995 tvoří daňový základ hodnota nemovitosti, která byla stanovena Islandským registrem (Þjóðskrá Íslands) podle zákona č. 6/2001 o katastru nemovitostí a oceňování, a daňová sazba, kterou každý rok stanoví jednotlivé obce, může být v rozmezí od nuly po nejvýše 1,65 % oficiální hodnoty nemovitosti. Podle informací poskytnutých islandskými orgány činí platná daňová sazba v Reykjanesbæru 1,65 %. Městská daň z nemovitostí je vybírána u všech stávajících budov (a pozemků). U nových budov a přístaveb je daň vybírána, jakmile byla nemovitost oceněna podle zákona č. 6/2001.

| (45) | Ustanovení § 3 zákona č. 153/2006 o dani z výstavby silnic (gatnagerðargjald) uvádí, že daň z výstavby silnic je jednorázovou daní, kterou obce na Islandu vybírají u nemovitostí ve všech městských oblastech. Podle zákona č. 153/2006 mají obce povinnost daň vybírat a mohou rozhodnout o sazbě daně do výše maximálně 15 % oficiálních stavebních nákladů na m2, jež jsou stanoveny Islandským statistickým úřadem. Daňovým základem je povolená stavba na příslušném pozemku podle územního plánu nebo vydaného stavebního povolení. |
| --- | --- |

(45)

Ustanovení § 3 zákona č. 153/2006 o dani z výstavby silnic (gatnagerðargjald) uvádí, že daň z výstavby silnic je jednorázovou daní, kterou obce na Islandu vybírají u nemovitostí ve všech městských oblastech. Podle zákona č. 153/2006 mají obce povinnost daň vybírat a mohou rozhodnout o sazbě daně do výše maximálně 15 % oficiálních stavebních nákladů na m2, jež jsou stanoveny Islandským statistickým úřadem. Daňovým základem je povolená stavba na příslušném pozemku podle územního plánu nebo vydaného stavebního povolení.

3.4.2   Výjimky ze zákonných předpisů v případě společnosti Verne

| (46) | Pokud jde o nemovitosti společnosti Verne ve Valhallarbraut, smlouva o licencích a poplatcích stanoví tyto výjimky ze zákonných předpisů:






  a) | společnosti Verne je zaručeno, že u všech budov, prostor a zařízení, které tato společnost vlastní nebo má v pronájmu, bude odvádět daň z nemovitostí ve výši maximálně 1,65 % (jak ji v současnosti běžně vybírá obec Reykjanesbær), a to i v případě budoucího zvýšení sazby daně (27), |
| --- | --- | --- |

(46)

Pokud jde o nemovitosti společnosti Verne ve Valhallarbraut, smlouva o licencích a poplatcích stanoví tyto výjimky ze zákonných předpisů:

a)

společnosti Verne je zaručeno, že u všech budov, prostor a zařízení, které tato společnost vlastní nebo má v pronájmu, bude odvádět daň z nemovitostí ve výši maximálně 1,65 % (jak ji v současnosti běžně vybírá obec Reykjanesbær), a to i v případě budoucího zvýšení sazby daně (27),

| b) | základ městské daně z nemovitostí, co se týká nemovitostí, které společnost Verne zakoupila podle smlouvy o koupi nemovitostí, je stanoven na 1 030 600 000 ISK, což odpovídá oficiální hodnotě dvou velkých budov skladů (č. 868 a 869) v roce 2008, které společnost Verne zakoupila, přičemž se nebere v úvahu hodnota tří dalších pořízených budov (č. 864, 866 a 872) ani pronajatého pozemku o výměře 9,6 ha (28), |
| --- | --- |

b)

základ městské daně z nemovitostí, co se týká nemovitostí, které společnost Verne zakoupila podle smlouvy o koupi nemovitostí, je stanoven na 1 030 600 000 ISK, což odpovídá oficiální hodnotě dvou velkých budov skladů (č. 868 a 869) v roce 2008, které společnost Verne zakoupila, přičemž se nebere v úvahu hodnota tří dalších pořízených budov (č. 864, 866 a 872) ani pronajatého pozemku o výměře 9,6 ha (28),

| c) | základ městské daně z nemovitostí je upraven podle islandského indexu stavebních nákladů v měsíci, v němž společnost Verne zahájí zákaznické operace / zprovozní budovu, a nikoli ke dni jejich pořízení (29), |
| --- | --- |

c)

základ městské daně z nemovitostí je upraven podle islandského indexu stavebních nákladů v měsíci, v němž společnost Verne zahájí zákaznické operace / zprovozní budovu, a nikoli ke dni jejich pořízení (29),

| d) | základ daně u budoucích budov postavených v dané lokalitě bude představovat nižší z těchto dvou částek: i) náklady na vybudování vnějších plášťů a ii) částka ve výši 85 500 ISK za m2 indexovaná podle islandského indexu stavebních nákladů na počátku měsíce, v němž společnost Verne zahájí zákaznické operace / zprovozní budovu (úměrně podle obsazenosti), a nikoli daň, která by byla platná podle zákonných předpisů (30), |
| --- | --- |

d)

základ daně u budoucích budov postavených v dané lokalitě bude představovat nižší z těchto dvou částek: i) náklady na vybudování vnějších plášťů a ii) částka ve výši 85 500 ISK za m2 indexovaná podle islandského indexu stavebních nákladů na počátku měsíce, v němž společnost Verne zahájí zákaznické operace / zprovozní budovu (úměrně podle obsazenosti), a nikoli daň, která by byla platná podle zákonných předpisů (30),

| e) | daň z nemovitostí je vybírána až od 1. ledna 2011, a nikoli od okamžiku pořízení budov / pronájmu pozemku, a společnost Verne obdrží s ohledem na budoucí daně z nemovitostí slevu na dani ve výši 44 660 298 ISK za daně, které již obci zaplatila nebo má zaplatit v době uzavření smlouvy o licencích a poplatcích (31), |
| --- | --- |

e)

daň z nemovitostí je vybírána až od 1. ledna 2011, a nikoli od okamžiku pořízení budov / pronájmu pozemku, a společnost Verne obdrží s ohledem na budoucí daně z nemovitostí slevu na dani ve výši 44 660 298 ISK za daně, které již obci zaplatila nebo má zaplatit v době uzavření smlouvy o licencích a poplatcích (31),

| f) | společnost Verne je s ohledem na stávající budovy osvobozena od městské daně z výstavby silnic a jakýchkoli současných a budoucích poplatků podobných této dani, pokud společnost provede výstavbu silnic v dané lokalitě na vlastní náklady, |
| --- | --- |

f)

společnost Verne je s ohledem na stávající budovy osvobozena od městské daně z výstavby silnic a jakýchkoli současných a budoucích poplatků podobných této dani, pokud společnost provede výstavbu silnic v dané lokalitě na vlastní náklady,

| g) | společnosti Verne je přiznáno zvláštní 75% snížení daně z výstavby silnic u všech nových budov, pokud společnost provede výstavbu silnic v dané lokalitě na vlastní náklady (32). |
| --- | --- |

g)

společnosti Verne je přiznáno zvláštní 75% snížení daně z výstavby silnic u všech nových budov, pokud společnost provede výstavbu silnic v dané lokalitě na vlastní náklady (32).

3.5   Smlouva o dodávkách elektrické energie

| (47) | Smlouva o dodávkách elektrické energie uzavřená mezi společnostmi Verne a Landsvirkjun (státní energetickou společností, která je zcela ve vlastnictví státu) byla podepsána dne 22. října 2009. Společnost Landsvirkjun má povolení ministra průmyslu k obchodování s elektrickou energií prostřednictvím velkoobchodní distribuce elektrické energie dodavatelům a energeticky náročným výrobním odvětvím na Islandu. Společnost Landsvirkjun bude dodávat elektrickou energii potřebnou k uspokojení energetických nároků datového centra. Společnost Landsvirkjun se zavazuje, že bude společnosti Verne poskytovat potřebné pravidelné dodávky elektrické energie do výše přibližně [...]. Smlouva o dodávkách elektrické energie platí po dobu 20 let a může být prodloužena o dalších 10 let. |
| --- | --- |

(47)

Smlouva o dodávkách elektrické energie uzavřená mezi společnostmi Verne a Landsvirkjun (státní energetickou společností, která je zcela ve vlastnictví státu) byla podepsána dne 22. října 2009. Společnost Landsvirkjun má povolení ministra průmyslu k obchodování s elektrickou energií prostřednictvím velkoobchodní distribuce elektrické energie dodavatelům a energeticky náročným výrobním odvětvím na Islandu. Společnost Landsvirkjun bude dodávat elektrickou energii potřebnou k uspokojení energetických nároků datového centra. Společnost Landsvirkjun se zavazuje, že bude společnosti Verne poskytovat potřebné pravidelné dodávky elektrické energie do výše přibližně [...]. Smlouva o dodávkách elektrické energie platí po dobu 20 let a může být prodloužena o dalších 10 let.

| (48) | Sjednaná cena elektrické energie činí (nejsou zahrnuty náklady na přenos): | U prvních [...]:






  Cena za MW | Období |
| --- | --- | --- | --- |
| [...] USD (33) | Do 31.12.2013 |
| [...] USD | 1.1.2014–31.12.2016 |
| [...] USD | 1.1.2017–31.12.2018 |
| [...] USD | 1.1.2019 do konce doby platnosti smlouvy |

(48)

Sjednaná cena elektrické energie činí (nejsou zahrnuty náklady na přenos):

U prvních [...]:

Cena za MW

Období

[...] USD (33)

Do 31.12.2013

[...] USD

1.1.2014–31.12.2016

[...] USD

1.1.2017–31.12.2018

[...] USD

1.1.2019 do konce doby platnosti smlouvy

| | U objemu překračujícího [...]:






  Cena za MW | Objem |
| --- | --- | --- |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | Nad [...] MW |

U objemu překračujícího [...]:

Cena za MW

Objem

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

Nad [...] MW

| | Ceny jsou každoročně upraveny o [...] |
| --- | --- |

Ceny jsou každoročně upraveny o [...]

| (49) | Článek 6 smlouvy o dodávkách elektrické energie obsahuje tzv. povinnost „ber nebo plať“ uloženou společnosti Verne. To znamená, že společnost musí uhradit minimální stanovené množství energie (rovnající se 90 % „smluvní energie“) za kalendářní rok bez ohledu na to, zda její skutečná roční spotřeba dosáhne ročního množství. Množství smluvní energie je stanoveno v příloze A smlouvy o dodávkách elektrické energie a postupně se zvyšuje z [...] v letech [...]. |
| --- | --- |

(49)

Článek 6 smlouvy o dodávkách elektrické energie obsahuje tzv. povinnost „ber nebo plať“ uloženou společnosti Verne. To znamená, že společnost musí uhradit minimální stanovené množství energie (rovnající se 90 % „smluvní energie“) za kalendářní rok bez ohledu na to, zda její skutečná roční spotřeba dosáhne ročního množství. Množství smluvní energie je stanoveno v příloze A smlouvy o dodávkách elektrické energie a postupně se zvyšuje z [...] v letech [...].

4.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (50) | Kromě pochybností, které Kontrolní úřad uvedl v rozhodnutí o zahájení řízení s ohledem na později zrušenou investiční smlouvu a smlouvu o licencích a poplatcích, co se týká hodnocení podpory jakožto investiční podpory a nezbytnosti a pobídkového účinku dotyčných opatření podpory, tj. zda podpora skutečně přispěje ke změně chování příjemce, takže tento uskuteční investice v dotyčné podporované oblasti, Kontrolní úřad v rozhodnutí o zahájení řízení vyzval islandské orgány, aby „mu poskytly potřebné informace a odůvodnění, aby mohl Kontrolní úřad posoudit, zda [...] smlouvy [na něž se odkazuje] zahrnují státní podporu, či nikoli“ (34). Dotyčnými smlouvami jsou (35):






  1) | smlouva o nájmu pozemku, |
| --- | --- | --- |

(50)

Kromě pochybností, které Kontrolní úřad uvedl v rozhodnutí o zahájení řízení s ohledem na později zrušenou investiční smlouvu a smlouvu o licencích a poplatcích, co se týká hodnocení podpory jakožto investiční podpory a nezbytnosti a pobídkového účinku dotyčných opatření podpory, tj. zda podpora skutečně přispěje ke změně chování příjemce, takže tento uskuteční investice v dotyčné podporované oblasti, Kontrolní úřad v rozhodnutí o zahájení řízení vyzval islandské orgány, aby „mu poskytly potřebné informace a odůvodnění, aby mohl Kontrolní úřad posoudit, zda [...] smlouvy [na něž se odkazuje] zahrnují státní podporu, či nikoli“ (34). Dotyčnými smlouvami jsou (35):

1)

smlouva o nájmu pozemku,

| 2) | smlouva o koupi nemovitostí a |
| --- | --- |

2)

smlouva o koupi nemovitostí a

| 3) | smlouva o dodávkách elektrické energie. |
| --- | --- |

3)

smlouva o dodávkách elektrické energie.

| (51) | Kontrolní úřad měl pochybnosti ohledně toho, zda na základě těchto smluv nebude společnosti Verne poskytnuta podpora, kterou nelze považovat za slučitelnou s pravidly státní podpory obsaženými v Dohodě o EHP. |
| --- | --- |

(51)

Kontrolní úřad měl pochybnosti ohledně toho, zda na základě těchto smluv nebude společnosti Verne poskytnuta podpora, kterou nelze považovat za slučitelnou s pravidly státní podpory obsaženými v Dohodě o EHP.

5.   SHRNUTÍ PŘIPOMÍNEK ISLANDSKÝCH ORGÁNŮ

| (52) | V následujícím textu shrne Kontrolní úřad připomínky, které obdržel od islandských orgánů v souvislosti s posuzovanými opatřeními (36). |
| --- | --- |

(52)

V následujícím textu shrne Kontrolní úřad připomínky, které obdržel od islandských orgánů v souvislosti s posuzovanými opatřeními (36).

5.1   Připomínky týkající se smlouvy o nájmu pozemku, doplňkové nájemní smlouvy, smlouvy o koupi nemovitostí a smlouvy o dodávkách elektrické energie

| (53) | Islandské orgány uvedly, že smlouvy byly sjednány za běžných tržních podmínek a že nezahrnují poskytnutí státní podpory. |
| --- | --- |

(53)

Islandské orgány uvedly, že smlouvy byly sjednány za běžných tržních podmínek a že nezahrnují poskytnutí státní podpory.

| (54) | Za prvé, co se týká smlouvy o nájmu pozemku, islandské orgány objasnily, že se ustanovení o exkluzivitě zmíněné v rozhodnutí o zahájení řízení (37) týká výhradně oblasti Keflavíku, a nikoli celého Islandu. Islandské orgány rovněž dodaly, že toto ustanovení je nutno vykládat na základě operativních ustanovení obecného režimu podpor podle zákona č. 99/2010 o pobídkách k počátečním investicím na Islandu. Co se týká nájmu účtovaného podle doplňkové smlouvy, která byla Kontrolnímu úřadu poskytnuta v rámci formálního vyšetřovacího řízení, islandské orgány uvedly, že nájemné za pozemek odráží tržní cenu, a poukázaly na skutečnost, že obce obvykle každý rok účtují 1–2 % oficiální hodnoty pozemku, nájemné v daném případě je však pro rok 2011 vyšší než 3 %. |
| --- | --- |

(54)

Za prvé, co se týká smlouvy o nájmu pozemku, islandské orgány objasnily, že se ustanovení o exkluzivitě zmíněné v rozhodnutí o zahájení řízení (37) týká výhradně oblasti Keflavíku, a nikoli celého Islandu. Islandské orgány rovněž dodaly, že toto ustanovení je nutno vykládat na základě operativních ustanovení obecného režimu podpor podle zákona č. 99/2010 o pobídkách k počátečním investicím na Islandu. Co se týká nájmu účtovaného podle doplňkové smlouvy, která byla Kontrolnímu úřadu poskytnuta v rámci formálního vyšetřovacího řízení, islandské orgány uvedly, že nájemné za pozemek odráží tržní cenu, a poukázaly na skutečnost, že obce obvykle každý rok účtují 1–2 % oficiální hodnoty pozemku, nájemné v daném případě je však pro rok 2011 vyšší než 3 %.

| (55) | Za druhé, co se týká smlouvy o koupi nemovitostí, islandské orgány uvedly, že nemovitosti byly veřejně inzerovány a že prodejní cena odrážela tržní cenu, rovněž s přihlédnutím ke stavu budov a zvýšené nabídce na trhu nemovitostí poté, co oblast opustilo americké námořnictvo. Islandské orgány předložily ocenění odborníka pro jednu z budov a nabídku jedné třetí strany, rovněž na tuto budovu, oboje ze dne 23. dubna 2007. Ocenění odborníka uvádí téměř dvakrát vyšší cenu než nabídka, která byla podle poskytnutých informací zamítnuta. Kontrolní úřad obdržel na konci formálního vyšetřovacího řízení kopie všech zveřejněných inzerátů týkajících se dotyčné oblasti. Islandské orgány poskytly dopis výkonného ředitele společnosti KADECO (Keflavík Airport Development Corporation) spolu s oceněním odborníka, nabídkou na jednu z budov, které byly posléze prodány společnosti Verne, a snímkem nemovitostí s cílem prokázat, že smlouvy týkající se nemovitostí byly sjednány za běžných tržních podmínek. Islandské orgány uvedly, že postupy zadávání a přidělování použité v případě prodeje nemovitostí (postupy pro zadávání veřejných zakázek) jsou v souladu s obvyklými zákonnými a obchodními postupy přijatými na Islandu ve vztahu k dotyčným zvláštním druhům smluv. Islandské orgány se proto domnívají, že v tomto konkrétním případě neexistuje žádný problém s poskytnutím podpory ze státních prostředků, který by bylo třeba řešit. |
| --- | --- |

(55)

Za druhé, co se týká smlouvy o koupi nemovitostí, islandské orgány uvedly, že nemovitosti byly veřejně inzerovány a že prodejní cena odrážela tržní cenu, rovněž s přihlédnutím ke stavu budov a zvýšené nabídce na trhu nemovitostí poté, co oblast opustilo americké námořnictvo. Islandské orgány předložily ocenění odborníka pro jednu z budov a nabídku jedné třetí strany, rovněž na tuto budovu, oboje ze dne 23. dubna 2007. Ocenění odborníka uvádí téměř dvakrát vyšší cenu než nabídka, která byla podle poskytnutých informací zamítnuta. Kontrolní úřad obdržel na konci formálního vyšetřovacího řízení kopie všech zveřejněných inzerátů týkajících se dotyčné oblasti. Islandské orgány poskytly dopis výkonného ředitele společnosti KADECO (Keflavík Airport Development Corporation) spolu s oceněním odborníka, nabídkou na jednu z budov, které byly posléze prodány společnosti Verne, a snímkem nemovitostí s cílem prokázat, že smlouvy týkající se nemovitostí byly sjednány za běžných tržních podmínek. Islandské orgány uvedly, že postupy zadávání a přidělování použité v případě prodeje nemovitostí (postupy pro zadávání veřejných zakázek) jsou v souladu s obvyklými zákonnými a obchodními postupy přijatými na Islandu ve vztahu k dotyčným zvláštním druhům smluv. Islandské orgány se proto domnívají, že v tomto konkrétním případě neexistuje žádný problém s poskytnutím podpory ze státních prostředků, který by bylo třeba řešit.

| (56) | Co se týká smlouvy o dodávkách elektrické energie uzavřené mezi společnostmi Verne a Landsvirkjun a jejího vztahu k předchozí smlouvě, která byla mezi oběma stranami uzavřena v roce 2008 (dne [...]) a nahrazena posuzovanou smlouvou o dodávkách elektrické energie, islandské orgány objasnily, že podnětem k opětovnému projednání původní smlouvy byla neschopnost společnosti Verne dodržet původní závazky vůči společnosti Landsvirkjun kvůli hospodářské krizi a následným prodlevám. Druhá verze smlouvy poskytla společnosti Verne možnost snížit celkový závazek vůči společnosti Landsvirkjun, bude-li to nezbytné kvůli vnějším okolnostem, pokud však společnost Verne této možnosti využije, bude penalizována ztrátou přístupu k dodatečné kapacitě. Islandské orgány uvedly, že smlouva byla sjednána za běžných tržních podmínek. |
| --- | --- |

(56)

Co se týká smlouvy o dodávkách elektrické energie uzavřené mezi společnostmi Verne a Landsvirkjun a jejího vztahu k předchozí smlouvě, která byla mezi oběma stranami uzavřena v roce 2008 (dne [...]) a nahrazena posuzovanou smlouvou o dodávkách elektrické energie, islandské orgány objasnily, že podnětem k opětovnému projednání původní smlouvy byla neschopnost společnosti Verne dodržet původní závazky vůči společnosti Landsvirkjun kvůli hospodářské krizi a následným prodlevám. Druhá verze smlouvy poskytla společnosti Verne možnost snížit celkový závazek vůči společnosti Landsvirkjun, bude-li to nezbytné kvůli vnějším okolnostem, pokud však společnost Verne této možnosti využije, bude penalizována ztrátou přístupu k dodatečné kapacitě. Islandské orgány uvedly, že smlouva byla sjednána za běžných tržních podmínek.

5.2   Investiční podpora v porovnání s provozní podporou

| (57) | Islandské orgány uvedly, že Kontrolní úřad zastával ve věcech týkajících se továren na výrobu hliníku (38) názor, že dotyčnou podporu lze charakterizovat jako investiční podporu, pokud ji lze spojit s prováděním konkrétních projektů, a to na základě částky investované v daném regionu, kterou lze vyčíslit, a stropu vyjádřeného jako procentní podíl částky investované v daném regionu. |
| --- | --- |

(57)

Islandské orgány uvedly, že Kontrolní úřad zastával ve věcech týkajících se továren na výrobu hliníku (38) názor, že dotyčnou podporu lze charakterizovat jako investiční podporu, pokud ji lze spojit s prováděním konkrétních projektů, a to na základě částky investované v daném regionu, kterou lze vyčíslit, a stropu vyjádřeného jako procentní podíl částky investované v daném regionu.

| (58) | Islandské orgány dále uvedly, že Kontrolní úřad poukázal na skutečnost, že jsou splněny požadavky na transparentnost stanovené v bodě 4 odst. 3 a 4 pokynů Kontrolního úřadu ke zdanění podnikatelské činnosti (39); jinými slovy, poskytnutou výhodu lze vyčíslit a je přiměřená znevýhodnění, které má vyrovnat. |
| --- | --- |

(58)

Islandské orgány dále uvedly, že Kontrolní úřad poukázal na skutečnost, že jsou splněny požadavky na transparentnost stanovené v bodě 4 odst. 3 a 4 pokynů Kontrolního úřadu ke zdanění podnikatelské činnosti (39); jinými slovy, poskytnutou výhodu lze vyčíslit a je přiměřená znevýhodnění, které má vyrovnat.

| (59) | Islandské orgány mimoto uvedly, že pokud by celkové investiční náklady, které byly plánovány původně, byly nakonec nižší než předpokládaných 726 milionů USD, bude úměrně nižší i strop celkové podpory a výše celkové státní podpory. Zavedený mechanismus má podle islandských orgánů zaručit, aby byly zajištěny použitelné intenzity podpory v případě, že by investiční náklady mohly být nižší, než se odhadovalo. |
| --- | --- |

(59)

Islandské orgány mimoto uvedly, že pokud by celkové investiční náklady, které byly plánovány původně, byly nakonec nižší než předpokládaných 726 milionů USD, bude úměrně nižší i strop celkové podpory a výše celkové státní podpory. Zavedený mechanismus má podle islandských orgánů zaručit, aby byly zajištěny použitelné intenzity podpory v případě, že by investiční náklady mohly být nižší, než se odhadovalo.

5.3   Ustanovení o pozastavení

| (60) | Islandské orgány ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení uvedly, že jedinou výhodou, která již nabyla účinku, je upuštění od městských daní ze strany obce podle podmínek smlouvy o licencích a poplatcích. V tomto ohledu se společnost Verne podle islandských orgánů zavázala, že obci uhradí dlužné částky. Islandské orgány se zavázaly sledovat uhrazení těchto částek a informovat Kontrolní úřad, že dotyčné částky (včetně úroků) byly v plné výši splaceny. Islandské orgány však navrhují, aby byla tato úhrada odložena, dokud Kontrolní úřad nepřijme v dané věci konečné rozhodnutí. |
| --- | --- |

(60)

Islandské orgány ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení uvedly, že jedinou výhodou, která již nabyla účinku, je upuštění od městských daní ze strany obce podle podmínek smlouvy o licencích a poplatcích. V tomto ohledu se společnost Verne podle islandských orgánů zavázala, že obci uhradí dlužné částky. Islandské orgány se zavázaly sledovat uhrazení těchto částek a informovat Kontrolní úřad, že dotyčné částky (včetně úroků) byly v plné výši splaceny. Islandské orgány však navrhují, aby byla tato úhrada odložena, dokud Kontrolní úřad nepřijme v dané věci konečné rozhodnutí.

5.4   Nezbytnost původně plánované podpory a její pobídkový účinek podle informací poskytnutých islandskými orgány před stažením oznámení

5.4.1   Pozadí původního investičního rozhodnutí společnosti Verne

| (61) | Islandské orgány uvedly, že islandská vláda přijala v roce 2007 ucelenou politiku zaměřenou na přilákání zahraničních investorů do odvětví datových center na Islandu. Hlavními uváděnými důvody pro založení podniku na Islandu bylo jeho umístění mezi Evropou a Severní Amerikou, jeho daně omezené na 15 % čistého příjmu, jeho rozsáhlé zdroje obnovitelné energie a chladné podnebí. |
| --- | --- |

(61)

Islandské orgány uvedly, že islandská vláda přijala v roce 2007 ucelenou politiku zaměřenou na přilákání zahraničních investorů do odvětví datových center na Islandu. Hlavními uváděnými důvody pro založení podniku na Islandu bylo jeho umístění mezi Evropou a Severní Amerikou, jeho daně omezené na 15 % čistého příjmu, jeho rozsáhlé zdroje obnovitelné energie a chladné podnebí.

| (62) | Islandské orgány uvedly, že bývalá vojenská základna, která byla uvolněna v září 2006, byla silně propagována vzhledem k potenciálnímu dopadu na regionální rozvoj. V jednáních se společností Verne podporovaly islandské orgány využití lokality pro projekt datového centra. V tomto ohledu se doufalo, že by přirozené překážky rozvoje lokality mohla překonat skutečnost, že v dotyčné lokalitě již existují určité budovy, které by bylo možno renovovat, a že se v blízkosti nachází mezinárodní letiště. |
| --- | --- |

(62)

Islandské orgány uvedly, že bývalá vojenská základna, která byla uvolněna v září 2006, byla silně propagována vzhledem k potenciálnímu dopadu na regionální rozvoj. V jednáních se společností Verne podporovaly islandské orgány využití lokality pro projekt datového centra. V tomto ohledu se doufalo, že by přirozené překážky rozvoje lokality mohla překonat skutečnost, že v dotyčné lokalitě již existují určité budovy, které by bylo možno renovovat, a že se v blízkosti nachází mezinárodní letiště.

| (63) | Islandské orgány tvrdí, že by původně plánované datové centrum mělo velmi kladný dopad na zaměstnanost v oblasti Reykjanes. Předpokládaná úroveň zaměstnanosti podle původního plánu společnosti Verne činila 180–220 osob v době, kdy bude centrum plně funkční, a to v oblasti, kde bylo ke dni 30. října 200912 613 pracovních sil a míra nezaměstnanosti se blížila 13 %. Dále se uvádělo, že významný procentní podíl nově přijatých zaměstnanců by představovali kvalifikovaní pracovníci. Islandské orgány rovněž uvedly, že by původně plánovaný projekt významně přispěl k průmyslové diverzifikaci dané oblasti i celého Islandu tím, že by na Island přilákal odvětví IT. |
| --- | --- |

(63)

Islandské orgány tvrdí, že by původně plánované datové centrum mělo velmi kladný dopad na zaměstnanost v oblasti Reykjanes. Předpokládaná úroveň zaměstnanosti podle původního plánu společnosti Verne činila 180–220 osob v době, kdy bude centrum plně funkční, a to v oblasti, kde bylo ke dni 30. října 200912 613 pracovních sil a míra nezaměstnanosti se blížila 13 %. Dále se uvádělo, že významný procentní podíl nově přijatých zaměstnanců by představovali kvalifikovaní pracovníci. Islandské orgány rovněž uvedly, že by původně plánovaný projekt významně přispěl k průmyslové diverzifikaci dané oblasti i celého Islandu tím, že by na Island přilákal odvětví IT.

| (64) | Islandské orgány dále uvedly, že když společnost Verne přijala v roce 2007 původní rozhodnutí o investování na Islandu, mělo se kromě zjevného zájmu o islandské zdroje obnovitelné energie za to, že Island představuje stabilní podnikatelské a politické prostředí. Podle islandských orgánů je stabilita předpokladem pro očekávané investory i zákazníky vzhledem k dlouhodobým závazkům, jež je nutno v odvětví velkoobchodních datových center přijmout. Islandské orgány uvedly, že zákazníci velkoobchodních datových center obvykle podepisují 10–20leté nájemní smlouvy a investoři do datových center posuzují přinejmenším 15letý investiční horizont pro realizaci svých obchodních plánů. Po ekonomickém zhroucení v roce 2008 se podnikatelské prostředí na Islandu stalo nestabilním. |
| --- | --- |

(64)

Islandské orgány dále uvedly, že když společnost Verne přijala v roce 2007 původní rozhodnutí o investování na Islandu, mělo se kromě zjevného zájmu o islandské zdroje obnovitelné energie za to, že Island představuje stabilní podnikatelské a politické prostředí. Podle islandských orgánů je stabilita předpokladem pro očekávané investory i zákazníky vzhledem k dlouhodobým závazkům, jež je nutno v odvětví velkoobchodních datových center přijmout. Islandské orgány uvedly, že zákazníci velkoobchodních datových center obvykle podepisují 10–20leté nájemní smlouvy a investoři do datových center posuzují přinejmenším 15letý investiční horizont pro realizaci svých obchodních plánů. Po ekonomickém zhroucení v roce 2008 se podnikatelské prostředí na Islandu stalo nestabilním.

5.4.2   Nevyhnutelný tlak na fiskální politiku vlády

| (65) | Islandské orgány uvedly, že hospodářská rovnováha byla koncem roku 2008, kdy Island zasáhla hospodářská krize, silně narušena. V této situaci musela vláda zvýšit širokou škálu daní. Sazby daně z příjmu právnických osob se například v lednu 2010 zvýšily z 15 % na 18 % (40). Islandské orgány dále uvedly, že zotavování se z recese, která Island postihla, bude nerovnoměrné a že rozsah a časový rámec zotavování nejsou jasné. Nelze proto s jistotou předvídat, že nebudou zavedeny další změny daní. |
| --- | --- |

(65)

Islandské orgány uvedly, že hospodářská rovnováha byla koncem roku 2008, kdy Island zasáhla hospodářská krize, silně narušena. V této situaci musela vláda zvýšit širokou škálu daní. Sazby daně z příjmu právnických osob se například v lednu 2010 zvýšily z 15 % na 18 % (40). Islandské orgány dále uvedly, že zotavování se z recese, která Island postihla, bude nerovnoměrné a že rozsah a časový rámec zotavování nejsou jasné. Nelze proto s jistotou předvídat, že nebudou zavedeny další změny daní.

| (66) | Islandské orgány rovněž tvrdily, že by vzhledem k nestabilnímu podnikatelskému prostředí po vypuknutí hospodářské krize bylo nereálné očekávat, že společnost Verne bude pokračovat v navrhované investici, jako kdyby se situace nezměnila. Vzhledem k tomu, že kapacita datového centra během jeho doby životnosti roste modernizací jeho stávajících zařízení, by nebylo přiměřené předpokládat, že společnost Verne bude na Islandu pokračovat v investicích, které zahájila ve zcela odlišné hospodářské situaci. |
| --- | --- |

(66)

Islandské orgány rovněž tvrdily, že by vzhledem k nestabilnímu podnikatelskému prostředí po vypuknutí hospodářské krize bylo nereálné očekávat, že společnost Verne bude pokračovat v navrhované investici, jako kdyby se situace nezměnila. Vzhledem k tomu, že kapacita datového centra během jeho doby životnosti roste modernizací jeho stávajících zařízení, by nebylo přiměřené předpokládat, že společnost Verne bude na Islandu pokračovat v investicích, které zahájila ve zcela odlišné hospodářské situaci.

5.4.3   Dopady na důvěru investorů

| (67) | Islandské orgány uvedly, že finanční krize na Islandu představuje případ vyšší moci, který radikálně změnil způsob smýšlení investorů a zákazníků o Islandu. Stručně, Island se stal pro zahraniční investice poměrně neatraktivním místem, přinejmenším v krátkodobém až střednědobém horizontu. |
| --- | --- |

(67)

Islandské orgány uvedly, že finanční krize na Islandu představuje případ vyšší moci, který radikálně změnil způsob smýšlení investorů a zákazníků o Islandu. Stručně, Island se stal pro zahraniční investice poměrně neatraktivním místem, přinejmenším v krátkodobém až střednědobém horizontu.

| (68) | Islandské orgány tvrdily, že závažnost hospodářské krize a její dopad na zákazníky a investory datového centra jsou značné. Jako příklad uvádějí, že se rozpětí swapů úvěrového selhání, s nimiž se po většinu roku 2008 obchodovalo v rozmezí 200 základních bodů, po vypuknutí bankovní krize zvýšilo na více než 1 000 základních bodů. Islandské orgány podotýkají, že za těchto okolností se společnost Verne a její investoři domnívali, že nemají jinou možnost, než si zajistit závazek islandské vlády, aby mohli svým zákazníkům a investorům prokázat určitou stabilitu ekonomického prostředí. Islandské orgány mají za to, že potenciální velcí uživatelé jako společnosti IBM a Morgan Stanley upozornili společnost Verne na skutečnost, že pokud nebude možné stabilizovat podnikatelské prostředí, nebudou mít jinou možnost, než svá rozhodnutí o investicích na Islandu odložit. Společnost Verne proto uznala, že v zájmu zajištění závazků zákazníků a budoucího investičního kapitálu je třeba přijmout mimořádná opatření. |
| --- | --- |

(68)

Islandské orgány tvrdily, že závažnost hospodářské krize a její dopad na zákazníky a investory datového centra jsou značné. Jako příklad uvádějí, že se rozpětí swapů úvěrového selhání, s nimiž se po většinu roku 2008 obchodovalo v rozmezí 200 základních bodů, po vypuknutí bankovní krize zvýšilo na více než 1 000 základních bodů. Islandské orgány podotýkají, že za těchto okolností se společnost Verne a její investoři domnívali, že nemají jinou možnost, než si zajistit závazek islandské vlády, aby mohli svým zákazníkům a investorům prokázat určitou stabilitu ekonomického prostředí. Islandské orgány mají za to, že potenciální velcí uživatelé jako společnosti IBM a Morgan Stanley upozornili společnost Verne na skutečnost, že pokud nebude možné stabilizovat podnikatelské prostředí, nebudou mít jinou možnost, než svá rozhodnutí o investicích na Islandu odložit. Společnost Verne proto uznala, že v zájmu zajištění závazků zákazníků a budoucího investičního kapitálu je třeba přijmout mimořádná opatření.

| (69) | Co se týká pobídkového účinku, islandské orgány uvedly, že očekávat od malé soukromé investiční společnosti, jako je Verne, že sestaví podrobnou dokumentaci o evidentní, náhlé a radikální změně okolností, neodpovídá způsobu rozhodování malých investičních společností v praxi. Islandské orgány dále uvedly, že společnost Verne byla a je malá podnikatelská společnost s nízkým počtem vedoucích pracovníků a zaměstnanců a se skupinou investorů s osobními vztahy v rámci projektů datových center, které byly realizovány v době před investicí společnosti Verne na Islandu. Neexistence zápisů ze zasedání představenstva či jiné oficiální dokumentace týkající se rozhodnutí požádat o podporu nenaznačuje, že společnost Verne nebo její investoři brali žádost o podporu méně vážně nebo byli méně přesvědčeni o nezbytnosti podpory. |
| --- | --- |

(69)

Co se týká pobídkového účinku, islandské orgány uvedly, že očekávat od malé soukromé investiční společnosti, jako je Verne, že sestaví podrobnou dokumentaci o evidentní, náhlé a radikální změně okolností, neodpovídá způsobu rozhodování malých investičních společností v praxi. Islandské orgány dále uvedly, že společnost Verne byla a je malá podnikatelská společnost s nízkým počtem vedoucích pracovníků a zaměstnanců a se skupinou investorů s osobními vztahy v rámci projektů datových center, které byly realizovány v době před investicí společnosti Verne na Islandu. Neexistence zápisů ze zasedání představenstva či jiné oficiální dokumentace týkající se rozhodnutí požádat o podporu nenaznačuje, že společnost Verne nebo její investoři brali žádost o podporu méně vážně nebo byli méně přesvědčeni o nezbytnosti podpory.

| (70) | Islandské orgány uvedly, že nic v judikatuře týkající se pobídkového účinku nenaznačuje, že by neměla převažovat podstata nad formou. Islandské orgány nenašly v judikatuře ve věci Kronoply (41) nebo Freistaat Sachsen (42), na niž Kontrolní úřad poukázal v rozhodnutí o zahájení řízení, nic, co by naznačovalo opak. |
| --- | --- |

(70)

Islandské orgány uvedly, že nic v judikatuře týkající se pobídkového účinku nenaznačuje, že by neměla převažovat podstata nad formou. Islandské orgány nenašly v judikatuře ve věci Kronoply (41) nebo Freistaat Sachsen (42), na niž Kontrolní úřad poukázal v rozhodnutí o zahájení řízení, nic, co by naznačovalo opak.

| (71) | Islandské orgány ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení uvedly, že Kontrolní úřad do značné míry opomíjí skutečnost, že úloha společnosti Verne jako investora vlastního kapitálu do nově založeného podniku nevyžaduje přijetí formálního přístupu k podnikovému plánování. Islandské orgány rovněž uvedly, že v současnosti neexistují žádní přímí konkurenti společnosti Verne, pokud jde o poskytování služeb datového centra mezinárodním zákazníkům. |
| --- | --- |

(71)

Islandské orgány ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení uvedly, že Kontrolní úřad do značné míry opomíjí skutečnost, že úloha společnosti Verne jako investora vlastního kapitálu do nově založeného podniku nevyžaduje přijetí formálního přístupu k podnikovému plánování. Islandské orgány rovněž uvedly, že v současnosti neexistují žádní přímí konkurenti společnosti Verne, pokud jde o poskytování služeb datového centra mezinárodním zákazníkům.

5.5   Selektivita a narušení hospodářské soutěže

| (72) | Islandské orgány se domnívají, že postoj, který Kontrolní úřad zaujal v rozhodnutí o zahájení řízení, pokud jde o selektivitu podpory, je v rozporu s jejich chápáním situace. |
| --- | --- |

(72)

Islandské orgány se domnívají, že postoj, který Kontrolní úřad zaujal v rozhodnutí o zahájení řízení, pokud jde o selektivitu podpory, je v rozporu s jejich chápáním situace.

| (73) | Islandské orgány za prvé uvedly, že existence prvku selektivity není podložena fakty, jelikož:






  — | u řady opatření státní podpory určených Kontrolním úřadem byla dodržena zásada investora v tržním hospodářství; |
| --- | --- | --- |

(73)

Islandské orgány za prvé uvedly, že existence prvku selektivity není podložena fakty, jelikož:

—

u řady opatření státní podpory určených Kontrolním úřadem byla dodržena zásada investora v tržním hospodářství;

| — | podle právních předpisů o investičních pobídkách (43) může kterýkoli potenciální nový účastník trhu využít celou škálu opatření, která byla použita v případě společnosti Verne; |
| --- | --- |

—

podle právních předpisů o investičních pobídkách (43) může kterýkoli potenciální nový účastník trhu využít celou škálu opatření, která byla použita v případě společnosti Verne;

| — | „exkluzivita“ udělená společnosti Verne je velmi omezená, pokud jde o podmínky i dobu trvání, a je zcela v souladu s běžnými tržními podmínkami v zájmu zachování goodwillu vytvořeného pořízením nemovitostí v oblasti Reykjanesbæru. |
| --- | --- |

—

„exkluzivita“ udělená společnosti Verne je velmi omezená, pokud jde o podmínky i dobu trvání, a je zcela v souladu s běžnými tržními podmínkami v zájmu zachování goodwillu vytvořeného pořízením nemovitostí v oblasti Reykjanesbæru.

| (74) | Islandské orgány za druhé uvedly, že všichni provozovatelé stávajících datových center na Islandu uspokojují téměř výhradně místní potřeby soukromých podniků a vládních orgánů (tj. zabývají se zcela jiným trhem nebo segmentem trhu, než na nějž se zaměřuje společnost Verne). Islandské orgány tvrdí, že je rovněž zřejmé, že kromě společnosti Verne neprojevili jiní zkušenější mezinárodní provozovatelé datových center zjevný zájem o investování na Islandu, navzdory úsilí islandského státu propagovat Island jako ideální místo pro datová centra. Obchodní činnost na Islandu zahájil pouze jeden další provozovatel datového centra zaměřující se na segment trhu, který přesahuje čistě místní úroveň, Thor Data Centre, a tento provozovatel se soustředí na menší maloobchodní zákazníky. Thor Data Centre potřebovalo jen malý zlomek počáteční investice, kterou musela uskutečnit společnost Verne k zahájení činnosti velkoobchodního centra. |
| --- | --- |

(74)

Islandské orgány za druhé uvedly, že všichni provozovatelé stávajících datových center na Islandu uspokojují téměř výhradně místní potřeby soukromých podniků a vládních orgánů (tj. zabývají se zcela jiným trhem nebo segmentem trhu, než na nějž se zaměřuje společnost Verne). Islandské orgány tvrdí, že je rovněž zřejmé, že kromě společnosti Verne neprojevili jiní zkušenější mezinárodní provozovatelé datových center zjevný zájem o investování na Islandu, navzdory úsilí islandského státu propagovat Island jako ideální místo pro datová centra. Obchodní činnost na Islandu zahájil pouze jeden další provozovatel datového centra zaměřující se na segment trhu, který přesahuje čistě místní úroveň, Thor Data Centre, a tento provozovatel se soustředí na menší maloobchodní zákazníky. Thor Data Centre potřebovalo jen malý zlomek počáteční investice, kterou musela uskutečnit společnost Verne k zahájení činnosti velkoobchodního centra.

| (75) | Islandské orgány tvrdily, že dopad datového centra na relevantní trh je minimální. Islandské orgány uvedly, že Island má v současnosti v podstatě nulový podíl na světovém trhu datových center. Podle názoru islandských orgánů nelze reálně dospět k závěru, že opatření podpory zvažovaná v investiční smlouvě naruší hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(75)

Islandské orgány tvrdily, že dopad datového centra na relevantní trh je minimální. Islandské orgány uvedly, že Island má v současnosti v podstatě nulový podíl na světovém trhu datových center. Podle názoru islandských orgánů nelze reálně dospět k závěru, že opatření podpory zvažovaná v investiční smlouvě naruší hospodářskou soutěž.

II.   POSOUZENÍ

1.   UKONČENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S OHLEDEM NA URČITÁ OPATŘENÍ

| (76) | Podle čl. 8 odst. 1 části II protokolu 3 může být oznámení staženo před vydáním rozhodnutí Kontrolního úřadu o daném opatření. Dne 28. září 2011 islandské orgány Kontrolnímu úřadu sdělily, že investiční smlouva byla zrušena, a oznámení stáhly. |
| --- | --- |

(76)

Podle čl. 8 odst. 1 části II protokolu 3 může být oznámení staženo před vydáním rozhodnutí Kontrolního úřadu o daném opatření. Dne 28. září 2011 islandské orgány Kontrolnímu úřadu sdělily, že investiční smlouva byla zrušena, a oznámení stáhly.

| (77) | Podle čl. 8 odst. 2 části II protokolu 3 Kontrolní úřad v případě, že zahájil formální vyšetřovací řízení, toto řízení po stažení oznámení ukončí. Formální vyšetřovací řízení podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 je proto s ohledem na níže uvedené úlevy na daních a poplatcích obsažené v investiční smlouvě ukončeno bez dalšího šetření:






  1) | sazba daně z příjmu právnických osob |
| --- | --- | --- |

(77)

Podle čl. 8 odst. 2 části II protokolu 3 Kontrolní úřad v případě, že zahájil formální vyšetřovací řízení, toto řízení po stažení oznámení ukončí. Formální vyšetřovací řízení podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 je proto s ohledem na níže uvedené úlevy na daních a poplatcích obsažené v investiční smlouvě ukončeno bez dalšího šetření:

1)

sazba daně z příjmu právnických osob

| 2) | pravidla odpisování |
| --- | --- |

2)

pravidla odpisování

| 3) | průmyslové a tržní poplatky |
| --- | --- |

3)

průmyslové a tržní poplatky

| 4) | kolkovné |
| --- | --- |

4)

kolkovné

| 5) | poplatek za územní plánování |
| --- | --- |

5)

poplatek za územní plánování

| 6) | dovozní cla |
| --- | --- |

6)

dovozní cla

| 7) | odklad plateb DPH na dovoz a elektřinu |
| --- | --- |

7)

odklad plateb DPH na dovoz a elektřinu

| 8) | poplatek za kontroly bezpečnosti elektrických zařízení |
| --- | --- |

8)

poplatek za kontroly bezpečnosti elektrických zařízení

| 9) | záruka týkající se daně z čisté hodnoty. |
| --- | --- |

9)

záruka týkající se daně z čisté hodnoty.

| (78) | Islandské orgány rovněž sdělily, že byla zrušena smlouva se společností Farice ze dne 26. února 2008 týkající se poskytování služeb v oblasti přenosu dat. Formální vyšetřovací řízení týkající se smlouvy se společností Farice o poskytování služeb v oblasti přenosu dat bylo proto ukončeno. |
| --- | --- |

(78)

Islandské orgány rovněž sdělily, že byla zrušena smlouva se společností Farice ze dne 26. února 2008 týkající se poskytování služeb v oblasti přenosu dat. Formální vyšetřovací řízení týkající se smlouvy se společností Farice o poskytování služeb v oblasti přenosu dat bylo proto ukončeno.

2.   EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY

| (79) | V čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP se uvádí:
  „Nestanoví-li tato dohoda jinak, podpory poskytované v jakékoli formě členskými státy ES, státy ESVO nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi smluvními stranami, neslučitelné s fungováním této dohody.“ |
| --- | --- |

(79)

V čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP se uvádí:

„Nestanoví-li tato dohoda jinak, podpory poskytované v jakékoli formě členskými státy ES, státy ESVO nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi smluvními stranami, neslučitelné s fungováním této dohody.“

| (80) | To znamená, že opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, jsou-li kumulativně splněny tyto podmínky: opatření i) je provedeno státem nebo ze státních prostředků; ii) poskytuje příjemci hospodářskou výhodu; iii) je selektivní; iv) ovlivňuje obchod mezi smluvními stranami a může narušit hospodářskou soutěž (44). |
| --- | --- |

(80)

To znamená, že opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, jsou-li kumulativně splněny tyto podmínky: opatření i) je provedeno státem nebo ze státních prostředků; ii) poskytuje příjemci hospodářskou výhodu; iii) je selektivní; iv) ovlivňuje obchod mezi smluvními stranami a může narušit hospodářskou soutěž (44).

| (81) | Kontrolní úřad posoudí existenci státní podpory u každého opatření, které je předmětem tohoto rozhodnutí, zvlášť. |
| --- | --- |

(81)

Kontrolní úřad posoudí existenci státní podpory u každého opatření, které je předmětem tohoto rozhodnutí, zvlášť.

2.1   Smlouva o licencích a poplatcích

2.1.1   Přítomnost státních prostředků

| (82) | Aby se opatření považovalo za státní podporu, musí být výhoda udělena státem nebo ze státních prostředků. Pro účely pravidel státní podpory se výraz „stát“ vztahuje rovněž na regionální a místní orgány (45). Ztráta daňových příjmů odpovídá spotřebě státních prostředků ve formě fiskálních výdajů. Státní podpora může být poskytnuta rovněž prostřednictvím daňových ustanovení právní nebo správní povahy nebo činností správce daně (46). Snížení daňového základu či úplné nebo částečné snížení výše daně, poplatků nebo dávek představuje ztrátu příjmů, a odpovídá proto spotřebě státních prostředků ve formě fiskálních výdajů. |
| --- | --- |

(82)

Aby se opatření považovalo za státní podporu, musí být výhoda udělena státem nebo ze státních prostředků. Pro účely pravidel státní podpory se výraz „stát“ vztahuje rovněž na regionální a místní orgány (45). Ztráta daňových příjmů odpovídá spotřebě státních prostředků ve formě fiskálních výdajů. Státní podpora může být poskytnuta rovněž prostřednictvím daňových ustanovení právní nebo správní povahy nebo činností správce daně (46). Snížení daňového základu či úplné nebo částečné snížení výše daně, poplatků nebo dávek představuje ztrátu příjmů, a odpovídá proto spotřebě státních prostředků ve formě fiskálních výdajů.

| (83) | V daném případě stát zasáhl prostřednictvím smlouvy uzavřené mezi obcí a společností Verne (smlouva o licencích a poplatcích). Tato smlouva obsahuje tyto výjimky z městských daní, jak je blíže popsáno v oddíle I bodě 3.4:






  a) | zaručená maximální sazba ve výši 1,65 % ročního základu daně z nemovitostí |
| --- | --- | --- |

(83)

V daném případě stát zasáhl prostřednictvím smlouvy uzavřené mezi obcí a společností Verne (smlouva o licencích a poplatcích). Tato smlouva obsahuje tyto výjimky z městských daní, jak je blíže popsáno v oddíle I bodě 3.4:

a)

zaručená maximální sazba ve výši 1,65 % ročního základu daně z nemovitostí

| b) | pevně stanovený daňový základ ve výši 1 030 600 000 ISK místo každoročního oficiálního ocenění pozemků a stávajících budov pro účely daně z nemovitostí |
| --- | --- |

b)

pevně stanovený daňový základ ve výši 1 030 600 000 ISK místo každoročního oficiálního ocenění pozemků a stávajících budov pro účely daně z nemovitostí

| c) | odložená indexace daňového základu pro účely daně z nemovitostí |
| --- | --- |

c)

odložená indexace daňového základu pro účely daně z nemovitostí

| d) | osvobození od daně z nemovitostí do 1. ledna 2011 |
| --- | --- |

d)

osvobození od daně z nemovitostí do 1. ledna 2011

| e) | pevně stanovený základ u budoucích budov místo oficiálního ocenění pro účely daně z nemovitostí |
| --- | --- |

e)

pevně stanovený základ u budoucích budov místo oficiálního ocenění pro účely daně z nemovitostí

| f) | osvobození od daně z výstavby silnic u stávajících budov |
| --- | --- |

f)

osvobození od daně z výstavby silnic u stávajících budov

| g) | 25% daň z výstavby silnic u nových budov. |
| --- | --- |

g)

25% daň z výstavby silnic u nových budov.

| (84) | Všechna výše uvedená opatření znamenají ušlé příjmy státu. Co se týká konkrétně daně z výstavby silnic, Kontrolní úřad podotýká, že podle islandského zákona je to spíše daň než poplatek za služby, jak je blíže projednáno při posuzování toho, zda byla poskytnuta výhoda. Skutečnost, že společnost Verne vybuduje silnice na pronajatém pozemku, nemění nic na tom, že osvobození od placení daně z výstavby silnic představuje ušlé příjmy ve formě daní z výstavby silnic. |
| --- | --- |

(84)

Všechna výše uvedená opatření znamenají ušlé příjmy státu. Co se týká konkrétně daně z výstavby silnic, Kontrolní úřad podotýká, že podle islandského zákona je to spíše daň než poplatek za služby, jak je blíže projednáno při posuzování toho, zda byla poskytnuta výhoda. Skutečnost, že společnost Verne vybuduje silnice na pronajatém pozemku, nemění nic na tom, že osvobození od placení daně z výstavby silnic představuje ušlé příjmy ve formě daní z výstavby silnic.

2.1.2   Selektivita

| (85) | Aby se na dané opatření vztahovala pravidla státní podpory, musí být selektivní v tom, že zvýhodňuje„určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. Společnost Verne je podnikem ve smyslu pravidel státní podpory obsažených v Dohodě o EHP. Podle ustálené judikatury se v kontextu soutěžního práva „podnikem“ rozumí jakýkoli subjekt vykonávající hospodářskou činnost nezávisle na právním postavení tohoto subjektu a způsobu jeho financování (47). Obec podepsala dne 4. listopadu 2009 smlouvu o licencích a poplatcích pouze se společností Verne. Opatření obsažená v této smlouvě se proto vztahovala výhradně na společnost Verne a smlouva tuto společnost zvýhodňuje. Kritérium týkající se selektivity je tudíž splněno. |
| --- | --- |

(85)

Aby se na dané opatření vztahovala pravidla státní podpory, musí být selektivní v tom, že zvýhodňuje„určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. Společnost Verne je podnikem ve smyslu pravidel státní podpory obsažených v Dohodě o EHP. Podle ustálené judikatury se v kontextu soutěžního práva „podnikem“ rozumí jakýkoli subjekt vykonávající hospodářskou činnost nezávisle na právním postavení tohoto subjektu a způsobu jeho financování (47). Obec podepsala dne 4. listopadu 2009 smlouvu o licencích a poplatcích pouze se společností Verne. Opatření obsažená v této smlouvě se proto vztahovala výhradně na společnost Verne a smlouva tuto společnost zvýhodňuje. Kritérium týkající se selektivity je tudíž splněno.

2.1.3   Hospodářská výhoda

| (86) | Kontrolní úřad připomíná, že pojem podpory je obecnější než pojem dotace vzhledem k tomu, že zahrnuje nejen taková pozitivní plnění, jako jsou samotné dotace, ale také zásahy státu, které různými způsoby snižují náklady, jež obvykle zatěžují rozpočet podniku, a které mají tutéž povahu a tytéž účinky jako dotace, aniž jimi v přesném slova smyslu jsou (48). Podle ustálené judikatury je opatření, kterým veřejné orgány poskytují určitým podnikům osvobození od daně, jež sice není spojeno s převodem státních prostředků, ale staví příjemce do příznivější finanční situace oproti ostatním poplatníkům, státní podporou poskytnutou státem nebo ze státních prostředků (49). |
| --- | --- |

(86)

Kontrolní úřad připomíná, že pojem podpory je obecnější než pojem dotace vzhledem k tomu, že zahrnuje nejen taková pozitivní plnění, jako jsou samotné dotace, ale také zásahy státu, které různými způsoby snižují náklady, jež obvykle zatěžují rozpočet podniku, a které mají tutéž povahu a tytéž účinky jako dotace, aniž jimi v přesném slova smyslu jsou (48). Podle ustálené judikatury je opatření, kterým veřejné orgány poskytují určitým podnikům osvobození od daně, jež sice není spojeno s převodem státních prostředků, ale staví příjemce do příznivější finanční situace oproti ostatním poplatníkům, státní podporou poskytnutou státem nebo ze státních prostředků (49).

| (87) | Tuto výhodu lze poskytnout snížením daňového zatížení podniku různými způsoby, včetně snížení daňového základu nebo úplného či částečného snížení daně či odložení, zrušení nebo dokonce nového zvláštního časového rozvržení daňového dluhu (50). |
| --- | --- |

(87)

Tuto výhodu lze poskytnout snížením daňového zatížení podniku různými způsoby, včetně snížení daňového základu nebo úplného či částečného snížení daně či odložení, zrušení nebo dokonce nového zvláštního časového rozvržení daňového dluhu (50).

| (88) | Jednotlivá opatření, na něž se vztahovala smlouva o licencích a poplatcích, je třeba blíže přezkoumat, aby bylo možno určit, zda a nakolik poskytovala společnosti Verne hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(88)

Jednotlivá opatření, na něž se vztahovala smlouva o licencích a poplatcích, je třeba blíže přezkoumat, aby bylo možno určit, zda a nakolik poskytovala společnosti Verne hospodářskou výhodu.

2.1.3.1   Pevně stanovená sazba ve výši 1,65 % – daň z nemovitostí

| (89) | Společnosti Verne je zaručeno, že bude v budoucnu odvádět daň z nemovitostí ve výši 1,65 % ročně (kterou obec vybírá v současnosti) i v případě, že dojde ke zvýšení daňové sazby, místo daně z nemovitostí vybírané podle zákona č. 4/1995 (51). Stanovením v současnosti platné sazby daně jako maximálního stropu na dobu neurčitou dotyčné ustanovení zaručilo společnosti Verne určitou míru jistoty při plánování, pokud jde o daň z nemovitostí, kterou ostatní hospodářské subjekty nemají. Tato záruka s ohledem na budoucí změny právních nebo správních předpisů představuje sama o sobě státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(89)

Společnosti Verne je zaručeno, že bude v budoucnu odvádět daň z nemovitostí ve výši 1,65 % ročně (kterou obec vybírá v současnosti) i v případě, že dojde ke zvýšení daňové sazby, místo daně z nemovitostí vybírané podle zákona č. 4/1995 (51). Stanovením v současnosti platné sazby daně jako maximálního stropu na dobu neurčitou dotyčné ustanovení zaručilo společnosti Verne určitou míru jistoty při plánování, pokud jde o daň z nemovitostí, kterou ostatní hospodářské subjekty nemají. Tato záruka s ohledem na budoucí změny právních nebo správních předpisů představuje sama o sobě státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

2.1.3.2   Pevně stanovený základ daně ve výši1 030 600 000 ISK – daň z nemovitostí

| (90) | Pevně stanovený základ městské daně z nemovitostí podle smlouvy o licencích a poplatcích činil 1 030 600 000 ISK s úpravou podle islandského indexu stavebních nákladů (52). Podle zákona č. 4/1995 odvádějí všechny společnosti daň z nemovitostí, která je vypočítána na základě oficiálního ocenění pozemků a budov, jež se provádí každý rok. V době uzavření smlouvy o licencích a poplatcích bylo oficiální ocenění pronajatého pozemku a budov ve vlastnictví společnosti Verne stanoveno takto (v roce 2008, který podle zákonných předpisů tvoří základ pro daň z nemovitostí odvedenou v roce 2009):






  Budova č. 868 | 452 050 000 ISK |
| --- | --- | --- |
| Budova č. 869 | 578 550 000 ISK |
| Budova č. 872 | 52 700 000 ISK |
| Budova č. 866 | 23 650 000 ISK |
| Budova č. 864 | 70 900 000 ISK |
| Pozemek o výměře 9,6 ha | 181 200 000 ISK |
| Celková hodnota | 1 359 050 000 ISK |

(90)

Pevně stanovený základ městské daně z nemovitostí podle smlouvy o licencích a poplatcích činil 1 030 600 000 ISK s úpravou podle islandského indexu stavebních nákladů (52). Podle zákona č. 4/1995 odvádějí všechny společnosti daň z nemovitostí, která je vypočítána na základě oficiálního ocenění pozemků a budov, jež se provádí každý rok. V době uzavření smlouvy o licencích a poplatcích bylo oficiální ocenění pronajatého pozemku a budov ve vlastnictví společnosti Verne stanoveno takto (v roce 2008, který podle zákonných předpisů tvoří základ pro daň z nemovitostí odvedenou v roce 2009):

Budova č. 868

452 050 000 ISK

Budova č. 869

578 550 000 ISK

Budova č. 872

52 700 000 ISK

Budova č. 866

23 650 000 ISK

Budova č. 864

70 900 000 ISK

Pozemek o výměře 9,6 ha

181 200 000 ISK

Celková hodnota

1 359 050 000 ISK

| (91) | Z toho vyplývá, že daňový základ pro společnost Verne byl ve smlouvě o licencích a poplatcích stanoven na nižší úrovni, než by tomu bylo podle zákonných předpisů (1 030 600 000 ISK místo 1 359 050 000 ISK). Snížený daňový základ zbavuje společnost Verne poplatků, jež by musela obvykle hradit, a poskytuje tudíž této společnosti výhodu. |
| --- | --- |

(91)

Z toho vyplývá, že daňový základ pro společnost Verne byl ve smlouvě o licencích a poplatcích stanoven na nižší úrovni, než by tomu bylo podle zákonných předpisů (1 030 600 000 ISK místo 1 359 050 000 ISK). Snížený daňový základ zbavuje společnost Verne poplatků, jež by musela obvykle hradit, a poskytuje tudíž této společnosti výhodu.

2.1.3.3   Odložená indexace daňového základu – daň z nemovitostí

| (92) | Stanovení indexu stavebních nákladů v době zahájení činnosti společností Verne jakožto základu zbavuje tuto společnost poplatků, které by musela hradit podle běžných zákonných předpisů, zatímco vlastníci nemovitostí a nájemci pozemků odvádějí podle zákonných předpisů daň z nemovitostí na základě hodnoty stanovené v době jejího pořízení/pronájmu, která je každý rok určena znovu. Tyto náklady by společnost Verne běžně hradila, a je-li společnost těchto poplatků zbavena, poskytuje jí to výhodu. |
| --- | --- |

(92)

Stanovení indexu stavebních nákladů v době zahájení činnosti společností Verne jakožto základu zbavuje tuto společnost poplatků, které by musela hradit podle běžných zákonných předpisů, zatímco vlastníci nemovitostí a nájemci pozemků odvádějí podle zákonných předpisů daň z nemovitostí na základě hodnoty stanovené v době jejího pořízení/pronájmu, která je každý rok určena znovu. Tyto náklady by společnost Verne běžně hradila, a je-li společnost těchto poplatků zbavena, poskytuje jí to výhodu.

2.1.3.4   Daň z nemovitostí vybíraná od 1. ledna 2011

| (93) | Podle zákona č. 4/1995 je na Islandu městská daň z nemovitostí vybírána u všech budov, které byly v předchozím roce oficiálně oceněny. Budovy, které společnost Verne pořídila v roce 2008, byly oficiálně oceněny v době koupě. Osvobození od placení daní od okamžiku koupě do dne 1. ledna 2011 stanovené ve smlouvě o licencích a poplatcích (53) zbavuje společnost Verne poplatků, které by musela obvykle hradit, a proto jí poskytuje výhodu. Opatření tudíž představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(93)

Podle zákona č. 4/1995 je na Islandu městská daň z nemovitostí vybírána u všech budov, které byly v předchozím roce oficiálně oceněny. Budovy, které společnost Verne pořídila v roce 2008, byly oficiálně oceněny v době koupě. Osvobození od placení daní od okamžiku koupě do dne 1. ledna 2011 stanovené ve smlouvě o licencích a poplatcích (53) zbavuje společnost Verne poplatků, které by musela obvykle hradit, a proto jí poskytuje výhodu. Opatření tudíž představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

2.1.3.5   Pevně stanovený daňový základ u budoucích budov – daň z nemovitostí

| (94) | Místo použití oficiálního ocenění jako základu daně, jak je stanoveno v zákoně č. 4/1995, představovala daňový základ u budov, které měly být postaveny na pozemku, nižší z těchto dvou částek: i) náklady na výstavbu vnějších plášťů a ii) částka ve výši 85 500 ISK za m2 indexovaná podle islandského indexu stavebních nákladů (na počátku měsíce, v němž společnost Verne zahájí zákaznické operace / zprovozní budovu), a to úměrně podle obsazenosti (54). Pokud společnost Verne postaví (nebo již postavila) nové budovy, zbaví ji toto ustanovení poplatků, které by musela obvykle hradit, a poskytuje tudíž této společnosti výhodu. |
| --- | --- |

(94)

Místo použití oficiálního ocenění jako základu daně, jak je stanoveno v zákoně č. 4/1995, představovala daňový základ u budov, které měly být postaveny na pozemku, nižší z těchto dvou částek: i) náklady na výstavbu vnějších plášťů a ii) částka ve výši 85 500 ISK za m2 indexovaná podle islandského indexu stavebních nákladů (na počátku měsíce, v němž společnost Verne zahájí zákaznické operace / zprovozní budovu), a to úměrně podle obsazenosti (54). Pokud společnost Verne postaví (nebo již postavila) nové budovy, zbaví ji toto ustanovení poplatků, které by musela obvykle hradit, a poskytuje tudíž této společnosti výhodu.

2.1.3.6   Osvobození od daně z výstavby silnic u stávajících budov

| (95) | Ustanovení § 3 zákona č. 153/2006 o dani z výstavby silnic (gatnagerðargjald) uvádí, že daň z výstavby silnic představuje jednorázový poplatek, které obce na Islandu vybírají u nemovitostí ve všech městských oblastech. Podle zákona mají obce povinnost daň vybírat a mohou rozhodnout o sazbě daně do výše maximálně 15 % oficiálních stavebních nákladů na m2, jak byly stanoveny Islandským statistickým úřadem, centrem pro oficiální statistiky na Islandu. Daňovým základem je povolená stavba na příslušném pozemku podle územního plánu nebo vydaného stavebního povolení. Ustanovení § 5 umožňuje od daně upustit nebo daň snížit, což musí být stanoveno v obecní vyhlášce. V § 6 je mimoto umožněno upuštění od daně nebo její snížení ad hoc v případě zvláštních okolností. |
| --- | --- |

(95)

Ustanovení § 3 zákona č. 153/2006 o dani z výstavby silnic (gatnagerðargjald) uvádí, že daň z výstavby silnic představuje jednorázový poplatek, které obce na Islandu vybírají u nemovitostí ve všech městských oblastech. Podle zákona mají obce povinnost daň vybírat a mohou rozhodnout o sazbě daně do výše maximálně 15 % oficiálních stavebních nákladů na m2, jak byly stanoveny Islandským statistickým úřadem, centrem pro oficiální statistiky na Islandu. Daňovým základem je povolená stavba na příslušném pozemku podle územního plánu nebo vydaného stavebního povolení. Ustanovení § 5 umožňuje od daně upustit nebo daň snížit, což musí být stanoveno v obecní vyhlášce. V § 6 je mimoto umožněno upuštění od daně nebo její snížení ad hoc v případě zvláštních okolností.

| (96) | Podle článku 1.1 smlouvy o licencích a poplatcích nebude společnost Verne hradit u stávajících budov žádnou daň z výstavby silnic. |
| --- | --- |

(96)

Podle článku 1.1 smlouvy o licencích a poplatcích nebude společnost Verne hradit u stávajících budov žádnou daň z výstavby silnic.

| (97) | Poplatek podle zákona č. 153/2006 je z podstaty věci spíše daní než poplatkem za poskytované služby, jak Kontrolní úřad popsal v rozhodnutí o zahájení řízení. Tato povaha daně z výstavby silnic je výslovně uvedena v § 1 zákona (55). |
| --- | --- |

(97)

Poplatek podle zákona č. 153/2006 je z podstaty věci spíše daní než poplatkem za poskytované služby, jak Kontrolní úřad popsal v rozhodnutí o zahájení řízení. Tato povaha daně z výstavby silnic je výslovně uvedena v § 1 zákona (55).

| (98) | Zákon č. 153/2006 rovněž uvádí, že obce na Islandu mají povinnost stanovit sazbu daně z výstavby silnic v obecních vyhláškách, které jsou zveřejněny v části B Úředního věstníku. Podle vyhlášky ze dne 20. ledna 2008 o dani z výstavby silnic v obci Reykjanesbær (56) činí platná sazba daně u průmyslových areálů v Reykjanesbæru 7,5 % daňového základu, jak je stanoven podle § 3 zákona č. 153/2006. Podle zákona č. 153/2006 je daň splatná při prvním pronájmu pozemku, při renovaci nebo přestavbě budovy nebo v případě změněného účelu budovy a přístavby u starších budov. Společnost Verne by proto podle zákonných předpisů musela zaplatit daň rovněž u stávajících budov, což byly dříve vojenské budovy, které v minulosti dani z výstavby silnic nepodléhaly. Kontrolní úřad připomíná, že podle § 5 zákona č. 176/2006 se na veškeré nemovitosti v bývalém prostoru amerického námořnictva po převzetí do civilního užívání vztahují běžné daňové předpisy (57). |
| --- | --- |

(98)

Zákon č. 153/2006 rovněž uvádí, že obce na Islandu mají povinnost stanovit sazbu daně z výstavby silnic v obecních vyhláškách, které jsou zveřejněny v části B Úředního věstníku. Podle vyhlášky ze dne 20. ledna 2008 o dani z výstavby silnic v obci Reykjanesbær (56) činí platná sazba daně u průmyslových areálů v Reykjanesbæru 7,5 % daňového základu, jak je stanoven podle § 3 zákona č. 153/2006. Podle zákona č. 153/2006 je daň splatná při prvním pronájmu pozemku, při renovaci nebo přestavbě budovy nebo v případě změněného účelu budovy a přístavby u starších budov. Společnost Verne by proto podle zákonných předpisů musela zaplatit daň rovněž u stávajících budov, což byly dříve vojenské budovy, které v minulosti dani z výstavby silnic nepodléhaly. Kontrolní úřad připomíná, že podle § 5 zákona č. 176/2006 se na veškeré nemovitosti v bývalém prostoru amerického námořnictva po převzetí do civilního užívání vztahují běžné daňové předpisy (57).

| (99) | Výjimka stanovená v článku 1.1 smlouvy o licencích a poplatcích zbavuje společnost Verne poplatků, jež by musela obvykle hradit, a poskytuje tudíž této společnosti výhodu. |
| --- | --- |

(99)

Výjimka stanovená v článku 1.1 smlouvy o licencích a poplatcích zbavuje společnost Verne poplatků, jež by musela obvykle hradit, a poskytuje tudíž této společnosti výhodu.

2.1.3.7   25% daň z výstavby silnic u nových budov

| (100) | Podle smlouvy o licencích a poplatcích (58) uhradí společnost Verne pouze 25 % daně, která by byla splatná podle zákona č. 153/2006, a to „vzhledem k velikosti nemovitostí [...] a velikosti projektu a jeho podstatnému dopadu na příjmy obce Reykjanesbær“. Smlouva stanoví, že společnost Verne provede v budoucnu výstavbu silnic v lokalitě na vlastní náklady, a „další práce, které se obvykle provádějí na oplátku za poplatky za výstavbu silnic“. Obec se postará o napojení silnic na danou lokalitu. |
| --- | --- |

(100)

Podle smlouvy o licencích a poplatcích (58) uhradí společnost Verne pouze 25 % daně, která by byla splatná podle zákona č. 153/2006, a to „vzhledem k velikosti nemovitostí [...] a velikosti projektu a jeho podstatnému dopadu na příjmy obce Reykjanesbær“. Smlouva stanoví, že společnost Verne provede v budoucnu výstavbu silnic v lokalitě na vlastní náklady, a „další práce, které se obvykle provádějí na oplátku za poplatky za výstavbu silnic“. Obec se postará o napojení silnic na danou lokalitu.

| (101) | Daň z výstavby silnic snížená podle smlouvy o licencích a poplatcích u nových budov o 75 % je nižší, než by tomu bylo podle zákonných předpisů. Nižší daň zbavuje společnost Verne poplatků, jež by musela obvykle hradit, a poskytuje tudíž této společnosti výhodu. |
| --- | --- |

(101)

Daň z výstavby silnic snížená podle smlouvy o licencích a poplatcích u nových budov o 75 % je nižší, než by tomu bylo podle zákonných předpisů. Nižší daň zbavuje společnost Verne poplatků, jež by musela obvykle hradit, a poskytuje tudíž této společnosti výhodu.

2.1.4   Ovlivnění obchodu a narušení hospodářské soutěže

| (102) | Pokud jde o kritérium v čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP týkající se podpor, „které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, pokud ovlivňují obchod mezi smluvními stranami“, z judikatury vyplývá, že není nutné zjistit, zda má podpora skutečný vliv na obchod mezi smluvními stranami a zda je skutečně narušena hospodářská soutěž, nýbrž je třeba pouze přezkoumat, zda tato podpora může ovlivnit obchod a narušit hospodářskou soutěž (59). Pokud podpora poskytnutá státem posiluje postavení určitého podniku vůči ostatním podnikům, které soutěží v obchodě uvnitř EHP, je nutno mít za to, že tento obchod je dotyčnou podporou ovlivněn. Není naopak nutné, aby se podnik, který je příjemcem podpory, sám podílel na tomto obchodu (60). |
| --- | --- |

(102)

Pokud jde o kritérium v čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP týkající se podpor, „které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, pokud ovlivňují obchod mezi smluvními stranami“, z judikatury vyplývá, že není nutné zjistit, zda má podpora skutečný vliv na obchod mezi smluvními stranami a zda je skutečně narušena hospodářská soutěž, nýbrž je třeba pouze přezkoumat, zda tato podpora může ovlivnit obchod a narušit hospodářskou soutěž (59). Pokud podpora poskytnutá státem posiluje postavení určitého podniku vůči ostatním podnikům, které soutěží v obchodě uvnitř EHP, je nutno mít za to, že tento obchod je dotyčnou podporou ovlivněn. Není naopak nutné, aby se podnik, který je příjemcem podpory, sám podílel na tomto obchodu (60).

| (103) | Společnost Verne hodlá poskytovat služby na trhu velkoobchodních datových center, včetně pro ostatní země EHP. Služby velkoobchodních datových center jsou poskytovány na trhu EHP i na světovém trhu. Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že smlouva o licencích a poplatcích může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(103)

Společnost Verne hodlá poskytovat služby na trhu velkoobchodních datových center, včetně pro ostatní země EHP. Služby velkoobchodních datových center jsou poskytovány na trhu EHP i na světovém trhu. Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že smlouva o licencích a poplatcích může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP.

2.1.5   Závěr ohledně existence státní podpory ve smlouvě o licencích a poplatcích

| (104) | Výjimky z městských daní (daň z nemovitostí a daň z výstavby silnic), uvedené výše, tj.:






  a) | zaručená maximální sazba ve výši 1,65 % ročního základu daně z nemovitostí; |
| --- | --- | --- |

(104)

Výjimky z městských daní (daň z nemovitostí a daň z výstavby silnic), uvedené výše, tj.:

a)

zaručená maximální sazba ve výši 1,65 % ročního základu daně z nemovitostí;

| b) | pevně stanovený daňový základ ve výši 1 030 600 000 ISK místo každoročního oficiálního ocenění pozemků a stávajících budov pro účely daně z nemovitostí; |
| --- | --- |

b)

pevně stanovený daňový základ ve výši 1 030 600 000 ISK místo každoročního oficiálního ocenění pozemků a stávajících budov pro účely daně z nemovitostí;

| c) | odklad indexace daňového základu pro účely daně z nemovitostí; |
| --- | --- |

c)

odklad indexace daňového základu pro účely daně z nemovitostí;

| d) | osvobození od daně z nemovitostí do 1. ledna 2011; |
| --- | --- |

d)

osvobození od daně z nemovitostí do 1. ledna 2011;

| e) | pevně stanovený základ u budoucích budov místo oficiálního ocenění pro účely daně z nemovitostí; |
| --- | --- |

e)

pevně stanovený základ u budoucích budov místo oficiálního ocenění pro účely daně z nemovitostí;

| f) | osvobození od daně z výstavby silnic u stávajících budov a |
| --- | --- |

f)

osvobození od daně z výstavby silnic u stávajících budov a

| g) | 25% daň z výstavby silnic u nových budov, |
| --- | --- |

g)

25% daň z výstavby silnic u nových budov,

poskytují společnosti Verne selektivní výhodu, výhoda je poskytnuta ze státních prostředků a existuje dopad na obchod a narušení hospodářské soutěže. Opatření proto představují státní podporu ve smyslu č. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

2.1.6   Vyčíslení státní podpory obsažené ve smlouvě o licencích a poplatcích

| (105) | Výši státní podpory představuje rozdíl mezi daněmi splatnými podle smlouvy o licencích a poplatcích na straně jedné a daněmi, které by společnost Verne zaplatila v případě použití zákonných předpisů. |
| --- | --- |

(105)

Výši státní podpory představuje rozdíl mezi daněmi splatnými podle smlouvy o licencích a poplatcích na straně jedné a daněmi, které by společnost Verne zaplatila v případě použití zákonných předpisů.

2.2   Smlouva o koupi nemovitostí, smlouva o nájmu pozemku a doplňková nájemní smlouva

2.2.1   Státní prostředky, selektivita a ovlivnění obchodu

| (106) | Za prvé, všechny tři smlouvy, tj. smlouva o koupi nemovitostí, smlouva o nájmu pozemku a doplňková nájemní smlouva, byly podepsány mezi společností Verne a státní pokladnou (61). |
| --- | --- |

(106)

Za prvé, všechny tři smlouvy, tj. smlouva o koupi nemovitostí, smlouva o nájmu pozemku a doplňková nájemní smlouva, byly podepsány mezi společností Verne a státní pokladnou (61).

| (107) | Poté, co bylo zjištěno, že smlouva o koupi nemovitostí, smlouva o nájmu pozemku a doplňková nájemní smlouva byly uzavřeny přímo státem, a jsou tudíž zahrnuty státní prostředky, Kontrolní úřad za druhé podotýká, že se společnost Verne, potenciální příjemce opatření obsažených v těchto třech smlouvách, považuje za podnik, jelikož vykonává hospodářské činnosti spočívající v nabízení velkoobchodních služeb ukládání dat na trhu. |
| --- | --- |

(107)

Poté, co bylo zjištěno, že smlouva o koupi nemovitostí, smlouva o nájmu pozemku a doplňková nájemní smlouva byly uzavřeny přímo státem, a jsou tudíž zahrnuty státní prostředky, Kontrolní úřad za druhé podotýká, že se společnost Verne, potenciální příjemce opatření obsažených v těchto třech smlouvách, považuje za podnik, jelikož vykonává hospodářské činnosti spočívající v nabízení velkoobchodních služeb ukládání dat na trhu.

| (108) | Za třetí, jelikož transakce mohly zvýhodnit konkrétní podnik (tj. společnost Verne), měly by se považovat za selektivní opatření. |
| --- | --- |

(108)

Za třetí, jelikož transakce mohly zvýhodnit konkrétní podnik (tj. společnost Verne), měly by se považovat za selektivní opatření.

| (109) | Za čtvrté, opatření narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP, jelikož společnost Verne hodlá provozovat světové velkoobchodní datové centrum, v němž budou služby dostupné pro zákazníky na trhu EHP i na světovém trhu. |
| --- | --- |

(109)

Za čtvrté, opatření narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP, jelikož společnost Verne hodlá provozovat světové velkoobchodní datové centrum, v němž budou služby dostupné pro zákazníky na trhu EHP i na světovém trhu.

2.2.2   Existence výhody – zásada investora v tržním hospodářství

| (110) | Za účelem posouzení, zda opatření obsažená ve třech zmíněných smlouvách představují státní podporu, musí Kontrolní úřad zjistit, zda prodej budov a pronájem pozemku poskytuje společnosti Verne výhodu. |
| --- | --- |

(110)

Za účelem posouzení, zda opatření obsažená ve třech zmíněných smlouvách představují státní podporu, musí Kontrolní úřad zjistit, zda prodej budov a pronájem pozemku poskytuje společnosti Verne výhodu.

| (111) | Pokud by smlouva o koupi nemovitostí, smlouva o nájmu pozemku a doplňková nájemní smlouva byly provedeny v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, tj. kdyby stát prodal budovy za tržní hodnotu a ustanovení smlouvy o nájmu pozemku a doplňkové nájemní smlouvy by odpovídala tržním podmínkám, nejednalo by se o státní podporu. |
| --- | --- |

(111)

Pokud by smlouva o koupi nemovitostí, smlouva o nájmu pozemku a doplňková nájemní smlouva byly provedeny v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, tj. kdyby stát prodal budovy za tržní hodnotu a ustanovení smlouvy o nájmu pozemku a doplňkové nájemní smlouvy by odpovídala tržním podmínkám, nejednalo by se o státní podporu.

| (112) | Ve vztahu k prodeji pozemků nebo budov orgány veřejné moci podniku nebo jednotlivci vykonávajícímu hospodářskou činnost je třeba uvést, že Soudní dvůr rozhodl, že tento prodej může zahrnovat prvky státní podpory, zejména v případě, že se prodej neuskuteční za tržní hodnotu, tj. pokud nejsou aktiva prodána za cenu, kterou by mohl stanovit soukromý investor, jenž jedná za podmínek obvyklé hospodářské soutěže (62). |
| --- | --- |

(112)

Ve vztahu k prodeji pozemků nebo budov orgány veřejné moci podniku nebo jednotlivci vykonávajícímu hospodářskou činnost je třeba uvést, že Soudní dvůr rozhodl, že tento prodej může zahrnovat prvky státní podpory, zejména v případě, že se prodej neuskuteční za tržní hodnotu, tj. pokud nejsou aktiva prodána za cenu, kterou by mohl stanovit soukromý investor, jenž jedná za podmínek obvyklé hospodářské soutěže (62).

2.2.2.1   Smlouva o koupi nemovitostí

| (113) | Státní pokladna prodala dne 26. února 2008 společnosti Verne pět budov. Za účelem posouzení existence podpory v tomto případě použije Kontrolní úřad pokyny k prvkům podpory při prodejích pozemků a staveb orgány veřejné moci (dále jen „pokyny“). Pokyny jsou založeny na kritériu soukromého subjektu v tržním hospodářství; tj. kritériu soukromého investora.
  Uskutečnilo se nepodmíněné nabídkové řízení nebo srovnatelné řízení? |
| --- | --- |

(113)

Státní pokladna prodala dne 26. února 2008 společnosti Verne pět budov. Za účelem posouzení existence podpory v tomto případě použije Kontrolní úřad pokyny k prvkům podpory při prodejích pozemků a staveb orgány veřejné moci (dále jen „pokyny“). Pokyny jsou založeny na kritériu soukromého subjektu v tržním hospodářství; tj. kritériu soukromého investora.

Uskutečnilo se nepodmíněné nabídkové řízení nebo srovnatelné řízení?

| (114) | Podle bodu 2.1 pokynů je existence státní podpory ve prospěch kupujícího automaticky vyloučena, pokud prodej následuje po „dostatečně zveřejněném, otevřeném a nepodmíněném nabídkovém řízení srovnatelném s veřejnou dražbou, a který přijímá nejlepší nebo jedinou nabídku“. Podle informací, které Kontrolní úřad získal v rámci formálního vyšetřovacího řízení, se zdá, že stát ani společnost KADECO jeho jménem nezorganizovaly nabídkové řízení. Existenci státní podpory proto nelze vyloučit automaticky z tohoto důvodu. Kontrolní úřad však níže posoudí, zda bylo použito řízení srovnatelné s nepodmíněným nabídkovým řízením, i když nebylo zcela v souladu s pokyny. |
| --- | --- |

(114)

Podle bodu 2.1 pokynů je existence státní podpory ve prospěch kupujícího automaticky vyloučena, pokud prodej následuje po „dostatečně zveřejněném, otevřeném a nepodmíněném nabídkovém řízení srovnatelném s veřejnou dražbou, a který přijímá nejlepší nebo jedinou nabídku“. Podle informací, které Kontrolní úřad získal v rámci formálního vyšetřovacího řízení, se zdá, že stát ani společnost KADECO jeho jménem nezorganizovaly nabídkové řízení. Existenci státní podpory proto nelze vyloučit automaticky z tohoto důvodu. Kontrolní úřad však níže posoudí, zda bylo použito řízení srovnatelné s nepodmíněným nabídkovým řízením, i když nebylo zcela v souladu s pokyny.

| (115) | Islandské orgány ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení (63) uvedly, že budovy byly prodány za tržní hodnotu platnou v té době, tj. v únoru 2008. Na podporu tohoto tvrzení islandské orgány sice neodkázaly na pokyny, uvedly však mimo jiné to, že „veškerý majetek státu, který v té době spravovala společnost KADECO, byl veřejně inzerován, a to po dobu několika měsíců před prodejem společnosti Verne“ (64); že „byly zveřejněny inzeráty týkající se nemovitostí a že byly obdrženy dvě nabídky na budovu č. 869; [...] nabídka od společnosti Verne Holdings ehf. a nabídka od [jiného uchazeče]“ (65). |
| --- | --- |

(115)

Islandské orgány ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení (63) uvedly, že budovy byly prodány za tržní hodnotu platnou v té době, tj. v únoru 2008. Na podporu tohoto tvrzení islandské orgány sice neodkázaly na pokyny, uvedly však mimo jiné to, že „veškerý majetek státu, který v té době spravovala společnost KADECO, byl veřejně inzerován, a to po dobu několika měsíců před prodejem společnosti Verne“ (64); že „byly zveřejněny inzeráty týkající se nemovitostí a že byly obdrženy dvě nabídky na budovu č. 869; [...] nabídka od společnosti Verne Holdings ehf. a nabídka od [jiného uchazeče]“ (65).

| (116) | V zájmu ověření, zda se uskutečnilo řízení podobné nepodmíněnému nabídkovému řízení, posoudil Kontrolní úřad veškeré dostupné informace. |
| --- | --- |

(116)

V zájmu ověření, zda se uskutečnilo řízení podobné nepodmíněnému nabídkovému řízení, posoudil Kontrolní úřad veškeré dostupné informace.

| (117) | Islandský Národní kontrolní úřad (Ríkisendurskoðun) je nezávislý subjekt, který působí pod záštitou islandského parlamentu, Alþingi. Jeho hlavní úlohou je kontrolovat finanční výkazy ústředních vládních orgánů a sledovat a prosazovat zlepšení ve finančním řízení státu a využívání veřejných finančních prostředků (66). |
| --- | --- |

(117)

Islandský Národní kontrolní úřad (Ríkisendurskoðun) je nezávislý subjekt, který působí pod záštitou islandského parlamentu, Alþingi. Jeho hlavní úlohou je kontrolovat finanční výkazy ústředních vládních orgánů a sledovat a prosazovat zlepšení ve finančním řízení státu a využívání veřejných finančních prostředků (66).

| (118) | V období od listopadu 2007 do března 2008 provedl islandský Národní kontrolní úřad tzv. výkonnostní audit (67) činnosti společnosti KADECO. Důvodem šetření byly výroky ve veřejné diskusi ohledně toho, že při prodeji majetku v bývalé oblasti obrany na letišti v Keflavíku nebyly zcela chráněny zájmy státu. Budovy, které zakoupila společnost Verne, se nacházejí v této oblasti. Tyto budovy však nebyly v době konání auditu ještě prodány. Z auditu vyplynulo, že společnost KADECO byla za zákona pověřena správou zařízení v bývalém vojenském prostoru na letišti v Keflavíku a zajištěním budoucího rozvoje tohoto prostoru jménem islandského státu. Uskutečnění prodeje majetku státu v bývalém vojenském prostoru bez účasti Státního obchodního centra (Ríkiskaup) (68) bylo proto zcela v pravomoci této společnosti a společnost KADECO neměla povinnost nabídnout tento majetek k prodeji prostřednictvím nabídkového řízení. Audit mimoto vyvodil závěr, že při odprodeji zařízení byly chráněny zájmy státu. |
| --- | --- |

(118)

V období od listopadu 2007 do března 2008 provedl islandský Národní kontrolní úřad tzv. výkonnostní audit (67) činnosti společnosti KADECO. Důvodem šetření byly výroky ve veřejné diskusi ohledně toho, že při prodeji majetku v bývalé oblasti obrany na letišti v Keflavíku nebyly zcela chráněny zájmy státu. Budovy, které zakoupila společnost Verne, se nacházejí v této oblasti. Tyto budovy však nebyly v době konání auditu ještě prodány. Z auditu vyplynulo, že společnost KADECO byla za zákona pověřena správou zařízení v bývalém vojenském prostoru na letišti v Keflavíku a zajištěním budoucího rozvoje tohoto prostoru jménem islandského státu. Uskutečnění prodeje majetku státu v bývalém vojenském prostoru bez účasti Státního obchodního centra (Ríkiskaup) (68) bylo proto zcela v pravomoci této společnosti a společnost KADECO neměla povinnost nabídnout tento majetek k prodeji prostřednictvím nabídkového řízení. Audit mimoto vyvodil závěr, že při odprodeji zařízení byly chráněny zájmy státu.

| (119) | Zpráva o výkonnostním auditu byla vydána dne 26. března 2008 a je veřejně přístupná na internetových stránkách islandského Národního kontrolního úřadu (69). Zpráva podrobně popisuje proces prodeje budov, které byly v době konání auditu již prodány nebo se nacházely v procesu prodeje, přičemž v té době již byly prodány tři čtvrtiny všech nemovitostí v dané oblasti. Podle zprávy byly první inzeráty na určené budovy v dané oblasti zveřejněny v březnu 2007, přičemž k prodeji bylo nabídnuto 24 konkrétních budov (70). V dubnu 2007 bylo v různých novinách na Islandu nabídnuto k prodeji dalších osm budov (71). Ve zprávě se uvádí, že od dubna 2007 nebyly v novinách konkrétně inzerovány žádné budovy, byly však pravidelně zveřejňovány inzeráty, v nichž se odkazovalo na společnost KADECO a její domovskou stránku a které vyzývaly k předložení nápadů na využití dané oblasti. |
| --- | --- |

(119)

Zpráva o výkonnostním auditu byla vydána dne 26. března 2008 a je veřejně přístupná na internetových stránkách islandského Národního kontrolního úřadu (69). Zpráva podrobně popisuje proces prodeje budov, které byly v době konání auditu již prodány nebo se nacházely v procesu prodeje, přičemž v té době již byly prodány tři čtvrtiny všech nemovitostí v dané oblasti. Podle zprávy byly první inzeráty na určené budovy v dané oblasti zveřejněny v březnu 2007, přičemž k prodeji bylo nabídnuto 24 konkrétních budov (70). V dubnu 2007 bylo v různých novinách na Islandu nabídnuto k prodeji dalších osm budov (71). Ve zprávě se uvádí, že od dubna 2007 nebyly v novinách konkrétně inzerovány žádné budovy, byly však pravidelně zveřejňovány inzeráty, v nichž se odkazovalo na společnost KADECO a její domovskou stránku a které vyzývaly k předložení nápadů na využití dané oblasti.

| (120) | Islandský Národní kontrolní úřad ve své zprávě podotkl, že by bývalo vhodnější zveřejnit inzeráty na více konkrétních budov. |
| --- | --- |

(120)

Islandský Národní kontrolní úřad ve své zprávě podotkl, že by bývalo vhodnější zveřejnit inzeráty na více konkrétních budov.

| (121) | V případě pěti budov, které byly dne 26. února 2008 prodány společnosti Verne, byla pouze jedna budova inzerována konkrétně, a to budova č. 869 (72). Tato budova patří k osmi budovám, jež byly inzerovány v dubnu 2007. Islandské orgány objasnily, že na tuto konkrétní budovu byla obdržena jedna nabídka, kterou dne 23. dubna 2007 podala společnost Atlantic Film Studios. Kontrolnímu úřadu byla předána kopie nabídky. Společnost Atlantic Film Studios nabídla cenu za m2 ve výši 35 000 ISK, takže vzhledem k odhadované výměře budovy č. 869 v té době, 13 000 m2, byla v nabídce vypočítána celková částka ve výši 455 000 000 ISK. Společnost Atlantic Film Studios mimoto nabídla, že za vyasfaltovanou plochu mimo hranice budovy č. 869 zaplatí částku ve výši 15 000 000 ISK. Islandské orgány uvedly, že tato nabídka byla zamítnuta (73). |
| --- | --- |

(121)

V případě pěti budov, které byly dne 26. února 2008 prodány společnosti Verne, byla pouze jedna budova inzerována konkrétně, a to budova č. 869 (72). Tato budova patří k osmi budovám, jež byly inzerovány v dubnu 2007. Islandské orgány objasnily, že na tuto konkrétní budovu byla obdržena jedna nabídka, kterou dne 23. dubna 2007 podala společnost Atlantic Film Studios. Kontrolnímu úřadu byla předána kopie nabídky. Společnost Atlantic Film Studios nabídla cenu za m2 ve výši 35 000 ISK, takže vzhledem k odhadované výměře budovy č. 869 v té době, 13 000 m2, byla v nabídce vypočítána celková částka ve výši 455 000 000 ISK. Společnost Atlantic Film Studios mimoto nabídla, že za vyasfaltovanou plochu mimo hranice budovy č. 869 zaplatí částku ve výši 15 000 000 ISK. Islandské orgány uvedly, že tato nabídka byla zamítnuta (73).

| (122) | Na základě výše uvedených skutečností nemůže Kontrolní úřad vyvodit závěr, že by v tomto případě bylo použito řízení srovnatelné s nepodmíněným nabídkovým řízením. Státní podporu proto nelze vyloučit automaticky na tomto základě. |
| --- | --- |

(122)

Na základě výše uvedených skutečností nemůže Kontrolní úřad vyvodit závěr, že by v tomto případě bylo použito řízení srovnatelné s nepodmíněným nabídkovým řízením. Státní podporu proto nelze vyloučit automaticky na tomto základě.

| (123) | Pokyny v bodě 2.2 stanoví alternativní postup pro vyloučení podpory, tzv. ocenění nezávislým odborníkem. Ačkoli islandské orgány netvrdily, že podpora byla vyloučena na základě této metody, Kontrolní úřad posoudí, zda tomu tak nebylo. |
| --- | --- |

(123)

Pokyny v bodě 2.2 stanoví alternativní postup pro vyloučení podpory, tzv. ocenění nezávislým odborníkem. Ačkoli islandské orgány netvrdily, že podpora byla vyloučena na základě této metody, Kontrolní úřad posoudí, zda tomu tak nebylo.

| (124) | Dne 23. dubna 2007 stanovil odborník, místní realitní kancelář s názvem Fateignastofa Suðurnesja, tržní hodnotu této konkrétní budovy (č. 869) na základě její předpokládané výměry 13 382 m2 ve výši 980 000 000 ISK, tj. přibližně 73 000 ISK za m2. Jelikož společnost Verne zakoupila tuto budovu v únoru 2008 společně s čtyřmi dalšími budovami za celkovou cenu ve výši 14,5 milionu USD, což v té době odpovídalo 957 000 000 ISK, vyvolává to oprávněnou otázku, zda byla za budovy skutečně zaplacena tržní hodnota. |
| --- | --- |

(124)

Dne 23. dubna 2007 stanovil odborník, místní realitní kancelář s názvem Fateignastofa Suðurnesja, tržní hodnotu této konkrétní budovy (č. 869) na základě její předpokládané výměry 13 382 m2 ve výši 980 000 000 ISK, tj. přibližně 73 000 ISK za m2. Jelikož společnost Verne zakoupila tuto budovu v únoru 2008 společně s čtyřmi dalšími budovami za celkovou cenu ve výši 14,5 milionu USD, což v té době odpovídalo 957 000 000 ISK, vyvolává to oprávněnou otázku, zda byla za budovy skutečně zaplacena tržní hodnota.

| (125) | Jak bylo uvedeno výše, islandské orgány ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení tvrdily, že budovy byly prodány za tržní cenu, a na podporu tohoto tvrzení odkázaly mimo jiné na výše zmíněné ocenění budovy č. 869 nezávislým odborníkem. Islandské orgány poskytly Kontrolnímu úřadu kopii ocenění ze dne 23. dubna 2007, které bylo podepsáno odborníkem. Zpráva je stručná, má méně než jednu stranu a odkazuje na budovu č. 869 jakožto na budovu o výměře 13 383 m2, kterou tvoří ocelová konstrukce v dobrém stavu a která je dobře dostupná (74). Odborník stanovil tržní cenu ve výši 980 000 000 ISK, a to na základě dostupné dokumentace, prohlídky budovy a obhlídky srovnatelných nemovitostí v dané oblasti s přihlédnutím k tržním podmínkám. Odborník odkazuje na možnost využití budovy ve spojení se sousedním mezinárodním letištěm v Keflavíku a poukazuje na mnohé možnosti využití nemovitosti jakožto budovy s vysokým stropem. |
| --- | --- |

(125)

Jak bylo uvedeno výše, islandské orgány ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení tvrdily, že budovy byly prodány za tržní cenu, a na podporu tohoto tvrzení odkázaly mimo jiné na výše zmíněné ocenění budovy č. 869 nezávislým odborníkem. Islandské orgány poskytly Kontrolnímu úřadu kopii ocenění ze dne 23. dubna 2007, které bylo podepsáno odborníkem. Zpráva je stručná, má méně než jednu stranu a odkazuje na budovu č. 869 jakožto na budovu o výměře 13 383 m2, kterou tvoří ocelová konstrukce v dobrém stavu a která je dobře dostupná (74). Odborník stanovil tržní cenu ve výši 980 000 000 ISK, a to na základě dostupné dokumentace, prohlídky budovy a obhlídky srovnatelných nemovitostí v dané oblasti s přihlédnutím k tržním podmínkám. Odborník odkazuje na možnost využití budovy ve spojení se sousedním mezinárodním letištěm v Keflavíku a poukazuje na mnohé možnosti využití nemovitosti jakožto budovy s vysokým stropem.

| (126) | Kontrolní úřad podotýká, že islandské orgány ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení uvedly, že ocenění odborníka „mělo odrážet hodnotu nové budovy u srovnatelných nemovitostí“ (75). To však nevyznívá z textu ocenění odborníka, v němž se jednoznačně odkazuje na stav budovy č. 869 a není v něm zmíněn žádný odkaz na nové budovy. Ani výše uvedená zpráva islandského Národního kontrolního úřadu nepodporuje mínění, že ocenění odborníka zohledňovalo hodnotu nových budov. |
| --- | --- |

(126)

Kontrolní úřad podotýká, že islandské orgány ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení uvedly, že ocenění odborníka „mělo odrážet hodnotu nové budovy u srovnatelných nemovitostí“ (75). To však nevyznívá z textu ocenění odborníka, v němž se jednoznačně odkazuje na stav budovy č. 869 a není v něm zmíněn žádný odkaz na nové budovy. Ani výše uvedená zpráva islandského Národního kontrolního úřadu nepodporuje mínění, že ocenění odborníka zohledňovalo hodnotu nových budov.

| (127) | Jelikož se ocenění odborníka vztahuje pouze na jednu z pěti budov prodaných společnosti Verne, bylo provedeno 10 měsíců před prodejem budov společnosti Verne a zdá se, že není jisté, zda bylo toto ocenění skutečně založeno na obecně uznávaných tržních ukazatelích a oceňovacích standardech, nelze je pro účely daného případu považovat za ocenění nezávislým odborníkem pro všech pět budov prodaných společnosti Verne ve smyslu pokynů. |
| --- | --- |

(127)

Jelikož se ocenění odborníka vztahuje pouze na jednu z pěti budov prodaných společnosti Verne, bylo provedeno 10 měsíců před prodejem budov společnosti Verne a zdá se, že není jisté, zda bylo toto ocenění skutečně založeno na obecně uznávaných tržních ukazatelích a oceňovacích standardech, nelze je pro účely daného případu považovat za ocenění nezávislým odborníkem pro všech pět budov prodaných společnosti Verne ve smyslu pokynů.

| (128) | Vzniká tudíž otázka, jak lze v daném případě zjistit tržní cenu budov. Vzhledem k neexistenci řízení, které automaticky vylučuje státní podporu a které měl stát k dispozici podle pokynů Kontrolního úřadu, použije Kontrolní úřad při stanovení tržní hodnoty v daném případě systematický a logický přístup, na němž jsou pokyny založeny. |
| --- | --- |

(128)

Vzniká tudíž otázka, jak lze v daném případě zjistit tržní cenu budov. Vzhledem k neexistenci řízení, které automaticky vylučuje státní podporu a které měl stát k dispozici podle pokynů Kontrolního úřadu, použije Kontrolní úřad při stanovení tržní hodnoty v daném případě systematický a logický přístup, na němž jsou pokyny založeny.

| (129) | Celková výměra všech pěti budov zakoupených společností Verne činila 31 008 m2
   (76). Celková uhrazená cena, která v té době odpovídala částce ve výši 957 000 000 ISK, dává cenu za m2 ve výši přibližně 31 000 ISK, což je zhruba o 4 000 ISK méně, než je cena za m2, kterou společnost Atlantic Film Studios nabídla o 10 měsíců dříve u budovy č. 869; tato nabídka byla podle islandských orgánů zamítnuta (77). Podle Kontrolního úřadu již to naznačuje, že budovy byly společnosti Verne prodány za nižší než tržní cenu. |
| --- | --- |

(129)

Celková výměra všech pěti budov zakoupených společností Verne činila 31 008 m2
   (76). Celková uhrazená cena, která v té době odpovídala částce ve výši 957 000 000 ISK, dává cenu za m2 ve výši přibližně 31 000 ISK, což je zhruba o 4 000 ISK méně, než je cena za m2, kterou společnost Atlantic Film Studios nabídla o 10 měsíců dříve u budovy č. 869; tato nabídka byla podle islandských orgánů zamítnuta (77). Podle Kontrolního úřadu již to naznačuje, že budovy byly společnosti Verne prodány za nižší než tržní cenu.

| (130) | Jak bylo uvedeno výše, Kontrolní úřad se nemůže plně spolehnout na ocenění provedené odborníkem. To podle názoru Kontrolního úřadu naznačuje, že zaplacená cena mohla být nižší než tržní cena, a to rovněž vzhledem ke skutečnosti, že podle islandských orgánů byla předložena pouze jedna další nabídka, která byla navíc podána 10 měsíců před tím, než došlo k prodeji společnosti Verne. |
| --- | --- |

(130)

Jak bylo uvedeno výše, Kontrolní úřad se nemůže plně spolehnout na ocenění provedené odborníkem. To podle názoru Kontrolního úřadu naznačuje, že zaplacená cena mohla být nižší než tržní cena, a to rovněž vzhledem ke skutečnosti, že podle islandských orgánů byla předložena pouze jedna další nabídka, která byla navíc podána 10 měsíců před tím, než došlo k prodeji společnosti Verne.

| (131) | Posouzení, zda byla uhrazena tržní cena, je v případě neexistence automatického předpokladu stanoveného v pokynech Kontrolního úřadu samozřejmě provedeno zpětně (78). Kontrolní úřad musí k určení hodnoty nemovitosti v těchto případech použít nejspolehlivější metodu, a to na základě veškerých dostupných informací. |
| --- | --- |

(131)

Posouzení, zda byla uhrazena tržní cena, je v případě neexistence automatického předpokladu stanoveného v pokynech Kontrolního úřadu samozřejmě provedeno zpětně (78). Kontrolní úřad musí k určení hodnoty nemovitosti v těchto případech použít nejspolehlivější metodu, a to na základě veškerých dostupných informací.

| (132) | Kontrolní úřad zastává názor, že spolehlivé informace v tomto ohledu lze zjistit z výše uvedené zprávy islandského Národního kontrolního úřadu, i když nelze vyloučit, že i ostatní prodejní smlouvy uzavřené státem, jimiž se zpráva zabývá, zahrnovaly státní podporu. Podle názoru Kontrolního úřadu poskytuje zpráva užitečné informace o situaci před prodejem společnosti Verne a v době prodeje a může napomoci při zjišťování tržní hodnoty v dotyčné oblasti. |
| --- | --- |

(132)

Kontrolní úřad zastává názor, že spolehlivé informace v tomto ohledu lze zjistit z výše uvedené zprávy islandského Národního kontrolního úřadu, i když nelze vyloučit, že i ostatní prodejní smlouvy uzavřené státem, jimiž se zpráva zabývá, zahrnovaly státní podporu. Podle názoru Kontrolního úřadu poskytuje zpráva užitečné informace o situaci před prodejem společnosti Verne a v době prodeje a může napomoci při zjišťování tržní hodnoty v dotyčné oblasti.

| (133) | Ve zprávě je uvedeno, že stejný odborník na nemovitosti, který provedl ocenění budovy č. 869, tj. jedné z budov prodaných společnosti Verne, ocenil i značnou část budov v dané oblasti, které stát nabízel k prodeji. Nebyly však oceněny všechny budovy. Zpráva poskytuje rovněž informace o předpokladech, které odborník použil, a objasňuje, že ocenění byla založena na tržních cenách v oblasti s přihlédnutím ke stavebním nákladům. Jak je však objasněno ve zprávě, budovy nebyly oceněny individuálně, nýbrž po skupinách, do nichž byly zařazeny podle stáří, stavu a možností využití. Poté byly oceněny jednotlivé skupiny. Ocenění odborníka zohledňovalo potřebné úpravy elektrické sítě (přechod z amerických norem na evropské normy), umístění a vzdálenost od infrastruktury. V úvahu se nebrala naopak obrovská nabídka nemovitostí v dané oblasti v době, kdy byla základna amerického námořnictva převzata do civilního užívání, ani omezení týkající se dalšího prodeje a využití, která byla v některých případech uložena. Jak je vysvětleno ve zprávě, před uskutečněním prodeje společnosti Verne byly budovy prodány i jiným společnostem v dané oblasti; v první fázi (první pololetí roku 2007) byly budovy prodány za 57 % ceny uvedené v ocenění odborníka (22 budov, všechny prodány jedné společnosti). Později, na podzim 2007, byly budovy prodány různým společnostem/organizacím za 72 % až 87 % ceny stanovené v ocenění odborníka. Tyto nemovitosti byly prodány po menších jednotkách. Zpráva rovněž popisuje, že jedna společnost koupila dvě školní budovy za 30 % ceny uvedené v ocenění odborníka. Ačkoli Kontrolní úřad nemůže v daném případě rozhodnout, zda byla v uvedených transakcích zahrnuta státní podpora, či nikoli, tyto informace prokazují, že ocenění provedená odborníkem nemusela být v dotyčném případě nejvhodnější či jedinou vhodnou metodou stanovení tržní ceny v dané oblasti. |
| --- | --- |

(133)

Ve zprávě je uvedeno, že stejný odborník na nemovitosti, který provedl ocenění budovy č. 869, tj. jedné z budov prodaných společnosti Verne, ocenil i značnou část budov v dané oblasti, které stát nabízel k prodeji. Nebyly však oceněny všechny budovy. Zpráva poskytuje rovněž informace o předpokladech, které odborník použil, a objasňuje, že ocenění byla založena na tržních cenách v oblasti s přihlédnutím ke stavebním nákladům. Jak je však objasněno ve zprávě, budovy nebyly oceněny individuálně, nýbrž po skupinách, do nichž byly zařazeny podle stáří, stavu a možností využití. Poté byly oceněny jednotlivé skupiny. Ocenění odborníka zohledňovalo potřebné úpravy elektrické sítě (přechod z amerických norem na evropské normy), umístění a vzdálenost od infrastruktury. V úvahu se nebrala naopak obrovská nabídka nemovitostí v dané oblasti v době, kdy byla základna amerického námořnictva převzata do civilního užívání, ani omezení týkající se dalšího prodeje a využití, která byla v některých případech uložena. Jak je vysvětleno ve zprávě, před uskutečněním prodeje společnosti Verne byly budovy prodány i jiným společnostem v dané oblasti; v první fázi (první pololetí roku 2007) byly budovy prodány za 57 % ceny uvedené v ocenění odborníka (22 budov, všechny prodány jedné společnosti). Později, na podzim 2007, byly budovy prodány různým společnostem/organizacím za 72 % až 87 % ceny stanovené v ocenění odborníka. Tyto nemovitosti byly prodány po menších jednotkách. Zpráva rovněž popisuje, že jedna společnost koupila dvě školní budovy za 30 % ceny uvedené v ocenění odborníka. Ačkoli Kontrolní úřad nemůže v daném případě rozhodnout, zda byla v uvedených transakcích zahrnuta státní podpora, či nikoli, tyto informace prokazují, že ocenění provedená odborníkem nemusela být v dotyčném případě nejvhodnější či jedinou vhodnou metodou stanovení tržní ceny v dané oblasti.

| (134) | Kontrolní úřad podotýká, že nemá důvod domnívat se, že stát zadal ocenění pro budovy č. 868, 866, 872 nebo 864, které byly prodány společnosti Verne. Islandské orgány by tyto informace poskytly, pokud by byly k dispozici. Jediným dostupným oceněním odborníka v případě pěti budov prodaných společnosti Verne je tudíž ocenění budovy č. 869. Jedná se rovněž o jedinou budovu z celkem pěti, která byla konkrétně inzerována, a to podle výše uvedené zprávy islandského Národního kontrolního úřadu a informací, které poskytly islandské orgány. Kontrolní úřad nemá rovněž žádný důvod pro domněnku, že se základ pro ocenění odborníka s ohledem na ostatní budovy v oblasti lišil od ocenění, které je dostupné v tomto případě. |
| --- | --- |

(134)

Kontrolní úřad podotýká, že nemá důvod domnívat se, že stát zadal ocenění pro budovy č. 868, 866, 872 nebo 864, které byly prodány společnosti Verne. Islandské orgány by tyto informace poskytly, pokud by byly k dispozici. Jediným dostupným oceněním odborníka v případě pěti budov prodaných společnosti Verne je tudíž ocenění budovy č. 869. Jedná se rovněž o jedinou budovu z celkem pěti, která byla konkrétně inzerována, a to podle výše uvedené zprávy islandského Národního kontrolního úřadu a informací, které poskytly islandské orgány. Kontrolní úřad nemá rovněž žádný důvod pro domněnku, že se základ pro ocenění odborníka s ohledem na ostatní budovy v oblasti lišil od ocenění, které je dostupné v tomto případě.

| (135) | Vzhledem k nedostatkům spojeným v daném případě s použitím ocenění budovy č. 869 jako náhrady za tržní hodnotu, jelikož toto ocenění bylo odborníkem provedeno v roce 2007, 10 měsíců před podepsáním smlouvy se společností Verne, a týká se pouze jedné z celkem pěti budov prodaných společnosti Verne, se Kontrolní úřad nedomnívá, že toto ocenění lze přímo použít jako zástupný ukazatel ceny za m2, kterou by byl soukromý subjekt ochoten akceptovat pro pět společně prodávaných budov, pokud by byl jejich vlastníkem. Podle názoru Kontrolního úřadu to však může naznačovat, že tržní cena byla skutečně vyšší než cena, kterou zaplatila společnost Verne. |
| --- | --- |

(135)

Vzhledem k nedostatkům spojeným v daném případě s použitím ocenění budovy č. 869 jako náhrady za tržní hodnotu, jelikož toto ocenění bylo odborníkem provedeno v roce 2007, 10 měsíců před podepsáním smlouvy se společností Verne, a týká se pouze jedné z celkem pěti budov prodaných společnosti Verne, se Kontrolní úřad nedomnívá, že toto ocenění lze přímo použít jako zástupný ukazatel ceny za m2, kterou by byl soukromý subjekt ochoten akceptovat pro pět společně prodávaných budov, pokud by byl jejich vlastníkem. Podle názoru Kontrolního úřadu to však může naznačovat, že tržní cena byla skutečně vyšší než cena, kterou zaplatila společnost Verne.

| (136) | Kontrolní úřad se tudíž musí spolehnout na jinou náhradu tržní ceny než ocenění odborníka, které je v tomto případě k dispozici. |
| --- | --- |

(136)

Kontrolní úřad se tudíž musí spolehnout na jinou náhradu tržní ceny než ocenění odborníka, které je v tomto případě k dispozici.

| (137) | Nezávislý ústřední orgán, islandský národní registr (Þjóðskrá Íslands), stanoví každý rok hodnotu všech nemovitostí na Islandu v civilním užívání, pozemků a budov (79). Hodnota odráží tržní hodnotu. |
| --- | --- |

(137)

Nezávislý ústřední orgán, islandský národní registr (Þjóðskrá Íslands), stanoví každý rok hodnotu všech nemovitostí na Islandu v civilním užívání, pozemků a budov (79). Hodnota odráží tržní hodnotu.

| (138) | Právním základem ocenění, které provádí islandský národní registr, je zákon č. 6/2001 o katastru nemovitostí a oceňování. Podle § 27 tohoto zákona odráží zapsané ocenění nemovitosti tržní hodnotu dané nemovitosti. Není-li tržní hodnota k dispozici, je ocenění stanoveno na základě nejlepších dostupných informací o tržní ceně srovnatelných nemovitostí s přihlédnutím k příjmům, nákladům na stavbu, umístění nemovitosti s ohledem na dopravní infrastrukturu, stáří, možnostem využití, požitkům, druhu půdy, porostu, krajině a veškerým dalším prvkům, jež by mohly ovlivnit cenu dotyčné nemovitosti. |
| --- | --- |

(138)

Právním základem ocenění, které provádí islandský národní registr, je zákon č. 6/2001 o katastru nemovitostí a oceňování. Podle § 27 tohoto zákona odráží zapsané ocenění nemovitosti tržní hodnotu dané nemovitosti. Není-li tržní hodnota k dispozici, je ocenění stanoveno na základě nejlepších dostupných informací o tržní ceně srovnatelných nemovitostí s přihlédnutím k příjmům, nákladům na stavbu, umístění nemovitosti s ohledem na dopravní infrastrukturu, stáří, možnostem využití, požitkům, druhu půdy, porostu, krajině a veškerým dalším prvkům, jež by mohly ovlivnit cenu dotyčné nemovitosti.

| (139) | Islandský národní registr oceňuje každý rok všechny nemovitosti na základě tržní ceny v únoru předchozího roku a toto ocenění nabývá účinku ke dni 31. prosince téhož roku. Roční ocenění vychází z informací o charakteristikách jednotlivých nemovitostí a o tržní ceně nemovitosti podle zaevidovaných prodejních smluv. |
| --- | --- |

(139)

Islandský národní registr oceňuje každý rok všechny nemovitosti na základě tržní ceny v únoru předchozího roku a toto ocenění nabývá účinku ke dni 31. prosince téhož roku. Roční ocenění vychází z informací o charakteristikách jednotlivých nemovitostí a o tržní ceně nemovitosti podle zaevidovaných prodejních smluv.

| (140) | Prodejní ceny a platební podmínky každé prodejní smlouvy v zemi jsou shromážděny v databázi katastru nemovitostí, kterou provozuje islandský národní registr. Zaevidované prodejní smlouvy jsou pak základem ocenění. Islandský národní registr používá získané údaje k posouzení trhu obytných nemovitostí a trhu průmyslových a jiných komerčních budov na Islandu. Tyto tržní údaje jsou veřejně přístupné (80). |
| --- | --- |

(140)

Prodejní ceny a platební podmínky každé prodejní smlouvy v zemi jsou shromážděny v databázi katastru nemovitostí, kterou provozuje islandský národní registr. Zaevidované prodejní smlouvy jsou pak základem ocenění. Islandský národní registr používá získané údaje k posouzení trhu obytných nemovitostí a trhu průmyslových a jiných komerčních budov na Islandu. Tyto tržní údaje jsou veřejně přístupné (80).

| (141) | Od dubna 2010 zveřejňuje islandský národní registr tržní údaje o komerčních budovách každý měsíc (81). Tyto údaje poskytují informace o počtu prodejních smluv týkajících se komerčních budov, jež jsou každý měsíc uzavřeny, zpětně do ledna 2005, o počtu transakcí, pro něž je dostupná prodejní cena, a o celkové oficiální hodnotě prodaných budov v porovnání s celkovou prodejní cenou u všech smluv, které jsou každý měsíc uzavřeny, a to v rozdělení na dvě zeměpisné kategorie, oblast hlavního města a zbytek země. Budovy, které zakoupila společnost Verne, patří do druhé zeměpisné kategorie. |
| --- | --- |

(141)

Od dubna 2010 zveřejňuje islandský národní registr tržní údaje o komerčních budovách každý měsíc (81). Tyto údaje poskytují informace o počtu prodejních smluv týkajících se komerčních budov, jež jsou každý měsíc uzavřeny, zpětně do ledna 2005, o počtu transakcí, pro něž je dostupná prodejní cena, a o celkové oficiální hodnotě prodaných budov v porovnání s celkovou prodejní cenou u všech smluv, které jsou každý měsíc uzavřeny, a to v rozdělení na dvě zeměpisné kategorie, oblast hlavního města a zbytek země. Budovy, které zakoupila společnost Verne, patří do druhé zeměpisné kategorie.

| (142) | Tržní údaje prokazují, že celková prodejní cena komerčních budov, a to i mimo oblast hlavního města, byla obecně vyšší než celkové oficiální ocenění všech budov prodaných v měsících, jichž se údaje týkají; tj. v období od 1. ledna 2005 dosud (82). To naznačuje, že v případech, o nichž jsou k dispozici údaje, nebývá oficiální ocenění vyšší než skutečná tržní cena. |
| --- | --- |

(142)

Tržní údaje prokazují, že celková prodejní cena komerčních budov, a to i mimo oblast hlavního města, byla obecně vyšší než celkové oficiální ocenění všech budov prodaných v měsících, jichž se údaje týkají; tj. v období od 1. ledna 2005 dosud (82). To naznačuje, že v případech, o nichž jsou k dispozici údaje, nebývá oficiální ocenění vyšší než skutečná tržní cena.

| (143) | Kontrolní úřad se domnívá, že nelze-li skutečnou tržní cenu zjistit na základě srovnatelné nabídky na otevřeném trhu, je nejspolehlivější metodou dostupnou k určení hodnoty nemovitostí, které zakoupila společnost Verne, metoda oceňování nemovitostí na Islandu podle zákona č. 6/2001, která byla podrobně popsána výše. Tento názor Kontrolního úřadu se zakládá na zjevném cíli zákona č. 6/2001 a na znění § 27 tohoto zákona, tj. provedení oficiálního ocenění na základě tržních ukazatelů. |
| --- | --- |

(143)

Kontrolní úřad se domnívá, že nelze-li skutečnou tržní cenu zjistit na základě srovnatelné nabídky na otevřeném trhu, je nejspolehlivější metodou dostupnou k určení hodnoty nemovitostí, které zakoupila společnost Verne, metoda oceňování nemovitostí na Islandu podle zákona č. 6/2001, která byla podrobně popsána výše. Tento názor Kontrolního úřadu se zakládá na zjevném cíli zákona č. 6/2001 a na znění § 27 tohoto zákona, tj. provedení oficiálního ocenění na základě tržních ukazatelů.

| (144) | Oficiální ocenění podle zákona č. 6/2001 je mimoto jediným oceněním dotyčných budov v době koupě a bylo provedeno nezávislým orgánem (83). Toto není v rozporu se skutečností, že ocenění pro daňové účely v zásadě neprokazuje nutně „tržní hodnotu“ nemovitostí, jak je uvedeno rovněž v pokynech Kontrolního úřadu. |
| --- | --- |

(144)

Oficiální ocenění podle zákona č. 6/2001 je mimoto jediným oceněním dotyčných budov v době koupě a bylo provedeno nezávislým orgánem (83). Toto není v rozporu se skutečností, že ocenění pro daňové účely v zásadě neprokazuje nutně „tržní hodnotu“ nemovitostí, jak je uvedeno rovněž v pokynech Kontrolního úřadu.

| (145) | Kontrolní úřad zastává názor, že ocenění nemovitostí podle islandského zákona je nejlepším ukazatelem tržní ceny, který je v daném případě k dispozici, a že by zpětné ocenění provedené odborníkem v tomto případě nepředstavovalo spolehlivější metodu určení tržní hodnoty nemovitostí v době uzavření smlouvy dne 26. února 2008 (84). |
| --- | --- |

(145)

Kontrolní úřad zastává názor, že ocenění nemovitostí podle islandského zákona je nejlepším ukazatelem tržní ceny, který je v daném případě k dispozici, a že by zpětné ocenění provedené odborníkem v tomto případě nepředstavovalo spolehlivější metodu určení tržní hodnoty nemovitostí v době uzavření smlouvy dne 26. února 2008 (84).

| (146) | Po uvážení všech skutečností vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že ocenění provedené islandským národním registrem představuje v daném případě nejlepší náhradu tržní ceny. Kontrolní úřad rovněž podotýká, že islandské orgány v e-mailu ze dne 14. května 2012 s odkazem na posuzované transakce z roku 2008 potvrdily, že „ocenění pro daňové účely je podle islandské praxe obvykle považováno za ocenění, které odráží tržní sazbu“ (85). To je nesporné. |
| --- | --- |

(146)

Po uvážení všech skutečností vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že ocenění provedené islandským národním registrem představuje v daném případě nejlepší náhradu tržní ceny. Kontrolní úřad rovněž podotýká, že islandské orgány v e-mailu ze dne 14. května 2012 s odkazem na posuzované transakce z roku 2008 potvrdily, že „ocenění pro daňové účely je podle islandské praxe obvykle považováno za ocenění, které odráží tržní sazbu“ (85). To je nesporné.

| (147) | Názor Kontrolního úřadu podporuje rovněž skutečnost, že oficiální ocenění podle § 31 zákona č. 6/2001 mohou zúčastněné strany napadnout a podle § 34 zákona lze proti zjištění islandského národního registru podat odvolání u zvláštního orgánu (Yfirfasteignamatsnefnd). Společnost Verne oficiální ocenění budov v daném případě nezpochybnila. |
| --- | --- |

(147)

Názor Kontrolního úřadu podporuje rovněž skutečnost, že oficiální ocenění podle § 31 zákona č. 6/2001 mohou zúčastněné strany napadnout a podle § 34 zákona lze proti zjištění islandského národního registru podat odvolání u zvláštního orgánu (Yfirfasteignamatsnefnd). Společnost Verne oficiální ocenění budov v daném případě nezpochybnila.

| (148) | Z ustálené judikatury vyplývá, že Kontrolní úřad je povinen stanovit v mezích možností skutečnou hodnotu dotčené podpory a nařídit její navrácení (86). |
| --- | --- |

(148)

Z ustálené judikatury vyplývá, že Kontrolní úřad je povinen stanovit v mezích možností skutečnou hodnotu dotčené podpory a nařídit její navrácení (86).

| (149) | V době uskutečnění transakce v daném případě ocenil islandský katastr nemovitostí (nyní islandský národní registr) dotyčné budovy takto:






  Budova č. 868 | 452 050 000 ISK |
| --- | --- | --- |
| Budova č. 869 | 578 550 000 ISK |
| Budova č. 872 | 52 700 000 ISK |
| Budova č. 866 | 23 650 000 ISK |
| Budova č. 864 (87) | 70 900 000 ISK |
| Celkové ocenění budov | 1 177 850 000 ISK |

(149)

V době uskutečnění transakce v daném případě ocenil islandský katastr nemovitostí (nyní islandský národní registr) dotyčné budovy takto:

Budova č. 868

452 050 000 ISK

Budova č. 869

578 550 000 ISK

Budova č. 872

52 700 000 ISK

Budova č. 866

23 650 000 ISK

Budova č. 864 (87)

70 900 000 ISK

Celkové ocenění budov

1 177 850 000 ISK

Pro úplnost lze dodat, že není zahrnuto ocenění pozemku, který nebyl společnosti Verne prodán, nýbrž pronajat na dobu 99 let.

| (150) | Cena zaplacená za budovy činila 14,5 milionu USD, což v době uskutečnění transakce odpovídá částce ve výši 957 000 000 ISK; je tudíž nižší než tržní cena zjištěná Kontrolním úřadem. |
| --- | --- |

(150)

Cena zaplacená za budovy činila 14,5 milionu USD, což v době uskutečnění transakce odpovídá částce ve výši 957 000 000 ISK; je tudíž nižší než tržní cena zjištěná Kontrolním úřadem.

| (151) | Při uzavření smlouvy o koupi nemovitostí dne 26. února 2008 byla tudíž poskytnuta státní podpora ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(151)

Při uzavření smlouvy o koupi nemovitostí dne 26. února 2008 byla tudíž poskytnuta státní podpora ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

| (152) | Celkovou výši podpory s ohledem na budovy představuje rozdíl mezi tržní hodnotou zjištěnou Kontrolním úřadem, tj. 1 177 850 000 ISK, a skutečnou cenou, která byla za budovy zaplacena, 14,5 milionu USD, což v té době odpovídalo částce ve výši 957 000 000 ISK, tj. 220 850 000 ISK. |
| --- | --- |

(152)

Celkovou výši podpory s ohledem na budovy představuje rozdíl mezi tržní hodnotou zjištěnou Kontrolním úřadem, tj. 1 177 850 000 ISK, a skutečnou cenou, která byla za budovy zaplacena, 14,5 milionu USD, což v té době odpovídalo částce ve výši 957 000 000 ISK, tj. 220 850 000 ISK.

| (153) | Kontrolní úřad podotýká, že výše podpory značně překračuje 5% rozpětí tržní ceny stanovené v pokynech v bodě 2.2 písm. b). |
| --- | --- |

(153)

Kontrolní úřad podotýká, že výše podpory značně překračuje 5% rozpětí tržní ceny stanovené v pokynech v bodě 2.2 písm. b).

| (154) | Kontrolní úřad rovněž uvádí, že se v daném případě nepoužijí ustanovení o zvláštních povinnostech popsaných v bodě 2.2 písm. c) pokynů, jelikož smlouva o koupi nemovitostí neobsahuje povinnosti, které by společnosti Verne ukládaly ekonomické zatížení ve smyslu pokynů (88). Ekonomické zatížení spojené s povinnostmi ležícími na všech vlastnících podle obecného práva nemá být od prodejní ceny odpočítáváno, jak je stanoveno v pokynech. V tomto případě není důležitý ani prvotní náklad, jak je stanoveno v bodě 2.2 písm. d) pokynů (89), a nelze jej použít ke stanovení minimální referenční hodnoty. |
| --- | --- |

(154)

Kontrolní úřad rovněž uvádí, že se v daném případě nepoužijí ustanovení o zvláštních povinnostech popsaných v bodě 2.2 písm. c) pokynů, jelikož smlouva o koupi nemovitostí neobsahuje povinnosti, které by společnosti Verne ukládaly ekonomické zatížení ve smyslu pokynů (88). Ekonomické zatížení spojené s povinnostmi ležícími na všech vlastnících podle obecného práva nemá být od prodejní ceny odpočítáváno, jak je stanoveno v pokynech. V tomto případě není důležitý ani prvotní náklad, jak je stanoveno v bodě 2.2 písm. d) pokynů (89), a nelze jej použít ke stanovení minimální referenční hodnoty.

2.2.2.2   Smlouva o nájmu pozemku pozměněná doplňkovou nájemní smlouvou

| (155) | Připomíná se, že pokud by opatření uvedená ve smlouvě o nájmu pozemku pozměněné doplňkovou nájemní smlouvou byla provedena v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, tj. kdyby podmínky státu ve smlouvě o nájmu pozemku a v doplňkové nájemní smlouvě byly v souladu s tržními podmínkami, transakce by nezahrnovala státní podporu. |
| --- | --- |

(155)

Připomíná se, že pokud by opatření uvedená ve smlouvě o nájmu pozemku pozměněné doplňkovou nájemní smlouvou byla provedena v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, tj. kdyby podmínky státu ve smlouvě o nájmu pozemku a v doplňkové nájemní smlouvě byly v souladu s tržními podmínkami, transakce by nezahrnovala státní podporu.

| (156) | Smlouva o nájmu pozemku byla uzavřena mezi islandskou státní pokladnou a společností Verne dne 9. května 2008. Doplňkovou nájemní smlouvou podepsanou dne30. června 2009 byla změněna výše nájemného. Státní pokladna mimoto umožnila osvobození od placení nájemného do dne 1. dubna 2010. |
| --- | --- |

(156)

Smlouva o nájmu pozemku byla uzavřena mezi islandskou státní pokladnou a společností Verne dne 9. května 2008. Doplňkovou nájemní smlouvou podepsanou dne30. června 2009 byla změněna výše nájemného. Státní pokladna mimoto umožnila osvobození od placení nájemného do dne 1. dubna 2010.

| (157) | Původní výše nájmu, 0,8 USD za m2 ročně, byla sjednána v únoru 2008. Podle smlouvy o nájmu pozemku nepodléhala výše nájmu žádné úpravě. Doba trvání nájmu činila 99 let. To se zdá být velmi vzdálené podmínkám, které by byly přijatelné pro tržní subjekt. Kontrolní úřad však nemusí posoudit, zda byla výše nájemného stanovena za tržních podmínek, jelikož v červnu 2009 byla výše nájemného stanovena znovu v doplňkové nájemní smlouvě a původně sjednané nájemné nikdy nevstoupilo v platnost. Podle posledně uvedené smlouvy se doba trvání nájmu nezměnila; výše nájemného však byla upravena a stanovena v islandské měně: 60 ISK za m2. Nájemné se nyní má každý rok upravovat v souladu s indexem stavebních nákladů na Islandu. |
| --- | --- |

(157)

Původní výše nájmu, 0,8 USD za m2 ročně, byla sjednána v únoru 2008. Podle smlouvy o nájmu pozemku nepodléhala výše nájmu žádné úpravě. Doba trvání nájmu činila 99 let. To se zdá být velmi vzdálené podmínkám, které by byly přijatelné pro tržní subjekt. Kontrolní úřad však nemusí posoudit, zda byla výše nájemného stanovena za tržních podmínek, jelikož v červnu 2009 byla výše nájemného stanovena znovu v doplňkové nájemní smlouvě a původně sjednané nájemné nikdy nevstoupilo v platnost. Podle posledně uvedené smlouvy se doba trvání nájmu nezměnila; výše nájemného však byla upravena a stanovena v islandské měně: 60 ISK za m2. Nájemné se nyní má každý rok upravovat v souladu s indexem stavebních nákladů na Islandu.

| (158) | Jak uvedly islandské orgány, metodika stanovení ceny podle doplňkové nájemní smlouvy odráží běžnou praxi používanou u pozemků ve vlastnictví obcí na Islandu. Podle této praxe tvoří oficiální ocenění islandského národního registru podle zákona č. 6/2001 prováděné každý rok, jak je podrobně popsáno v bodě 2.2.2.1, základ pro každoroční úhradu nájemného ve výši 1 % nebo 2 % v závislosti na rozhodnutí každé obce. |
| --- | --- |

(158)

Jak uvedly islandské orgány, metodika stanovení ceny podle doplňkové nájemní smlouvy odráží běžnou praxi používanou u pozemků ve vlastnictví obcí na Islandu. Podle této praxe tvoří oficiální ocenění islandského národního registru podle zákona č. 6/2001 prováděné každý rok, jak je podrobně popsáno v bodě 2.2.2.1, základ pro každoroční úhradu nájemného ve výši 1 % nebo 2 % v závislosti na rozhodnutí každé obce.

| (159) | Ačkoli nájemní smlouvy uzavřené jednotlivými obcemi na Islandu neodrážejí tržní hodnotu v tom smyslu, že by tržní subjekt byl ochoten pronajmout na tomto základě svůj pozemek na otevřeném trhu, islandské orgány nepředložily žádná tvrzení, která by umožnila stanovit alternativní tržní cenu dotyčného pozemku. Islandské orgány pouze uvedly, že nájemné zohledňuje cenu, kterou stát obvykle účtuje v této oblasti. |
| --- | --- |

(159)

Ačkoli nájemní smlouvy uzavřené jednotlivými obcemi na Islandu neodrážejí tržní hodnotu v tom smyslu, že by tržní subjekt byl ochoten pronajmout na tomto základě svůj pozemek na otevřeném trhu, islandské orgány nepředložily žádná tvrzení, která by umožnila stanovit alternativní tržní cenu dotyčného pozemku. Islandské orgány pouze uvedly, že nájemné zohledňuje cenu, kterou stát obvykle účtuje v této oblasti.

| (160) | Jelikož informace o trhu s průmyslovými pozemky na Islandu nejsou snadno dostupné na rozdíl od informací shromažďovaných islandským národním registrem o tržní ceně obytných nemovitostí a komerčních budov, jak bylo popsáno výše, je s ohledem na tržní cenu pozemku v daném případě obtížné stanovit reálnou referenční hodnotu. Kontrolní úřad proto dospěl pouze k hrubému odhadu tržní hodnoty pozemku. Nejlepším dostupným údajem je opět oficiální hodnota stanovená podle zákona č. 6/2001 (90). |
| --- | --- |

(160)

Jelikož informace o trhu s průmyslovými pozemky na Islandu nejsou snadno dostupné na rozdíl od informací shromažďovaných islandským národním registrem o tržní ceně obytných nemovitostí a komerčních budov, jak bylo popsáno výše, je s ohledem na tržní cenu pozemku v daném případě obtížné stanovit reálnou referenční hodnotu. Kontrolní úřad proto dospěl pouze k hrubému odhadu tržní hodnoty pozemku. Nejlepším dostupným údajem je opět oficiální hodnota stanovená podle zákona č. 6/2001 (90).

| (161) | V době uzavření doplňkové nájemní smlouvy v červnu 2009 byla oficiální hodnota pozemku pronajatého společnosti Verne podle informací získaných z islandského národního registru stanovena na 188 850 000 ISK (91). Roční nájemné činilo 5 760 000 ISK v cenách roku 2009, tj. 3,05 % oficiálního ocenění pozemku, což je více než obvykle používaný procentní podíl. Kontrolní úřad se proto domnívá, že by v daném případě mohlo být toto nájemné přijatelné pro soukromý hospodářský subjekt působící na otevřeném trhu. |
| --- | --- |

(161)

V době uzavření doplňkové nájemní smlouvy v červnu 2009 byla oficiální hodnota pozemku pronajatého společnosti Verne podle informací získaných z islandského národního registru stanovena na 188 850 000 ISK (91). Roční nájemné činilo 5 760 000 ISK v cenách roku 2009, tj. 3,05 % oficiálního ocenění pozemku, což je více než obvykle používaný procentní podíl. Kontrolní úřad se proto domnívá, že by v daném případě mohlo být toto nájemné přijatelné pro soukromý hospodářský subjekt působící na otevřeném trhu.

| (162) | Co se týká ustanovení o exkluzivitě, na něž Kontrolní úřad poukázal v rozhodnutí o zahájení řízení, islandské orgány objasnily, že se týká pouze oblasti spravované společností KADECO. To je v souladu rovněž se změnou zaevidované smlouvy o nájmu pozemku. Kontrolní úřad se domnívá, že toto ustanovení jako takové neposkytuje společnosti Verne hospodářskou výhodu, jelikož jeho oblast platnosti je omezená, a to ze zeměpisného i časového hlediska. |
| --- | --- |

(162)

Co se týká ustanovení o exkluzivitě, na něž Kontrolní úřad poukázal v rozhodnutí o zahájení řízení, islandské orgány objasnily, že se týká pouze oblasti spravované společností KADECO. To je v souladu rovněž se změnou zaevidované smlouvy o nájmu pozemku. Kontrolní úřad se domnívá, že toto ustanovení jako takové neposkytuje společnosti Verne hospodářskou výhodu, jelikož jeho oblast platnosti je omezená, a to ze zeměpisného i časového hlediska.

| (163) | Kontrolní úřad vyvozuje závěr, že smlouva o nájmu pozemku ve znění doplňkové nájemní smlouvy společnost Verne nezvýhodňuje. |
| --- | --- |

(163)

Kontrolní úřad vyvozuje závěr, že smlouva o nájmu pozemku ve znění doplňkové nájemní smlouvy společnost Verne nezvýhodňuje.

2.3   Smlouva o dodávkách elektrické energie

2.3.1   Státní prostředky

| (164) | Jak bylo uvedeno výše, v zájmu zjištění, zda opatření zahrnuje poskytnutí státní podpory podle čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, musí Kontrolní úřad určit, zda opatření poskytuje podniku hospodářskou výhodu, kterou by při běžném podnikání neměl. Aby se opatření považovalo za státní podporu, musí být výhoda poskytnuta státem nebo ze státních prostředků. Výhoda může být poskytnuta rovněž prostřednictvím veřejného podniku, pokud ji lze přičíst státu (92). V rozsudku ve věci Stardust Marine (93) Soudní dvůr uvedl, že:
  „... čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES zahrnuje veškeré finanční prostředky, které mohou veřejné orgány skutečně použít k podpoře podniků, a není přitom rozhodné, zda jsou tyto prostředky trvale v majetku uvedených veřejných orgánů, či nikoli. I když tedy částky odpovídající předmětnému opatření nejsou trvale ve vlastnictví státních orgánů, skutečnost, že zůstávají trvale pod kontrolou veřejné správy, a tudíž k dispozici příslušným státním orgánům, tak postačuje k tomu, aby byly kvalifikovány jako státní prostředky. [...]
  Stát může prostřednictvím výkonu svého dominantního vlivu na takové podniky rozhodnout o použití jejich prostředků k případnému financování zvláštních výhod ve prospěch jiných podniků. [...] postavení veřejného podniku nelze srovnávat s postavením soukromého podniku. Prostřednictvím veřejných podniků může stát sledovat jiné než obchodní cíle, [...].“ |
| --- | --- |

(164)

Jak bylo uvedeno výše, v zájmu zjištění, zda opatření zahrnuje poskytnutí státní podpory podle čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, musí Kontrolní úřad určit, zda opatření poskytuje podniku hospodářskou výhodu, kterou by při běžném podnikání neměl. Aby se opatření považovalo za státní podporu, musí být výhoda poskytnuta státem nebo ze státních prostředků. Výhoda může být poskytnuta rovněž prostřednictvím veřejného podniku, pokud ji lze přičíst státu (92). V rozsudku ve věci Stardust Marine (93) Soudní dvůr uvedl, že:

„... čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES zahrnuje veškeré finanční prostředky, které mohou veřejné orgány skutečně použít k podpoře podniků, a není přitom rozhodné, zda jsou tyto prostředky trvale v majetku uvedených veřejných orgánů, či nikoli. I když tedy částky odpovídající předmětnému opatření nejsou trvale ve vlastnictví státních orgánů, skutečnost, že zůstávají trvale pod kontrolou veřejné správy, a tudíž k dispozici příslušným státním orgánům, tak postačuje k tomu, aby byly kvalifikovány jako státní prostředky. [...]

Stát může prostřednictvím výkonu svého dominantního vlivu na takové podniky rozhodnout o použití jejich prostředků k případnému financování zvláštních výhod ve prospěch jiných podniků. [...] postavení veřejného podniku nelze srovnávat s postavením soukromého podniku. Prostřednictvím veřejných podniků může stát sledovat jiné než obchodní cíle, [...].“

| (165) | Kontrolní úřad odkazuje na svá nedávná rozhodnutí týkající se dlouhodobých smluv o dodávkách elektrické energie, které uzavřela společnost Landsvirkjun, rozhodnutí č. 391/11/KOL a č. 392/11/KOL, a přijímá stejný přístup, co se týká přičitatelnosti smlouvy o dodávkách elektrické energie v tomto případě. |
| --- | --- |

(165)

Kontrolní úřad odkazuje na svá nedávná rozhodnutí týkající se dlouhodobých smluv o dodávkách elektrické energie, které uzavřela společnost Landsvirkjun, rozhodnutí č. 391/11/KOL a č. 392/11/KOL, a přijímá stejný přístup, co se týká přičitatelnosti smlouvy o dodávkách elektrické energie v tomto případě.

| (166) | Kromě obecného tvrzení uvedeného ve výše uvedených rozhodnutích Kontrolní úřad podotýká, že se v memorandu ze dne 23. října 2008 vyhotoveném Ministerstvem průmyslu, které islandské orgány poskytly Kontrolnímu úřadu v rámci postupu před oznámením daného případu, odkazuje na jednání mezi společností Verne a islandskými orgány o možných opatřeních, mimo jiné o dotované ceně elektrické energie při zahájení činnosti společnosti Verne. Společnost Landsvirkjun byla stranou první předlohy memoranda o porozumění ze dne 15. prosince 2008 při přípravě později zrušené investiční smlouvy mezi islandskými orgány a společností Verne, jež byla Kontrolnímu úřadu rovněž poskytnuta v rámci postupu před oznámením. V předloze memoranda o porozumění bylo obsaženo níže uvedené ustanovení, co se týká předchozí smlouvy o dodávkách elektrické energie mezi společnostmi Landsvirkjun a Verne (94):
  „Prvních [...] elektrické energie dodané společnosti Verne v období 20 let bude prodáno za jakoukoli sazbu, která získá prvního zákazníka společnosti Verne.“ |
| --- | --- |

(166)

Kromě obecného tvrzení uvedeného ve výše uvedených rozhodnutích Kontrolní úřad podotýká, že se v memorandu ze dne 23. října 2008 vyhotoveném Ministerstvem průmyslu, které islandské orgány poskytly Kontrolnímu úřadu v rámci postupu před oznámením daného případu, odkazuje na jednání mezi společností Verne a islandskými orgány o možných opatřeních, mimo jiné o dotované ceně elektrické energie při zahájení činnosti společnosti Verne. Společnost Landsvirkjun byla stranou první předlohy memoranda o porozumění ze dne 15. prosince 2008 při přípravě později zrušené investiční smlouvy mezi islandskými orgány a společností Verne, jež byla Kontrolnímu úřadu rovněž poskytnuta v rámci postupu před oznámením. V předloze memoranda o porozumění bylo obsaženo níže uvedené ustanovení, co se týká předchozí smlouvy o dodávkách elektrické energie mezi společnostmi Landsvirkjun a Verne (94):

„Prvních [...] elektrické energie dodané společnosti Verne v období 20 let bude prodáno za jakoukoli sazbu, která získá prvního zákazníka společnosti Verne.“

| (167) | Výše uvedené skutečnosti podle názoru Kontrolního úřadu prokazují, že se v daném případě stát podílel na rozhodnutích společnosti Landsvirkjun. Nejenže je společnost Landsvirkjun zcela ve vlastnictví a pod kontrolou islandského státu, stát ji zjevně využil ve své snaze přilákat odvětví datových center na Island (95). |
| --- | --- |

(167)

Výše uvedené skutečnosti podle názoru Kontrolního úřadu prokazují, že se v daném případě stát podílel na rozhodnutích společnosti Landsvirkjun. Nejenže je společnost Landsvirkjun zcela ve vlastnictví a pod kontrolou islandského státu, stát ji zjevně využil ve své snaze přilákat odvětví datových center na Island (95).

| (168) | Kontrolní úřad proto na základě právního postavení společnosti Landsvirkjun, zjevného využívání společnosti Landsvirkjun jako nástroje k přilákání zahraničních investic v minulosti a obecných okolností případů vyvozuje závěr, že smlouvu o dodávkách elektrické energie lze přičíst státu a že zahrnuje státní prostředky, pokud a nakolik poskytuje společnosti Verne výhodu. |
| --- | --- |

(168)

Kontrolní úřad proto na základě právního postavení společnosti Landsvirkjun, zjevného využívání společnosti Landsvirkjun jako nástroje k přilákání zahraničních investic v minulosti a obecných okolností případů vyvozuje závěr, že smlouvu o dodávkách elektrické energie lze přičíst státu a že zahrnuje státní prostředky, pokud a nakolik poskytuje společnosti Verne výhodu.

2.3.2   Výhoda obsažená ve smlouvě o dodávkách elektrické energie

| (169) | S ohledem na finanční transakce a investice uskutečňované vládami Evropský soudní dvůr uvedl, že aby bylo potvrzeno, že státní opatření představuje podporu, je nutné zjistit, zda podnik, který je příjemcem podpory, získá hospodářskou výhodu, kterou by za normálních podmínek nezískal (96). Přitom musí Kontrolní úřad použít kritérium investora v tržním hospodářství (97), které v podstatě stanoví, že o státní podporu jde, pokud členský stát dává podniku k dispozici finanční prostředky, které by za obvyklého průběhu událostí neposkytl soukromý investor, jenž používá obvyklá obchodní kritéria, a bez ohledu na jiné prvky sociální, politické nebo lidské povahy (98). |
| --- | --- |

(169)

S ohledem na finanční transakce a investice uskutečňované vládami Evropský soudní dvůr uvedl, že aby bylo potvrzeno, že státní opatření představuje podporu, je nutné zjistit, zda podnik, který je příjemcem podpory, získá hospodářskou výhodu, kterou by za normálních podmínek nezískal (96). Přitom musí Kontrolní úřad použít kritérium investora v tržním hospodářství (97), které v podstatě stanoví, že o státní podporu jde, pokud členský stát dává podniku k dispozici finanční prostředky, které by za obvyklého průběhu událostí neposkytl soukromý investor, jenž používá obvyklá obchodní kritéria, a bez ohledu na jiné prvky sociální, politické nebo lidské povahy (98).

| (170) | Dotyčné opatření – smlouva o dodávkách elektrické energie, přičemž prodávajícím je společnost ve vlastnictví státu – by tudíž mohlo zahrnovat prvek státní podpory, pokud by jeho podmínky nebyly přijatelné pro soukromého tržního investora a nebylo by možné očekávat, že by prodej elektrické energie by za takových podmínek mohl být pro soukromý subjekt dostatečně ziskový. Kontrolní úřad podotýká, že je třeba přezkoumat, zda by se soukromý investor v tržním hospodářství rozhodl uzavřít dlouhodobou dvoustrannou smlouvu se stejnou cenou a za stejných podmínek jako v posuzované smlouvě (99). Při tomto posouzení však Kontrolní úřad nemůže nahradit úsudek prodávajícího svým vlastním úsudkem, což znamená, že prodejce elektrické energie musí mít určitý prostor pro uvážení. Ačkoli Kontrolní úřad plně uznává právo veřejných podniků, jako je společnost Landsvirkjun, působit na trhu za obchodních podmínek, musí pečlivě uvážit, zda by podobné smlouvy uzavřel soukromý tržní investor (100). |
| --- | --- |

(170)

Dotyčné opatření – smlouva o dodávkách elektrické energie, přičemž prodávajícím je společnost ve vlastnictví státu – by tudíž mohlo zahrnovat prvek státní podpory, pokud by jeho podmínky nebyly přijatelné pro soukromého tržního investora a nebylo by možné očekávat, že by prodej elektrické energie by za takových podmínek mohl být pro soukromý subjekt dostatečně ziskový. Kontrolní úřad podotýká, že je třeba přezkoumat, zda by se soukromý investor v tržním hospodářství rozhodl uzavřít dlouhodobou dvoustrannou smlouvu se stejnou cenou a za stejných podmínek jako v posuzované smlouvě (99). Při tomto posouzení však Kontrolní úřad nemůže nahradit úsudek prodávajícího svým vlastním úsudkem, což znamená, že prodejce elektrické energie musí mít určitý prostor pro uvážení. Ačkoli Kontrolní úřad plně uznává právo veřejných podniků, jako je společnost Landsvirkjun, působit na trhu za obchodních podmínek, musí pečlivě uvážit, zda by podobné smlouvy uzavřel soukromý tržní investor (100).

| (171) | Kontrolní úřad musí své posouzení založit na ceně a podmínkách smlouvy uzavřené mezi společnostmi Landsvirkjun a Verne a na informacích, které byly dostupné v době uzavření smlouvy. |
| --- | --- |

(171)

Kontrolní úřad musí své posouzení založit na ceně a podmínkách smlouvy uzavřené mezi společnostmi Landsvirkjun a Verne a na informacích, které byly dostupné v době uzavření smlouvy.

| (172) | Kontrolní úřad podotýká, že se společnost Landsvirkjun v roce 2010 rozhodla snížit svou závislost na úpravě ceny elektrické energie dodávané pro energeticky náročná užití podle ceny hliníku a zdá se, že to snížilo riziko pro společnost, co se týká smluv uzavřených s odvětvím výroby hliníku, což je hlavní odběratel elektrické energie v energeticky náročných výrobních odvětvích na Islandu. Kontrolní úřad podotýká, že dotyčná smlouva byla uzavřena před tím, než společnost Landsvirkjun zavedla novou cenovou politiku. |
| --- | --- |

(172)

Kontrolní úřad podotýká, že se společnost Landsvirkjun v roce 2010 rozhodla snížit svou závislost na úpravě ceny elektrické energie dodávané pro energeticky náročná užití podle ceny hliníku a zdá se, že to snížilo riziko pro společnost, co se týká smluv uzavřených s odvětvím výroby hliníku, což je hlavní odběratel elektrické energie v energeticky náročných výrobních odvětvích na Islandu. Kontrolní úřad podotýká, že dotyčná smlouva byla uzavřena před tím, než společnost Landsvirkjun zavedla novou cenovou politiku.

| (173) | Jak bylo popsáno výše, společnost Verne bude nakupovat energii ze zařízení ve vlastnictví státu, která kontroluje společnost Landsvirkjun. Elektrickou energii budou dodávat stávající zařízení společnosti Landsvirkjun. |
| --- | --- |

(173)

Jak bylo popsáno výše, společnost Verne bude nakupovat energii ze zařízení ve vlastnictví státu, která kontroluje společnost Landsvirkjun. Elektrickou energii budou dodávat stávající zařízení společnosti Landsvirkjun.

| (174) | Společnost Landsvirkjun objasnila, že závazky týkající se dodávek elektrické energie, které přijala, zajišťují určitou flexibilitu. Během prvních pěti let doby trvání smlouvy může společnost Verne zvýšit odběr na [...]. Pokud nebylo po prvních pěti letech dosaženo růstu [...], musí společnost Verne během zbývajícího smluvního období zaplatit za [...] (povinnost „ber nebo plať“). |
| --- | --- |

(174)

Společnost Landsvirkjun objasnila, že závazky týkající se dodávek elektrické energie, které přijala, zajišťují určitou flexibilitu. Během prvních pěti let doby trvání smlouvy může společnost Verne zvýšit odběr na [...]. Pokud nebylo po prvních pěti letech dosaženo růstu [...], musí společnost Verne během zbývajícího smluvního období zaplatit za [...] (povinnost „ber nebo plať“).

| (175) | Kontrolní úřad musí ověřit, zda cena – a ostatní podmínky – u části elektrické energie, která již byla dodána, a u části, kterou společnost Landsvirkjun dodá společnosti Verne, odráží tržní cenu. |
| --- | --- |

(175)

Kontrolní úřad musí ověřit, zda cena – a ostatní podmínky – u části elektrické energie, která již byla dodána, a u části, kterou společnost Landsvirkjun dodá společnosti Verne, odráží tržní cenu.

| (176) | Islandské orgány uvedly, že trh s elektrickou energií dodávanou výrobním odvětvím na Islandu charakterizuje izolace islandského energetického trhu od zbytku evropského propojeného energetického trhu. |
| --- | --- |

(176)

Islandské orgány uvedly, že trh s elektrickou energií dodávanou výrobním odvětvím na Islandu charakterizuje izolace islandského energetického trhu od zbytku evropského propojeného energetického trhu.

| (177) | V daném případě však nebyla tržní cena elektrické energie pro energeticky náročná výrobní odvětví na Islandu snadno dostupná. V tomto ohledu je třeba zmínit, že na celkovém islandském trhu pro dodávky elektrické energie stejné velikosti jako v daném případě neexistuje alternativní odbytiště. Islandský trh pro celkový odběr elektřiny by vzhledem ke své izolaci a omezené velikosti nebyl s to absorbovat elektrickou energii vyrobenou společností Landsvirkjun. Jediným odbytištěm by v daném případě byli velcí průmysloví odběratelé nacházející se na Islandu. Izolace trhu rovněž znamená, že referenční hodnotou nemůže být cena v Evropě. |
| --- | --- |

(177)

V daném případě však nebyla tržní cena elektrické energie pro energeticky náročná výrobní odvětví na Islandu snadno dostupná. V tomto ohledu je třeba zmínit, že na celkovém islandském trhu pro dodávky elektrické energie stejné velikosti jako v daném případě neexistuje alternativní odbytiště. Islandský trh pro celkový odběr elektřiny by vzhledem ke své izolaci a omezené velikosti nebyl s to absorbovat elektrickou energii vyrobenou společností Landsvirkjun. Jediným odbytištěm by v daném případě byli velcí průmysloví odběratelé nacházející se na Islandu. Izolace trhu rovněž znamená, že referenční hodnotou nemůže být cena v Evropě.

| (178) | Vzhledem k neexistenci příslušné referenční hodnoty se Kontrolní úřad musí spolehnout na informace o průměrné ceně placené společnosti Landsvirkjun v minulosti na základě smluv s jinými energeticky náročnými podniky, které poskytly islandské orgány. |
| --- | --- |

(178)

Vzhledem k neexistenci příslušné referenční hodnoty se Kontrolní úřad musí spolehnout na informace o průměrné ceně placené společnosti Landsvirkjun v minulosti na základě smluv s jinými energeticky náročnými podniky, které poskytly islandské orgány.

| (179) | Islandské orgány poskytly níže uvedené informace o průměrné ceně energie pro energeticky náročná výrobní odvětví na Islandu, kterou v minulosti účtovala společnost Landsvirkjun. Kontrolní úřad má za to, že v údajích jsou zahrnuty náklady na přenos.






  Rok | USD za MWh |
| --- | --- | --- |
| 2002 | 12,8 |
| 2003 | 13,8 |
| 2004 | 17,0 |
| 2005 | 21,6 |
| 2007 | 27,8 |
| 2008 | 30,3 |
| 2009 | 19,0 |
| 2010 | 25,1 |

(179)

Islandské orgány poskytly níže uvedené informace o průměrné ceně energie pro energeticky náročná výrobní odvětví na Islandu, kterou v minulosti účtovala společnost Landsvirkjun. Kontrolní úřad má za to, že v údajích jsou zahrnuty náklady na přenos.

Rok

USD za MWh

2002

12,8

2003

13,8

2004

17,0

2005

21,6

2007

27,8

2008

30,3

2009

19,0

2010

25,1

| (180) | Společnost Landsvirkjun rovněž objasnila mechanismus stanovování cen ve smlouvě o dodávkách elektrické energie. Cena energie je stanovena ve dvou krocích. [...] při zahájení činnosti datového centra na Islandu. Tato počáteční cena elektrické energie je postupně během první poloviny smluvního období ([...]).[...]. |
| --- | --- |

(180)

Společnost Landsvirkjun rovněž objasnila mechanismus stanovování cen ve smlouvě o dodávkách elektrické energie. Cena energie je stanovena ve dvou krocích. [...] při zahájení činnosti datového centra na Islandu. Tato počáteční cena elektrické energie je postupně během první poloviny smluvního období ([...]).[...].

| (181) | Kontrolní úřad připomíná skutečnou cenu, která byla v daném případě sjednána (bez zahrnutí nákladů na přenos): | U prvních [...]:






  Cena za MW | Období |
| --- | --- | --- | --- |
| [...] USD | Do 31.12.2013 |
| [...] USD | 1.1.2014–31.12.2016 |
| [...] USD | 1.1.2017–31.12.2018 |
| [...] USD | 1.1.2019 do konce smluvního období |

(181)

Kontrolní úřad připomíná skutečnou cenu, která byla v daném případě sjednána (bez zahrnutí nákladů na přenos):

U prvních [...]:

Cena za MW

Období

[...] USD

Do 31.12.2013

[...] USD

1.1.2014–31.12.2016

[...] USD

1.1.2017–31.12.2018

[...] USD

1.1.2019 do konce smluvního období

| | U objemu překračujícího [...]:






  Cena za MW | Objem |
| --- | --- | --- |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | [...] MW |
| [...] USD | Nad [...] MW |

U objemu překračujícího [...]:

Cena za MW

Objem

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

[...] MW

[...] USD

Nad [...] MW

| (182) | Ceny stanovené ve smlouvě o dodávkách energie tudíž činí [...] pro všechny zákazníky společnosti Landsvirkjun s vysokým odběrem energie (s přihlédnutím k nákladům na přenos, které jsou v případě společnosti Verne připočítány) s výjimkou období do [...], kdy ceny, které platí společnost Verne, [...]. Mimoto cena za objem mezi [...] (viz rozhodnutí č. 392/11/KOL). |
| --- | --- |

(182)

Ceny stanovené ve smlouvě o dodávkách energie tudíž činí [...] pro všechny zákazníky společnosti Landsvirkjun s vysokým odběrem energie (s přihlédnutím k nákladům na přenos, které jsou v případě společnosti Verne připočítány) s výjimkou období do [...], kdy ceny, které platí společnost Verne, [...]. Mimoto cena za objem mezi [...] (viz rozhodnutí č. 392/11/KOL).

| (183) | Povinnost „ber nebo plať“ zajišťuje stálý prodej značného podílu dodané elektrické energie. |
| --- | --- |

(183)

Povinnost „ber nebo plať“ zajišťuje stálý prodej značného podílu dodané elektrické energie.

| (184) | Z výše uvedených důvodů vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že s ohledem na podmínky smlouvy o dodávkách elektrické energie musí existovat určitý prostor pro uvážení, který mají veřejné podniky při řízení své činnosti k dispozici. Na základě informací poskytnutých islandskými orgány dospěl Kontrolní úřad k závěru, že smlouva o dodávkách elektrické energie neposkytuje společnosti Verne žádnou výhodu. |
| --- | --- |

(184)

Z výše uvedených důvodů vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že s ohledem na podmínky smlouvy o dodávkách elektrické energie musí existovat určitý prostor pro uvážení, který mají veřejné podniky při řízení své činnosti k dispozici. Na základě informací poskytnutých islandskými orgány dospěl Kontrolní úřad k závěru, že smlouva o dodávkách elektrické energie neposkytuje společnosti Verne žádnou výhodu.

3.   ZÁKONNOST OPATŘENÍ

| (185) | Podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 musí být „Kontrolní úřad ESVO včas informován o všech plánech ohledně poskytnutí nebo změny podpor, aby mohl podat své vyjádření (...). Dotčené státy neprovedou navrhovaná opatření, dokud nebude v tomto řízení přijato konečné rozhodnutí.“ |
| --- | --- |

(185)

Podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 musí být „Kontrolní úřad ESVO včas informován o všech plánech ohledně poskytnutí nebo změny podpor, aby mohl podat své vyjádření (...). Dotčené státy neprovedou navrhovaná opatření, dokud nebude v tomto řízení přijato konečné rozhodnutí.“

| (186) | Islandské orgány neoznámily výše uvedenou podporu před tím, než nabyla účinku, Kontrolní úřad tudíž nemohl přijmout konečné rozhodnutí před poskytnutím podpory. Podpora je proto protiprávní. |
| --- | --- |

(186)

Islandské orgány neoznámily výše uvedenou podporu před tím, než nabyla účinku, Kontrolní úřad tudíž nemohl přijmout konečné rozhodnutí před poskytnutím podpory. Podpora je proto protiprávní.

4.   SLUČITELNOST PODPORY

| (187) | Opatření podpory, na něž se vztahuje čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, obvykle nejsou slučitelná s fungováním Dohody o EHP, pokud nejsou způsobilá pro výjimku podle čl. 61 odst. 2 nebo 3 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(187)

Opatření podpory, na něž se vztahuje čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, obvykle nejsou slučitelná s fungováním Dohody o EHP, pokud nejsou způsobilá pro výjimku podle čl. 61 odst. 2 nebo 3 Dohody o EHP.

| (188) | Podle pokynů k regionální podpoře mohou být opatření považována za slučitelnou podporu podle čl. 61 odst. 3 písm. c), pokud mají „napomáhat hospodářskému rozvoji nejvíce znevýhodněných regionů podporováním investic a tvorby pracovních míst“. Kontrolní úřad podotýká, že se datové centrum bude nacházet v Reykjanesbæru, což je oblast způsobilá pro regionální investiční podporu na základě rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 378/06/KOL o mapách podporovaných oblastí pro Island. |
| --- | --- |

(188)

Podle pokynů k regionální podpoře mohou být opatření považována za slučitelnou podporu podle čl. 61 odst. 3 písm. c), pokud mají „napomáhat hospodářskému rozvoji nejvíce znevýhodněných regionů podporováním investic a tvorby pracovních míst“. Kontrolní úřad podotýká, že se datové centrum bude nacházet v Reykjanesbæru, což je oblast způsobilá pro regionální investiční podporu na základě rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 378/06/KOL o mapách podporovaných oblastí pro Island.

4.1   Smlouva o licencích a poplatcích

| (189) | V oznámení, jež bylo posléze staženo, bylo oznámeno jedno z opatření, které je předmětem tohoto rozhodnutí, a to městská daň z nemovitostí. Oznámení bylo po zahájení formálního vyšetřovacího řízení staženo. Obec však již opatření obsažená ve smlouvě o licencích a poplatcích zavedla a tato opatření nebyla zrušena. |
| --- | --- |

(189)

V oznámení, jež bylo posléze staženo, bylo oznámeno jedno z opatření, které je předmětem tohoto rozhodnutí, a to městská daň z nemovitostí. Oznámení bylo po zahájení formálního vyšetřovacího řízení staženo. Obec však již opatření obsažená ve smlouvě o licencích a poplatcích zavedla a tato opatření nebyla zrušena.

| (190) | Islandské orgány v později staženém oznámení a ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení tvrdily, že výjimky z roční městské daně z nemovitostí jsou slučitelné s fungováním Dohody o EHP podle pokynů k regionální podpoře jako součást různých daňových opatření. Islandské orgány oznámily výjimky týkající se městské daně z nemovitostí jako součást celkových daňových výjimek stanovených v investiční smlouvě z roku 2009 v souvislosti s výstavbou datového centra podle původního plánu. Později bylo od investiční smlouvy jako takové odstoupeno, městská daň z nemovitostí jako součást smlouvy o licencích a poplatcích uzavřené mezi společností Verne a obcí však představuje nezávislé opatření (101). Podle islandských orgánů nabylo toto opatření účinku již počátkem roku 2009 a je přiznáno na ročním základě. |
| --- | --- |

(190)

Islandské orgány v později staženém oznámení a ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení tvrdily, že výjimky z roční městské daně z nemovitostí jsou slučitelné s fungováním Dohody o EHP podle pokynů k regionální podpoře jako součást různých daňových opatření. Islandské orgány oznámily výjimky týkající se městské daně z nemovitostí jako součást celkových daňových výjimek stanovených v investiční smlouvě z roku 2009 v souvislosti s výstavbou datového centra podle původního plánu. Později bylo od investiční smlouvy jako takové odstoupeno, městská daň z nemovitostí jako součást smlouvy o licencích a poplatcích uzavřené mezi společností Verne a obcí však představuje nezávislé opatření (101). Podle islandských orgánů nabylo toto opatření účinku již počátkem roku 2009 a je přiznáno na ročním základě.

| (191) | Výjimky týkající se městské daně z nemovitostí stanovené ve smlouvě o licencích a poplatcích nejsou spojeny s konkrétní investicí. Islandské orgány mimoto ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení objasnily, že opatření obsažená v později zrušené investiční smlouvě nebyla podmíněna dokončením všech fází datového centra plánovaného v té době (102). |
| --- | --- |

(191)

Výjimky týkající se městské daně z nemovitostí stanovené ve smlouvě o licencích a poplatcích nejsou spojeny s konkrétní investicí. Islandské orgány mimoto ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení objasnily, že opatření obsažená v později zrušené investiční smlouvě nebyla podmíněna dokončením všech fází datového centra plánovaného v té době (102).

| (192) | Z pokynů k regionální podpoře vyplývá, že regionální investiční podpora musí být podmíněna konkrétním a vymezeným investičním projektem, viz kapitola 4 pokynů. Výjimky týkající se roční městské daně z nemovitostí stanovené ve smlouvě o licencích a poplatcích nebyly podmíněny konkrétním nebo vymezeným investičním projektem (týkajícím se datového centra či jiných činností), jak se vyžaduje v pokynech k regionální podpoře. Stejně tak nebylo podmínkou pro přiznání výjimky z městské daně zachování investice v daném regionu nejméně pět let, jak je stanoveno v bodě 32 pokynů k regionální podpoře. Podporu proto nelze považovat za investiční podporu podle pokynů k regionální podpoře. |
| --- | --- |

(192)

Z pokynů k regionální podpoře vyplývá, že regionální investiční podpora musí být podmíněna konkrétním a vymezeným investičním projektem, viz kapitola 4 pokynů. Výjimky týkající se roční městské daně z nemovitostí stanovené ve smlouvě o licencích a poplatcích nebyly podmíněny konkrétním nebo vymezeným investičním projektem (týkajícím se datového centra či jiných činností), jak se vyžaduje v pokynech k regionální podpoře. Stejně tak nebylo podmínkou pro přiznání výjimky z městské daně zachování investice v daném regionu nejméně pět let, jak je stanoveno v bodě 32 pokynů k regionální podpoře. Podporu proto nelze považovat za investiční podporu podle pokynů k regionální podpoře.

| (193) | Islandské orgány netvrdily, že opatření podpory jsou slučitelná jako provozní podpora podle pokynů k regionální podpoře. Výjimky týkající se městské daně z nemovitostí nesplňují podmínky stanovené v kapitole 5 pokynů k regionální podpoře; dotyčná opatření nejsou zejména provedena s ohledem na předem vymezené způsobilé výdaje nebo náklady, jak je stanoveno v bodě 66 pokynů k regionální podpoře. |
| --- | --- |

(193)

Islandské orgány netvrdily, že opatření podpory jsou slučitelná jako provozní podpora podle pokynů k regionální podpoře. Výjimky týkající se městské daně z nemovitostí nesplňují podmínky stanovené v kapitole 5 pokynů k regionální podpoře; dotyčná opatření nejsou zejména provedena s ohledem na předem vymezené způsobilé výdaje nebo náklady, jak je stanoveno v bodě 66 pokynů k regionální podpoře.

| (194) | Výjimky týkající se městské daně z nemovitostí proto představují čistě provozní podporu, která není slučitelná s Dohodou o EHP. |
| --- | --- |

(194)

Výjimky týkající se městské daně z nemovitostí proto představují čistě provozní podporu, která není slučitelná s Dohodou o EHP.

| (195) | Islandské orgány nepředložily zvláštní tvrzení ohledně toho, zda výjimka týkající se jednorázové městské daně z výstavby silnic zahrnuje státní podporu či nikoli, ani zvláštní tvrzení ohledně slučitelnosti tohoto opatření. Kontrolní úřad zastává názor, že pro výjimku týkající se daně z výstavby silnic platí to samé, co v případě městské daně z nemovitostí; opatření nejsou spojena s konkrétní investicí a představují čistě provozní podporu poskytnutou společnosti Verne, která není slučitelná s Dohodou o EHP. |
| --- | --- |

(195)

Islandské orgány nepředložily zvláštní tvrzení ohledně toho, zda výjimka týkající se jednorázové městské daně z výstavby silnic zahrnuje státní podporu či nikoli, ani zvláštní tvrzení ohledně slučitelnosti tohoto opatření. Kontrolní úřad zastává názor, že pro výjimku týkající se daně z výstavby silnic platí to samé, co v případě městské daně z nemovitostí; opatření nejsou spojena s konkrétní investicí a představují čistě provozní podporu poskytnutou společnosti Verne, která není slučitelná s Dohodou o EHP.

| (196) | V rozhodnutí o zahájení řízení měl Kontrolní úřad mimoto pochybnosti o pobídkovém účinku smluv, které byly uzavřeny po zahájení výstavby datového centra v roce 2008 (103). Pobídkový účinek je základním předpokladem pro to, aby byla podpora považována za slučitelnou podle pokynů k regionální podpoře. To, zda je navrhovaná podpora nezbytná k zajištění skutečného pobídkového účinku k investování, k němuž by v podporovaných oblastech jinak nedošlo, představuje při posuzování regionální podpory zásadní prvek. Je proto třeba ověřit, zda je podpora nezbytná k zajištění pobídkového účinku k investování, tj. zda podpora skutečně přispěla ke změně chování příjemce, takže ten uskuteční investici v dotčené podporované oblasti, a nikoli někde jinde. Regionální podpora proto může být slučitelná s čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP pouze tehdy, pokud vedla k investici v oblasti, která je způsobilá pro regionální podporu (104). |
| --- | --- |

(196)

V rozhodnutí o zahájení řízení měl Kontrolní úřad mimoto pochybnosti o pobídkovém účinku smluv, které byly uzavřeny po zahájení výstavby datového centra v roce 2008 (103). Pobídkový účinek je základním předpokladem pro to, aby byla podpora považována za slučitelnou podle pokynů k regionální podpoře. To, zda je navrhovaná podpora nezbytná k zajištění skutečného pobídkového účinku k investování, k němuž by v podporovaných oblastech jinak nedošlo, představuje při posuzování regionální podpory zásadní prvek. Je proto třeba ověřit, zda je podpora nezbytná k zajištění pobídkového účinku k investování, tj. zda podpora skutečně přispěla ke změně chování příjemce, takže ten uskuteční investici v dotčené podporované oblasti, a nikoli někde jinde. Regionální podpora proto může být slučitelná s čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP pouze tehdy, pokud vedla k investici v oblasti, která je způsobilá pro regionální podporu (104).

| (197) | Pokyny k regionální podpoře vymezují „zahájení prací“ jako „zahájení stavebních prací nebo první závazný příslib objednávky zařízení; tento pojem však nezahrnuje předběžné studie proveditelnosti“ (105). Nespornou skutečností je, že v dotyčném případě byly práce zahájeny již v roce 2008. V té době nebyla podle dostupných informací iniciována žádná smlouva s orgány týkající se výjimek z městských daní. |
| --- | --- |

(197)

Pokyny k regionální podpoře vymezují „zahájení prací“ jako „zahájení stavebních prací nebo první závazný příslib objednávky zařízení; tento pojem však nezahrnuje předběžné studie proveditelnosti“ (105). Nespornou skutečností je, že v dotyčném případě byly práce zahájeny již v roce 2008. V té době nebyla podle dostupných informací iniciována žádná smlouva s orgány týkající se výjimek z městských daní.

| (198) | V případě smlouvy o licencích a poplatcích, kterou obec uzavřela dne 9. listopadu 2009, těsně před zastavením výstavby datového centra v prosinci 2009, je ještě zřejmější než v následně zrušené investiční smlouvě, že nebyl dodržen požadavek týkající se prokázaného pobídkového účinku. Důvodem je skutečnost, že smlouva s obcí byla uzavřena později než investiční smlouva (ta byla uzavřena v říjnu 2009). Ještě ani v květnu 2009, kdy podle tvrzení islandských orgánů začaly obec a společnost Verne jednat o daňových výjimkách, by nebyl požadavek týkající se pobídkového účinku splněn. S ohledem na výjimku z městské daně nebyl při zahájení výstavby datového centra v roce 2008 vydán žádný „dokument, o němž lze usuzovat, že výslovně poskytuje [společnosti] podporu na investici“ (106). |
| --- | --- |

(198)

V případě smlouvy o licencích a poplatcích, kterou obec uzavřela dne 9. listopadu 2009, těsně před zastavením výstavby datového centra v prosinci 2009, je ještě zřejmější než v následně zrušené investiční smlouvě, že nebyl dodržen požadavek týkající se prokázaného pobídkového účinku. Důvodem je skutečnost, že smlouva s obcí byla uzavřena později než investiční smlouva (ta byla uzavřena v říjnu 2009). Ještě ani v květnu 2009, kdy podle tvrzení islandských orgánů začaly obec a společnost Verne jednat o daňových výjimkách, by nebyl požadavek týkající se pobídkového účinku splněn. S ohledem na výjimku z městské daně nebyl při zahájení výstavby datového centra v roce 2008 vydán žádný „dokument, o němž lze usuzovat, že výslovně poskytuje [společnosti] podporu na investici“ (106).

| (199) | Kontrolní úřad se domnívá, že ustanovení a účel pokynů k regionální podpoře představují náležitý základ pro posouzení, a nesdílí názor islandských orgánů, že by tento základ znamenal upřednostnění formy před podstatou. |
| --- | --- |

(199)

Kontrolní úřad se domnívá, že ustanovení a účel pokynů k regionální podpoře představují náležitý základ pro posouzení, a nesdílí názor islandských orgánů, že by tento základ znamenal upřednostnění formy před podstatou.

| (200) | Islandské orgány tvrdily, že původní investiční smlouva byla nezbytná, aby společnost Verne dokončila investici do datového centra po vypuknutí finanční krize. Uvádělo se, že „společnost Verne nemohla dokončit projekt datového centra podle původního plánu“, viz s. 19 rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 418/10/KOL. V rozhodnutí o zahájení řízení se Kontrolní úřad tímto tvrzením zabýval a zastával názor, že ověření nezbytnosti podpory bude vyžadovat úplnou analýzu hospodářských okolností investičního rozhodnutí příjemce. Kontrolní úřad se domníval, že by tato analýza měla být provedena pouze na základě původních obchodních plánů příjemce a ostatních dokumentů předložených investičnímu výboru příjemce za účelem souhlasu s poskytnutím zdrojů na investiční činnost; výpočtů ziskovosti projektu s podporou a bez podpory; analýzy financování projektu; posouzení rizik a podrobného popisu toho, jak okolnosti po vypuknutí finanční krize v říjnu 2008 ovlivnily obchodní plán a požadovanou návratnost investice. Islandské orgány nepředložily během formálního vyšetřovacího řízení žádné takovéto obchodní plány ani příslušnou dokumentaci související s investičním rozhodnutím ani žádné jiné důkazy na podporu tohoto tvrzení. Toto tvrzení je proto bezpředmětné a Kontrolní úřad nemůže považovat opatření týkající se městské daně za slučitelná na tomto základě. |
| --- | --- |

(200)

Islandské orgány tvrdily, že původní investiční smlouva byla nezbytná, aby společnost Verne dokončila investici do datového centra po vypuknutí finanční krize. Uvádělo se, že „společnost Verne nemohla dokončit projekt datového centra podle původního plánu“, viz s. 19 rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 418/10/KOL. V rozhodnutí o zahájení řízení se Kontrolní úřad tímto tvrzením zabýval a zastával názor, že ověření nezbytnosti podpory bude vyžadovat úplnou analýzu hospodářských okolností investičního rozhodnutí příjemce. Kontrolní úřad se domníval, že by tato analýza měla být provedena pouze na základě původních obchodních plánů příjemce a ostatních dokumentů předložených investičnímu výboru příjemce za účelem souhlasu s poskytnutím zdrojů na investiční činnost; výpočtů ziskovosti projektu s podporou a bez podpory; analýzy financování projektu; posouzení rizik a podrobného popisu toho, jak okolnosti po vypuknutí finanční krize v říjnu 2008 ovlivnily obchodní plán a požadovanou návratnost investice. Islandské orgány nepředložily během formálního vyšetřovacího řízení žádné takovéto obchodní plány ani příslušnou dokumentaci související s investičním rozhodnutím ani žádné jiné důkazy na podporu tohoto tvrzení. Toto tvrzení je proto bezpředmětné a Kontrolní úřad nemůže považovat opatření týkající se městské daně za slučitelná na tomto základě.

| (201) | Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že podporu poskytnutou na základě smlouvy o licencích a poplatcích nelze považovat za slučitelnou podle pokynů k regionální podpoře nebo podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(201)

Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že podporu poskytnutou na základě smlouvy o licencích a poplatcích nelze považovat za slučitelnou podle pokynů k regionální podpoře nebo podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP.

| (202) | Kontrolní úřad podotýká, že se islandské orgány ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení dovolávaly vyšší moci. Výjimky z obecného zákazu státních podpor jsou stanoveny v čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP. Kontrolní úřad nepovažuje tvrzení týkající se vyšší moci za relevantní s ohledem na čl. 61 odst. 3 nebo pokyny přijaté na základě tohoto ustanovení. Skutková podstata tohoto případu nevede k tomu, že by se jednalo o podporu podle čl. 61 odst. 3 písm. b), jelikož daňová opatření neměla napravit vážnou poruchu v celém hospodářství. Kontrolní úřad proto odmítá relevantnost tvrzení islandských orgánů ohledně vyšší moci. |
| --- | --- |

(202)

Kontrolní úřad podotýká, že se islandské orgány ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení dovolávaly vyšší moci. Výjimky z obecného zákazu státních podpor jsou stanoveny v čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP. Kontrolní úřad nepovažuje tvrzení týkající se vyšší moci za relevantní s ohledem na čl. 61 odst. 3 nebo pokyny přijaté na základě tohoto ustanovení. Skutková podstata tohoto případu nevede k tomu, že by se jednalo o podporu podle čl. 61 odst. 3 písm. b), jelikož daňová opatření neměla napravit vážnou poruchu v celém hospodářství. Kontrolní úřad proto odmítá relevantnost tvrzení islandských orgánů ohledně vyšší moci.

| (203) | Islandské orgány se nedovolávaly použití pokynů Kontrolního úřadu k podpoře na záchranu a restrukturalizaci. Jelikož nic nenasvědčuje tomu, že by společnost Verne byla v době uzavření smlouvy o licencích a poplatcích v roce 2009 podnikem v obtížích ve smyslu těchto pokynů, nezdá se, že by byly splněny podmínky stanovené v těchto pokynech. |
| --- | --- |

(203)

Islandské orgány se nedovolávaly použití pokynů Kontrolního úřadu k podpoře na záchranu a restrukturalizaci. Jelikož nic nenasvědčuje tomu, že by společnost Verne byla v době uzavření smlouvy o licencích a poplatcích v roce 2009 podnikem v obtížích ve smyslu těchto pokynů, nezdá se, že by byly splněny podmínky stanovené v těchto pokynech.

| (204) | Nebylo každopádně prokázáno, že daňová opatření obsažená ve smlouvě o licencích a poplatcích byla nezbytná a přiměřená k dosažení cíle společného zájmu. Kontrolní úřad proto nezjistil žádné důvody pro prohlášení podpory poskytnuté podle smlouvy o licencích a poplatcích za slučitelnou s vnitřním trhem na základě čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(204)

Nebylo každopádně prokázáno, že daňová opatření obsažená ve smlouvě o licencích a poplatcích byla nezbytná a přiměřená k dosažení cíle společného zájmu. Kontrolní úřad proto nezjistil žádné důvody pro prohlášení podpory poskytnuté podle smlouvy o licencích a poplatcích za slučitelnou s vnitřním trhem na základě čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP.

| (205) | Z výše uvedených důvodů nelze opatření podpory podle smlouvy o licencích a poplatcích považovat za slučitelná s Dohodou o EHP. |
| --- | --- |

(205)

Z výše uvedených důvodů nelze opatření podpory podle smlouvy o licencích a poplatcích považovat za slučitelná s Dohodou o EHP.

| (206) | Kontrolní úřad proto dospěl k závěru, že daňové výjimky, které obec přiznala společnosti Verne, představují podporu, která je protiprávní a není slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(206)

Kontrolní úřad proto dospěl k závěru, že daňové výjimky, které obec přiznala společnosti Verne, představují podporu, která je protiprávní a není slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

4.2   Smlouva o koupi nemovitostí

| (207) | Kontrolní úřad zjistil, že zvýhodněná cena pěti budov, které byly prodány společnosti Verne, představuje státní podporu. Islandské orgány nepředložily žádná tvrzení ohledně toho, zda je tato podpora slučitelná s Dohodou o EHP, nýbrž svou argumentaci zaměřily spíše na tvrzení, že se nejedná o podporu. Kontrolní úřad však posoudil, zda by bylo možno tuto podporu považovat za slučitelnou podle pokynů k regionální podpoře. |
| --- | --- |

(207)

Kontrolní úřad zjistil, že zvýhodněná cena pěti budov, které byly prodány společnosti Verne, představuje státní podporu. Islandské orgány nepředložily žádná tvrzení ohledně toho, zda je tato podpora slučitelná s Dohodou o EHP, nýbrž svou argumentaci zaměřily spíše na tvrzení, že se nejedná o podporu. Kontrolní úřad však posoudil, zda by bylo možno tuto podporu považovat za slučitelnou podle pokynů k regionální podpoře.

| (208) | Podpora byla poskytnuta v únoru 2008. Podporu nelze považovat za regionální investiční podporu, jelikož při uzavření smlouvy o koupi nemovitostí dne 26. února 2008 a podpisu převodu vlastnického práva dne 9. května 2008 nebylo odkázáno na žádnou souvislost mezi poskytnutou podporou a vymezeným závazkem investovat v dané oblasti. Aby se jednalo o investiční podporu podle pokynů k regionální podpoře, musí být podpora „poskytnuta na počáteční investice“, jak je stanoveno v bodě 25 pokynů k regionální podpoře, a podpora je vypočítána s odkazem na náklady vyplývající z určité investice nebo náklady na pracovní místa přímo vytvořená investicí, jak je stanoveno v bodě 28 pokynů. Tak tomu při prodeji budov společnosti Verne ze strany státu nebylo; prodej nebyl spojen s konkrétním investičním projektem ani jím podmíněn. Jediná zmínka o investičním projektu ve smlouvě o koupi nemovitostí je uvedena v příloze C smlouvy nazvané „Povolení v první fázi“, v níž je uvedena přestavba budov č. 868 a 869 na datové centrum včetně nové výstavby 5 000 m2, výstavba nových budov o výměře 12 000 m2 pod nadpisem „První fáze“ a předpokládá se „hlavní plán“ výstavby nových budov datového centra o výměře 40 000 m2 a výstavby dalších čtyř budov generátorů o výměře 16 000 m2. Zdá se však, že prodej budov a podmínky, za nichž byly tyto budovy prodány, nebyly podmíněny těmito plány ani žádnými jinými konkrétními investičními plány, jak prokazuje rovněž skutečnost, že původně plánovaná investice nebyla zcela realizována, jak objasnily islandské orgány během formálního vyšetřovacího řízení, cena zaplacená za budovy se však nezměnila. |
| --- | --- |

(208)

Podpora byla poskytnuta v únoru 2008. Podporu nelze považovat za regionální investiční podporu, jelikož při uzavření smlouvy o koupi nemovitostí dne 26. února 2008 a podpisu převodu vlastnického práva dne 9. května 2008 nebylo odkázáno na žádnou souvislost mezi poskytnutou podporou a vymezeným závazkem investovat v dané oblasti. Aby se jednalo o investiční podporu podle pokynů k regionální podpoře, musí být podpora „poskytnuta na počáteční investice“, jak je stanoveno v bodě 25 pokynů k regionální podpoře, a podpora je vypočítána s odkazem na náklady vyplývající z určité investice nebo náklady na pracovní místa přímo vytvořená investicí, jak je stanoveno v bodě 28 pokynů. Tak tomu při prodeji budov společnosti Verne ze strany státu nebylo; prodej nebyl spojen s konkrétním investičním projektem ani jím podmíněn. Jediná zmínka o investičním projektu ve smlouvě o koupi nemovitostí je uvedena v příloze C smlouvy nazvané „Povolení v první fázi“, v níž je uvedena přestavba budov č. 868 a 869 na datové centrum včetně nové výstavby 5 000 m2, výstavba nových budov o výměře 12 000 m2 pod nadpisem „První fáze“ a předpokládá se „hlavní plán“ výstavby nových budov datového centra o výměře 40 000 m2 a výstavby dalších čtyř budov generátorů o výměře 16 000 m2. Zdá se však, že prodej budov a podmínky, za nichž byly tyto budovy prodány, nebyly podmíněny těmito plány ani žádnými jinými konkrétními investičními plány, jak prokazuje rovněž skutečnost, že původně plánovaná investice nebyla zcela realizována, jak objasnily islandské orgány během formálního vyšetřovacího řízení, cena zaplacená za budovy se však nezměnila.

| (209) | Důležitá podmínka je obsažena rovněž v bodě 32 pokynů k regionální podpoře; a to že podpora musí být podmíněna požadavkem, aby předmětná investice zůstala v daném regionu nejméně pět let po její realizaci. Tato podmínka není v daném případě splněna. |
| --- | --- |

(209)

Důležitá podmínka je obsažena rovněž v bodě 32 pokynů k regionální podpoře; a to že podpora musí být podmíněna požadavkem, aby předmětná investice zůstala v daném regionu nejméně pět let po její realizaci. Tato podmínka není v daném případě splněna.

| (210) | Nejsou použitelné ani žádné jiné důvody slučitelnosti. Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že státní podpora, která byla společnosti Verne poskytnuta prostřednictvím zvýhodněných cen nemovitostí, představuje podporu, která je protiprávní a není slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(210)

Nejsou použitelné ani žádné jiné důvody slučitelnosti. Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že státní podpora, která byla společnosti Verne poskytnuta prostřednictvím zvýhodněných cen nemovitostí, představuje podporu, která je protiprávní a není slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

5.   ZÁVĚR

| (211) | Na základě výše uvedeného posouzení Kontrolní úřad konstatuje, že Island v rozporu s čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP poskytl společnosti Verne protiprávně tuto podporu:






  (a) | výjimky z městské daně, které byly popsány v oddíle I bodě 3.4.2 tohoto rozhodnutí a jejichž hodnotu musí stanovit islandské orgány v řízení o navrácení podpory, a |
| --- | --- | --- |

(211)

Na základě výše uvedeného posouzení Kontrolní úřad konstatuje, že Island v rozporu s čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP poskytl společnosti Verne protiprávně tuto podporu:

(a)

výjimky z městské daně, které byly popsány v oddíle I bodě 3.4.2 tohoto rozhodnutí a jejichž hodnotu musí stanovit islandské orgány v řízení o navrácení podpory, a

| (b) | zvýhodněnou cenu ve výši 220 850 000 ISK za budovy č. 864, 866, 868, 869 a 872 v průmyslovém areálu Valhallarbraut v obci Reykjanesbær. |
| --- | --- |

(b)

zvýhodněnou cenu ve výši 220 850 000 ISK za budovy č. 864, 866, 868, 869 a 872 v průmyslovém areálu Valhallarbraut v obci Reykjanesbær.

| (212) | Podporu uvedenou v písmenech a) a b) je třeba považovat za neslučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(212)

Podporu uvedenou v písmenech a) a b) je třeba považovat za neslučitelnou se společným trhem.

| (213) | Kontrolní úřad konstatuje, že smlouva o nájmu pozemku pozměněná doplňkovou nájemní smlouvou ani smlouva o dodávkách elektrické energie nezahrnují poskytnutí státní podpory. |
| --- | --- |

(213)

Kontrolní úřad konstatuje, že smlouva o nájmu pozemku pozměněná doplňkovou nájemní smlouvou ani smlouva o dodávkách elektrické energie nezahrnují poskytnutí státní podpory.

6.   NAVRÁCENÍ PROTIPRÁVNÍ A NESLUČITELNÉ STÁTNÍ PODPORY

| (214) | Z článku 14 části II protokolu 3 vyplývá, že Kontrolní úřad rozhodne, že protiprávní podpora, která není slučitelná s pravidly státní podpory podle Dohody o EHP, musí být od příjemců získána zpět. |
| --- | --- |

(214)

Z článku 14 části II protokolu 3 vyplývá, že Kontrolní úřad rozhodne, že protiprávní podpora, která není slučitelná s pravidly státní podpory podle Dohody o EHP, musí být od příjemců získána zpět.

| (215) | Zrušení protiprávní podpory prostřednictvím jejího navrácení je logickým důsledkem zjištění, že se jedná o protiprávní podporu. Navrácením podpory ztrácí příjemce výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (107). |
| --- | --- |

(215)

Zrušení protiprávní podpory prostřednictvím jejího navrácení je logickým důsledkem zjištění, že se jedná o protiprávní podporu. Navrácením podpory ztrácí příjemce výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (107).

| (216) | Jelikož opatření zjištěná v daném případě představují protiprávní a neslučitelnou podporu, musí být částka podpory získána od společnosti Verne zpět za účelem obnovení předchozího stavu, pokud jde o hospodářské podmínky, jimž by byl podnik vystaven, pokud by mu neslučitelná podpora nebyla bývala poskytnuta, a islandské orgány musí přijmout veškerá nezbytná opatření k tomu, aby bylo odstraněno zvýhodnění vyplývající z podpory a podpora byla jejím příjemcem navrácena. |
| --- | --- |

(216)

Jelikož opatření zjištěná v daném případě představují protiprávní a neslučitelnou podporu, musí být částka podpory získána od společnosti Verne zpět za účelem obnovení předchozího stavu, pokud jde o hospodářské podmínky, jimž by byl podnik vystaven, pokud by mu neslučitelná podpora nebyla bývala poskytnuta, a islandské orgány musí přijmout veškerá nezbytná opatření k tomu, aby bylo odstraněno zvýhodnění vyplývající z podpory a podpora byla jejím příjemcem navrácena.

| (217) | Podporu je proto nutno navrátit od okamžiku, kdy příjemce získal výhodu, tj. od okamžiku, kdy byla příjemci podpora k dispozici, a do dne jejího skutečného navrácení je nutno započítat příslušné úroky. Částka, kterou je nutno navrátit, se vypočítá podle ustanovení pokynů Kontrolního úřadu k navrácení protiprávních a neslučitelných podpor a v souladu s rozhodnutím Kontrolního úřadu č. 195/04/KOL. |
| --- | --- |

(217)

Podporu je proto nutno navrátit od okamžiku, kdy příjemce získal výhodu, tj. od okamžiku, kdy byla příjemci podpora k dispozici, a do dne jejího skutečného navrácení je nutno započítat příslušné úroky. Částka, kterou je nutno navrátit, se vypočítá podle ustanovení pokynů Kontrolního úřadu k navrácení protiprávních a neslučitelných podpor a v souladu s rozhodnutím Kontrolního úřadu č. 195/04/KOL.

| (218) | Neslučitelný prvek podpory v případě ceny nemovitostí činí 220 850 000 ISK. Co se týká prvku podpory v městské dani z nemovitostí a dani z výstavby silnic, islandské orgány se vyzývají, aby poskytly podrobné a přesné informace o výši podpory poskytnuté na základě smlouvy o licencích a poplatcích (108), |
| --- | --- |

(218)

Neslučitelný prvek podpory v případě ceny nemovitostí činí 220 850 000 ISK. Co se týká prvku podpory v městské dani z nemovitostí a dani z výstavby silnic, islandské orgány se vyzývají, aby poskytly podrobné a přesné informace o výši podpory poskytnuté na základě smlouvy o licencích a poplatcích (108),

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V souladu s článkem 8 části II protokolu 3 je po stažení oznámení formální vyšetřovací řízení zahájené podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3 v souvislosti s určitými daňovými výjimkami, které islandské orgány zamýšlely přiznat společnosti Verne na základě později zrušené investiční smlouvy na výstavbu datového centra, ukončeno s ohledem na tato opatření:

| a) | sazba daně z příjmu právnických osob |
| --- | --- |

a)

sazba daně z příjmu právnických osob

| b) | pravidla odpisování |
| --- | --- |

b)

pravidla odpisování

| c) | průmyslové a tržní poplatky |
| --- | --- |

c)

průmyslové a tržní poplatky

| d) | kolkovné |
| --- | --- |

d)

kolkovné

| e) | poplatek za územní plánování |
| --- | --- |

e)

poplatek za územní plánování

| f) | dovozní cla |
| --- | --- |

f)

dovozní cla

| g) | odklad plateb DPH na dovoz a elektřinu |
| --- | --- |

g)

odklad plateb DPH na dovoz a elektřinu

| h) | poplatek za kontroly bezpečnosti elektrických zařízení |
| --- | --- |

h)

poplatek za kontroly bezpečnosti elektrických zařízení

| i) | záruka týkající se daně z čisté hodnoty |
| --- | --- |

i)

záruka týkající se daně z čisté hodnoty

Článek 2

Formální vyšetřovací řízení týkající se smlouvy mezi společnostmi Farice a Verne ze dne 26. února 2008 je tímto ukončeno, jelikož islandské orgány sdělily, že tato smlouva byla zrušena.

Článek 3

Smlouva o nájmu pozemku ze dne 9. května 2008 pozměněná doplňkovou nájemní smlouvou ze dne 30. června 2009 a smlouva o dodávkách elektrické energie ze dne 22. října 2009, které byly uzavřeny se společnostmi Verne Holdings ehf. a Verne Real Estate ehf., nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

Článek 4

Smlouva o licencích a poplatcích podepsaná dne 9. listopadu 2009 zahrnuje státní podporu pro společnost Verne Holdings ehf. ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, která je obsažena v těchto opatřeních:

| a) | zaručená maximální sazba ve výši 1,65 % ročního základu daně z nemovitostí |
| --- | --- |

a)

zaručená maximální sazba ve výši 1,65 % ročního základu daně z nemovitostí

| b) | pevně stanovený daňový základ ve výši 1 030 600 000 ISK místo každoročního oficiálního ocenění pozemků a stávajících budov pro účely daně z nemovitostí |
| --- | --- |

b)

pevně stanovený daňový základ ve výši 1 030 600 000 ISK místo každoročního oficiálního ocenění pozemků a stávajících budov pro účely daně z nemovitostí

| c) | odložená indexace daňového základu pro účely daně z nemovitostí |
| --- | --- |

c)

odložená indexace daňového základu pro účely daně z nemovitostí

| d) | osvobození od daně z nemovitostí do 1. ledna 2011 |
| --- | --- |

d)

osvobození od daně z nemovitostí do 1. ledna 2011

| e) | pevně stanovený základ u budoucích budov místo oficiálního ocenění pro účely daně z nemovitostí |
| --- | --- |

e)

pevně stanovený základ u budoucích budov místo oficiálního ocenění pro účely daně z nemovitostí

| f) | osvobození od daně z výstavby silnic u stávajících budov |
| --- | --- |

f)

osvobození od daně z výstavby silnic u stávajících budov

| g) | 25% daň z výstavby silnic u nových budov |
| --- | --- |

g)

25% daň z výstavby silnic u nových budov

Tato podpora, která odpovídá rozdílu mezi těmito opatřeními a použitelnými zákonnými předpisy, není slučitelná s pravidly státní podpory obsaženými v Dohodě o EHP.

Článek 5

Zvýhodněná cena budov, kterou Island poskytl společnosti Verne Real Estate ehf. ve výši 220 850 000 ISK, představuje státní podporu, která není slučitelná s pravidly státní podpory obsaženými v Dohodě o EHP.

Článek 6

Islandské orgány zajistí navrácení protiprávně poskytnuté podpory uvedené v článcích 4 a 5 společnostmi Verne Holdings ehf. a Verne Real Estate ehf.

Článek 7

Navrácení podpory se uskuteční bez prodlení a v souladu s postupy stanovenými vnitrostátním právem, pokud dovolují okamžitý a účinný výkon rozhodnutí. Podpora, která má být navrácena, zahrnuje úrok ode dne, kdy byla společnostem Verne Holdings ehf. a Verne Real Estate ehf. dána k dispozici, do dne jejího úplného navrácení v souladu s článkem 9 rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 195/04/KOL. Úrok se vypočítá jako složený úrok.

Článek 8

Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí sdělí islandské orgány Kontrolnímu úřadu ESVO celkovou částku (jistinu a úroky), kterou má příjemce navrátit, a popis plánovaných nebo již přijatých opatření k navrácení podpory.

Článek 9

Smlouva o licencích a poplatcích musí být s okamžitým účinkem zrušena v rozsahu, v jakém její ustanovení zahrnují neslučitelnou státní podporu.

Článek 10

Island musí vykonat rozhodnutí Kontrolního úřadu a zajistit navrácení podpory v plné výši do čtyř měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí.

Článek 11

Toto rozhodnutí je určeno Islandu.

Článek 12

Pouze anglické znění tohoto rozhodnutí je závazné.

V Bruselu dne 4. července 2012.

Za Kontrolní úřad ESVO

Oda Helen SLETNES

předsedkyně

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

člen kolegia

---

(1)  Zveřejněno v Úř. věst.C 25, 27.1.2011, s. 6 a dodatku EHP č. 4, 27.1.2011, s. 22.

1

(2)  Pokud jde o podrobnější informace o různé korespondenci mezi Kontrolním úřadem a islandskými orgány, odkazuje se rozhodnutí Kontrolního úřadu o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, rozhodnutí č. 418/10/KOL. Odkazy na zveřejnění viz poznámka pod čarou č. 1.

2

(3)  Odkazy na zveřejnění viz poznámka pod čarou č. 1.

3

(4)  Pro účely tohoto rozhodnutí se bude na společnosti Verne Holding ehf. a Verne Real Estate ehf. odkazovat společně jako na společnost Verne.

4

(5)  Podle interního memoranda ze dne 23.10.2008 vyhotoveného islandským ministerstvem průmyslu a schváleného islandskými orgány v rámci správního postupu se společnost Verne krátce předtím obrátila na ministerstvo se žádostí o různá opatření týkající se snížení rizika a počátečních nákladů spojených s investicí do datového centra společnosti, infrastruktury, přímých grantů, daňových úlev, včetně prominutí DPH, a o intervence jako státní záruka a dotované ceny elektřiny při zahájení činnosti.

5

(6)  Na parafovanou předlohu smlouvy, která byla předložena jako součást později staženého oznámení, se bude v tomto rozhodnutí odkazovat jako na „investiční smlouvu“. Smluvními stranami jsou islandská vláda na straně jedné a společnosti Verne Holdings ehf., Verne Real Estate ehf., Novator a Teha Investments S.a.r.l. na straně druhé. Popis struktury společnosti je uveden v oddíle 2.1 tohoto rozhodnutí. V celém tomto rozhodnutí se bude na tyto společnosti odkazovat společně jako na společnost Verne.

6

(7)  Tato smlouva parafovaná dne 23.10.2009 (dále jen „investiční smlouva“) je smlouvou, která byla dne 1. 9. 2010 oznámena Kontrolnímu úřadu.

7

(8)  Tento dopis je odpovědí na dopis Kontrolního úřadu ze dne 4.10.2011 zaslaný islandským orgánům, v němž Kontrolní úřad uvedl, že má za to, že tyto výjimky nabyly přinejmenším částečně účinku a že nebyly zrušeny, a že Kontrolní úřad posoudí opatření v konečném rozhodnutí.

8

(9)  Viz připomínky islandských orgánů k rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 28.2.2011 (dokument č. 589033), s. 14.

9

(10)  Tamtéž.

10

Tamtéž

(11)  Podrobnější popis původních projektových plánů je uveden v rozhodnutí o zahájení řízení. Podle původních plánů by první fáze podle oznámení zahrnovala zprovoznění budovy s náklady ve výši přibližně [...]. Budova s technickým prostorem o výměře 4 800 m2 měla být podle předpokladů připravena k používání v roce 2011. Spotřeba energie měla činit 20 MW. Druhá fáze měla zahrnovat zajištění plné obsazenosti první budovy do konce roku 2012. Podle informací poskytnutých islandskými orgány by to vyžadovalo další kapitál ve výši [...]. Třetí a závěrečná fáze podle původních plánů zahrnovala zprovoznění všech čtyř budov do konce roku 2016.

11

2

(12)  Podle oznámení obdrženého dne 1.9.2010. V preambuli investiční smlouvy, která byla později zrušena, tento závazek zní takto: „...pro prvních pět let investice společnost Verne a investoři odhadují, že by potenciální výše investic pro uvedený projekt mohla překročit 700 milionů USD a že by spotřeba energie v datovém centru mohla překročit 140 MW“.

12

(13)  Dopis islandských orgánů ze dne 25.10.2011 (dokument č. 613209). Informace byly poskytnuty rovněž v e-mailu islandských orgánů ze dne 14.5.2012 (dokument č. 634340). Odkazuje se na režim, který Kontrolní úřad schválil rozhodnutím č. 390/10/KOL o investičních pobídkách. Z důvodu jasnosti Kontrolní úřad podotýká, že podpora, která byla poskytnuta na základě tohoto režimu, není předmětem posouzení v tomto rozhodnutí.

13

(14)  http://www.datacenterdynamics.com/focus/archive/2012/02/verne-global-officially-opens-iceland-data-center

14

(15)  Viz obr. 2 a 3.

15

(16)  Viz dopis společnosti KADECO ze dne 19.11.2010, s. 2, připojený k připomínkám islandských orgánů k rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 28.2.2011 (dokument č. 589033), a příloha 3 dopisu společnosti KADECO. Odkaz na plánovanou demolici menších budov (č. 864, 866 a 872) je uveden rovněž v oddíle 2.1.4 smlouvy o licencích a poplatcích uzavřené dne 4.11.2009.

16

(17)  Dokument s názvem „Exhibit B“ připojený k nájemní smlouvě zní: „Hlavní plán. Výstavba nových budov datového centra o výměře 40 000 m2. Výstavba dalších 4 budov generátorů s výměrou každé budovy 4 000 m2“.

17

2

2

(18)  Viz obr. 4.

18

(19)  Viz obr. 1.

19

(20)  Podle zákona č. 176/2006. Smlouva o poskytování služeb ze dne 8.12.2006 byla mezi islandskou státní pokladnou a společností KADECO podepsána s ohledem na rozvoj, správu a odprodej nemovitostí v dané oblasti.

20

(21)  Smlouva o poskytování služeb je k dispozici na internetových stránkách společnosti KADECO.

21

(22)  Demolice, inženýrské stavby, projektování, projektové řízení a jiné práce v rámci přípravy staveniště provedené v říjnu 2008 činily podle informací, které byly poskytnuty Kontrolnímu úřadu, celkem [...] a v období od listopadu 2008 do prosince 2009 vzrostly o dalších [...], včetně fyzické výstavby a pořízení elektrického a mechanického zařízení.

22

(23)  Zpráva o vlivech na životní prostředí vyhotovená společností ENVIRON International Corporation je součástí smlouvy o koupi nemovitostí a dokumenty jsou veřejně přístupné v katastru nemovitostí v úřadu komisaře v Keflavíku.

23

(24)  Viz obr. 3.

24

(25)  Dopis islandských orgánů ze dne 25.10.2011 (dokument č. 613209), oddíl B.1, s. 5. Islandské orgány dne 28.2.2011 ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení (dokument č. 589033) na s. 14 rovněž objasnily, že upuštění od městských daní podle smlouvy o licencích a poplatcích nabylo účinku počátkem roku 2009.

25

(26)  S výjimkou kostelů, neziskových muzeí a budov velvyslanectví.

26

(27)  Článek 2.1.3 smlouvy o licencích a poplatcích.

27

(28)  Článek 2.1.4 smlouvy o licencích a poplatcích.

28

(29)  Článek 2.1.4 smlouvy o licencích a poplatcích.

29

(30)  Článek 2.1.5 smlouvy o licencích a poplatcích.

30

(31)  Článek 2.2.2 smlouvy o licencích a poplatcích.

31

(32)  Článek 1.2 smlouvy o licencích a poplatcích.

32

(33)  Veškeré ceny jsou uvedeny bez nákladů na přenos, které účtuje zvlášť státní provozovatel přenosové soustavy, společnost Landsnet.

33

(34)  Rozhodnutí č. 418/10/KOL, s. 13.

34

(35)  Islandské orgány uvedly, že smlouva se společností Farice o poskytování služeb v oblasti přenosu dat podepsaná dne 26.2.2008 byla zrušena.

35

(36)  Kontrolní úřad neuvede podrobný popis předložených argumentů, které se týkají výhradně zrušené investiční smlouvy.

36

(37)  Viz popis ustanovení o exkluzivitě na s. 3 rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 418/10/KOL.

37

(38)  Rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 174/98/KOL, 40/03/KOL a 344/09/KOL.

38

(39)  Pokyny Kontrolního úřadu o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti.

39

(40)  Islandské orgány poukázaly na zprávu Jagjita S. Chadhy: „Fiscal Policy in a Major Recession: The Case of Iceland“, kterou předložily společně s připomínkami k rozhodnutí o zahájení řízení.

40

(41)  Věc T-162/06 Kronoply GmbH&KG v. Komise, Sb. rozh. 2009, s. II-1.

41

Kronoply GmbH&KG

Komise

(42)  Věc T-396/08 Freistaat Sachsen v. Land Sachsen-Anhalt, rozsudek Tribunálu (osmého senátu) ze dne 8.7.2010, dosud nezveřejněno.

42

Freistaat Sachsen

Land Sachsen-Anhalt

(43)  Režim investičních pobídek platný od roku 2010, který schválil Kontrolní úřad.

43

(44)  Podle ustálené judikatury hodnocení opatření jako státní podpory vyžaduje, aby byly splněny všechny podmínky uvedené v daném ustanovení, viz věc C-142/87 Belgie v. Komise („Tubemeuse“), Sb. rozh. 1990, s. I-959.

44

Belgie

Komise („Tubemeuse“)

(45)  Věc C-248/84 Německo v. Komise, Sb. rozh. 1987, s. 4013.

45

Německo

Komise

(46)  Viz bod 3 v pokynech Kontrolního úřadu ke zdanění podnikatelské činnosti.

46

(47)  Věc C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze a další, Sb. rozh. 2006, s. I-289, bod 107 a následující body a citovaná judikatura.

47

Cassa di Risparmio di Firenze a další

(48)  Viz zejména věc C-143/99 Adria-Wien Pipeline a Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, Sb. rozh. 2001, s. I-8365, bod 38; věc C-501/00 Španělsko v. Komise, Sb. rozh. 2004, s. I-6717, bod 90 a věc C-66/02 Itálie v. Komise, Sb. rozh. 2005, s. I-10901, bod 77.

48

Adria-Wien Pipeline a Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

Španělsko

Komise

Itálie

Komise

(49)  Viz v tomto ohledu věc C-387/92 Banco Exterior de España, Sb. rozh. 1994, s. I-877, bod 14 a věc C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze a další, Sb. rozh. 2006, s. I-289, bod 132.

49

Banco Exterior de España

Cassa di Risparmio di Firenze a další

(50)  Viz bod 2 pokynů ke zdanění podnikatelské činnosti.

50

(51)  Článek 2.1.3 smlouvy o licencích a poplatcích.

51

(52)  Článek 2.1.4 smlouvy o licencích a poplatcích.

52

(53)  Článek 2.2.2 smlouvy o licencích a poplatcích.

53

(54)  Článek 2.1.5 smlouvy o licencích a poplatcích.

54

(55)  To je blíže objasněno ve vysvětlivce k návrhu zákona, která byla Parlamentu předložena v době přijetí zákona č. 153/2006, kterým se zrušuje předchozí zákon o poplatcích za stavbu silnic č. 17/1996. Dříve panovala nejistota ohledně povahy poplatku; zda se jedná o daň nebo pouze o poplatek za poskytované služby. Zákon č. 153/2006 byl přijat na základě rozsudku Nejvyššího soudu ve věci 415/2005, v němž soud dospěl k závěru, že poplatek za stavbu silnic je daní, a nikoli poplatkem za poskytované služby.

55

(56)  Vyhláška č. 120/2008, zveřejněna v části B Úředního věstníku.

56

(57)  Viz rovněž popis v oddíle I bodu 2.3.

57

(58)  Článek 1.2 smlouvy o licencích a poplatcích.

58

(59)  Věc C-372/97 Itálie v. Komise, Sb. rozh. 2004, s. I-3679, bod 44; věc C-66/02 Itálie v. Komise, bod 111 a věc C-148/04 Unicredito Italiano, Sb. rozh. 2005, s. I-11137, bod 54.

59

Itálie v. Komise

Itálie

Komise

Unicredito Italiano

(60)  Věc C-66/02 Itálie v. Komise, citováno výše, body 115 a 117 a věc C-148/04 Unicredito Italiano, citováno výše, body 56 a 58.

60

Itálie

Komise

Unicredito Italiano

(61)  Smlouvu o koupi nemovitostí a smlouvu o nájmu pozemku podepsal p. Kjartan Eiríksson jménem státní pokladny „na základě plné moci ze dne 8.5.2007“ a doplňkovou nájemní smlouvu „jménem státní pokladny v souladu se zákonem č. 176/2006 o předpisech po uzavření smlouvy s USA ohledně vrácení vojenského prostoru na letišti v Keflavíku p. Kjartan Eiríksson na základě plné moci ze dne 8.5.2007“. P. Eiríksson je výkonným ředitelem společnosti KADECO.

61

(62)  Viz v tomto ohledu věc C-290/07 P Komise v. Scott, Sb. rozh. 2010, dosud nezveřejněno, bod 68 a věc C-239/09 Seydaland, Sb. rozh. 2010, dosud nezveřejněno, bod 34.

62

Komise

Scott

Seydaland

(63)  Dopis společnosti KADECO ze dne 19.11.2010 připojený k dopisu ze dne 28.2.2011.

63

(64)  Dopis společnosti KADECO ze dne 16.6.2011 připojený k dopisu ze dne 21.6.2011.

64

(65)  Dopis společnosti KADECO ze dne 19.11.2010 připojený k dopisu ze dne 28.2.2011.

65

(66)  Viz http://www.rikisend.is/index.php?id=44

66

(67)  Viz anglická verze výroční zprávy islandského Národního kontrolního úřadu za rok 2008 na s. 23, k dispozici na internetu na adrese http://www.rikisendurskodun.is/fileadmin/media/skyrslur/arsskyrsla_2008_enska.pdf

67

(68)  Úlohou Státního obchodního centra je řídit veřejné zakázky na dodávky a služby na domácích a zahraničních trzích pro státní instituce a státní korporace podle zákona o veřejných zakázkách č. 84/2007, viz http://www.rikiskaup.is/english/nr/324

68

(69)  K dispozici pouze v islandštině, viz http://www.rikisend.is/skyrslur-eftir-utgafutima/2008.html

69

(70)  K nim nepatřila žádná z budov, které později zakoupila společnost Verne.

70

(71)  Mezi nimi byla budova č. 869.

71

(72)  To potvrdily informace poskytnuté v e-mailu islandských orgánů ze dne 1. června 2012 (dokument č. 636529).

72

(73)  Kontrolní úřad podotýká, že se ve zprávě o výkonnostním auditu islandského Národního kontrolního úřadu z března 2008 uvádí, že společnost Atlantic Film Studios zakoupila v dané oblasti ve skutečnosti 12 budov za částku ve výši 575 000 000 ISK a že kupní cena představovala 87 % ceny stanovené odborníkem, místní realitní kanceláří.

73

(74)  Později byla zjištěna přesná výměra 16 606 m2. V daném okamžiku (duben 2007) nebyla ještě v islandském katastru nemovitostí, nyní islandský národní registr (Þjóðskrá Íslands), zapsána skutečná výměra a hodnota budov nacházejících se na bývalé vojenské základně USA, která je nyní podle zákona č. 176/2006 předávána do civilního užívání.

74

2

Þjóðskrá Íslands)

(75)  Dopis společnosti KADECO ze dne 19. listopadu 2010 připojený k dopisu ze dne 28.2.2011.

75

(76)  Viz rozdělení v oddíle I bodě 3.2.

76

(77)  Společnost Atlantic Film Studios nabídla cenu za m2 ve výši 35 000 ISK, viz 117. bod odůvodnění.

77

2

(78)  Viz v tomto ohledu věc T-274/01 Valmont v. Komise, Sb. rozh. 2004, s. II-3145, bod 45.

78

Valmont

Komise

(79)  Platí některé výjimky, které však nejsou pro daný případ důležité.

79

(80)  Viz http://www.skra.is/pages/1183 „Islandský katastr nemovitostí [nyní islandský národní registr] odpovídá za sběr, zpracovávání, uchovávání a zveřejňování údajů o nemovitostech, jako jsou tržní údaje, které používají ústřední orgány a orgány místní samosprávy, realitní makléři a finanční sektor. Islandský katastr nemovitostí analyzuje a zveřejňuje údaje o trhu nemovitostí, které jsou založeny na zaevidovaných údajích o prodejích nemovitostí, jež jsou shromažďovány od roku 1980. Prodejní ceny a způsoby platby uvedené v jednotlivých prodejních smlouvách jsou shromažďovány v databázi katastru nemovitostí a používají se k výpočtu ekonomických ukazatelů, jako je index cen nemovitostí. Islandský katastr nemovitostí zřídil a provozuje databázi katastru nemovitostí, která je centralizovaným systémem pro sběr dat a informačním zdrojem pro veškeré údaje o pozemcích a nemovitostech.“

80

(81)  Viz http://www.skra.is/Um-okkur/Frettir/Frett&NewsID=4103

81

(82)  Během osmi měsíců roku 2005, všech měsíců roku 2006 a 2007, 10 měsíců roku 2008, 10 měsíců roku 2009, devíti měsíců roku 2010 a 10 měsíců roku 2011 byla celková prodejní cena komerčních budov mimo oblast hlavního města každý měsíc vyšší než celkové oficiální ocenění. Poslední informace, které jsou k dispozici na internetových stránkách islandského národního registru, se týkají transakcí zaevidovaných v květnu 2012. Tyto informace prokazují, že celkové prodejní ceny u zaevidovaných transakcí byly soustavně a celkově vyšší než oficiální ocenění, a to rovněž u komerčních budov mimo oblast hlavního města.

82

(83)  Kontrolní úřad podotýká, že tato ocenění byla uvedena ve smlouvě o koupi nemovitostí.

83

(84)  Viz v tomto ohledu rovněž věc C-124/10 P, Komise v. Électicité de France (EDF), rozsudek Soudního dvora (velkého senátu) ze dne 5.6.2012, dosud nezveřejněno, bod 85.

84

Komise

Électicité de France (EDF

(85)  Dokument č. 634340.

85

(86)  Viz v tomto ohledu rozsudek ve věci C-367/95 P Komise v. Sytraval a Brink’s France. Sb. rozh. 1998, s. I-1719, bod 62 a spojené věci T-228/99 a T-233/99 Westdeutche Landesbank Girozentrale a Land Nordrhein Westfalen v. Komise, Sb. rozh. 2003, s. II-435, bod 167.

86

Komise

Sytraval a Brink’s France

Westdeutche Landesbank Girozentrale a Land Nordrhein Westfalen

Komise

(87)  Ve smlouvě o koupi nemovitostí je ocenění pozemku o výměře 9,6 ha zahrnuto v údaji pro budovu č. 864, celkem 252 100 000 ISK. Podle informací získaných v rámci správního řízení ocenění budovy č. 864 činilo 70 900 000 ISK, zatímco ocenění pozemku, na němž se nachází všech pět budov, činilo 181 200 000 ISK. Ocenění pozemku tudíž není v ocenění budov zahrnuto.

87

(88)  I když se zdá, že to je více zaměřeno na pronájem/koupi pozemku, v bodě 3.2 smlouvy o koupi nemovitostí je jednoznačně uvedeno, že v případě významných změn nebo změn hmotné povahy hranic a velikostí parcel při plánování týkajícím se bývalé vojenské základny USA se kupní cena parcely sníží. V bodě 4.4 smlouvy je stanoveno, že stát poskytne společnosti Verne náhradu s ohledem na jakékoli náklady vyplývající z přítomnosti nebezpečných látek, vyjma v případech, kdy stát může prokázat, že za přítomnost těchto nebezpečných látek odpovídá společnost Verne. Jediné podmínky ve smlouvě, které by se mohly považovat za „zvláštní povinnosti“ ve smyslu pokynů, se týkají budovy č. 864, která v době uzavření smlouvy sloužila jako záložní elektrocentrála pro distribuci energie na bývalé vojenské základně. Stát se se společností Verne dohodl na zachování jejího účelu jako záložní elektrocentrály pro danou oblast, přičemž rozvodná soustava bude rekonstruována. Islandské orgány během správního řízení neuvedly, že by tato skutečnost byla zohledněna v kupní ceně, ani neuplatnily postup podle bodu 2.2 pokynů, který by každopádně vyžadoval zvláštní posouzení údajné nevýhody nezávislým odhadcem. Islandské orgány ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení taktéž uvedly, že budovy nacházející se na parcele musí být zbourány a že náklady na zbourání uhradí společnost Verne. Ve smlouvě o koupi nemovitostí nejsou žádné náklady na zbourání zmíněny a islandské orgány to blíže nerozvedly. Tři budovy (č. 872, 866 a 864) zbourány nebyly. Zbourány byly budovy č. 867 a 889 (jichž se kupní smlouva netýkala). Není však jasné, kdy nebo zda náklady uhradil prodávající či kupující. Budova č. 867 byla malá rozvodna nacházející se na jižní straně budovy č. 869 a budovou č. 889 byl skladovací stan. Kontrolní úřad vyvozuje závěr, že náklady na zbourání těchto menších staveb byly každopádně v rámci prodeje průmyslových budov o výměře více než 31 000 m2 minimální.

88

2

(89)  Islandský stát byl vlastníkem pozemku nejméně od roku 1951, kdy jej dal k užívání vládě USA. V roce 2006 při odchodu amerického námořnictva převzal stát pozemky a budovy zpět, jak bylo popsáno výše.

89

(90)  Kontrolní úřad vzal mimoto v potaz rozhodnutí Komise pro odškodnění za vyvlastnění podle zákona č. 11/1973 týkající se pozemků v sousedství hlavního města a v oblasti Reykjanes.

90

(91)  Což odpovídá částce za m2 ve výši 1 967 ISK.

91

2

(92)  92 Věc C482/99 Francie v. Komise (Stardust Marine), Sb. rozh. 2002, s. I-4397, body 50–59 a článek 1 směrnice o průhlednosti.

92

Francie

Komise (Stardust Marine)

(93)  Věc 482/99 Francie v. Komise (Stardust Marine), citováno výše, bod 57.

93

Francie

Komise (Stardust Marine

(94)  V té době již společnosti Landsvirkjun a Verne uzavřely smlouvu o dodávkách elektrické energie ze dne 26.2.2008, která byla později nahrazena posuzovanou smlouvou o dodávkách elektrické energie, jež byla uzavřena v říjnu 2009.

94

(95)  Viz rovněž internetové stránky „Invest in Iceland“ na adrese www.invest.is

95

(96)  Věc C-39/94, SFEI v. La Poste, Sb. rozh. 2006, s. I-3547, bod 60.

96

SFEI

La Poste

(97)  Tato zásada je objasněna v pokynech Kontrolního úřadu k použití ustanovení o státní podpoře veřejným podnikům v oblasti zpracovatelského průmyslu, část IV Pravidla pro vyrovnávací platbu za závazek veřejné služby, státní vlastnictví podniků a podpora veřejných podniků.

97

(98)  Viz např. stanovisko generálního advokáta Jacobse, spojené věci C-278/92, C-279/92 a C-280/92 Španělské království v. Komise, Sb. rozh. 1994, s. I-4103, bod 28.

98

Španělské království

Komise

(99)  Viz rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 305/09/KOL o smlouvě o prodeji energie uzavřené obcí Notodden a společností Becromal Norway AS.

99

(100)  Viz pokyny Kontrolního úřadu k použití ustanovení o státní podpoře veřejným podnikům v oblasti zpracovatelského průmyslu, část IV Pravidla pro vyrovnávací platbu za závazek veřejné služby, státní vlastnictví podniků a podpora veřejných podniků, bod 5 odst. 1.

100

(101)  To platí i přesto, že bod 11.1 smlouvy o licencích a poplatcích stanoví, že vstup smlouvy v platnost je podmíněn uzavřením investiční smlouvy, jelikož islandské orgány potvrdily, že podmínky smlouvy o licencích a poplatcích nabyly účinku již počátkem roku 2009, bez ohledu na investiční smlouvu.

101

(102)  Dopis ze dne 28.2.2011 (dokument č. 589033), s. 33.

102

(103)  Tj. smlouva o licencích a poplatcích a později zrušená investiční smlouva.

103

(104)  Věc T-162/06 Kronoply v. Komise, Sb. rozh. 2009, s. II-1, bod 27. Viz rovněž věc C-34/2009 Petrogal, kde Komise uvedla, že v případě podpory ad hoc by měl příslušný orgán ještě před zahájením prací na projektu vystavit dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu, a věc C-390/06 Nuova Agricast Srl bod 69. Tuto zásadu potvrzuje věc T-212/00 Nuove Industrie molisane Srl v. Komise, Sb. rozh. 2002, s. II-347.

104

Kronoply

Komise

Petrogal

ad hoc

Nuova Agricast Srl

Nuove Industrie molisane Srl

Komise

(105)  Viz pokyny k regionální podpoře, poznámka pod čarou č. 32.

105

(106)  Věc N-357/2008 Fri-El Acerra S.r.l. (Itálie), 2009, Úř. věst. C 95, s. 20, bod 40. Viz rovněž rozhodnutí Komise ze dne 15.9.2010, C 8/2009, Fri-El Acerra, 2010, Úř. věst. L 46, s. 28.

106

Fri-El Acerra S.r.l.

Fri-El Acerra

(107)  Viz spojené věci E-17/10 a E-6/11, Lichtenštejnsko a další v. Kontrolní úřad ESVO, body 141 a 142, dosud nezveřejněno ve Sb. rozh. ESVO.

107

Lichtenštejnsko a další

Kontrolní úřad ESVO

(108)  Viz spojené věci E-4/10, E-6/10 a E-7/10, Lichtenštejnsko a další v. Kontrolní úřad ESVO, bod 174, dosud nezveřejněno ve Sb. rozh. ESVO.

108

Lichtenštejnsko a další

Kontrolní úřad ESVO

---