# Europos Sąjungos L 348/2013

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2013.348.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 348 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 56 tomas2013m. gruodžio 20d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2013.348.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 348

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

56 tomas2013m. gruodžio 20d.

---

| Turinys | | I   Įstatymo galią turintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1315/2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 661/2010/ES (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1316/2013, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 bei panaikinami reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010 (
  1
  ) | 129 |

Turinys

I   Įstatymo galią turintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1315/2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 661/2010/ES (
  1
  )

1

1

*

2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1316/2013, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 bei panaikinami reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010 (
  1
  )

1

129

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Įstatymo galią turintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 20.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 348/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 348/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1315/2013

2013 m. gruodžio 11 d.

dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 661/2010/ES

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 172 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | siekiant aiškumo Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1692/96/EB (3), Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 661/2010/ES (4) buvo išdėstytas nauja redakcija; |
| --- | --- |

(1)

siekiant aiškumo Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1692/96/EB (3), Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 661/2010/ES (4) buvo išdėstytas nauja redakcija;

| (2) | planuojant, plėtojant ir eksploatuojant transeuropinius transporto tinklus prisidedama prie pagrindinių Sąjungos tikslų, nustatytų, inter alia, strategijoje „Europa 2020“ ir Komisijos Baltojoje knygoje „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (toliau – Baltoji knyga), pavyzdžiui, sklandaus vidaus rinkos veikimo ir ekonominės, socialinės bei teritorinės sanglaudos stiprinimo, įgyvendinimo. Jų konkrečiais tikslais taip pat siekiama, kad būtų sudarytos sąlygos sklandžiam, saugiam ir tvariam asmenų ir prekių judėjimui, taip pat užtikrintas susisiekimas ir jungtis su visais Sąjungos regionais ir prisidėta prie tolesnio ekonomikos augimo ir konkurencingumo pasauliniu mastu. Siekiant tų konkrečių tikslų turėtų būti kuriamos nacionalinių transporto tinklų jungtys ir užtikrinama jų sąveika efektyviai naudojant išteklius ir tvariai. Pavyzdžiui, geležinkelių sąveika galėtų būti pagerinta pasitelkus inovacinius sprendimus, susijusius, pavyzdžiui, su traukinio įranga ir kelių pločių geležinkelių vėžėmis, kuriais siekiama padidinti sistemų suderinamumą; |
| --- | --- |

(2)

planuojant, plėtojant ir eksploatuojant transeuropinius transporto tinklus prisidedama prie pagrindinių Sąjungos tikslų, nustatytų, inter alia, strategijoje „Europa 2020“ ir Komisijos Baltojoje knygoje „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (toliau – Baltoji knyga), pavyzdžiui, sklandaus vidaus rinkos veikimo ir ekonominės, socialinės bei teritorinės sanglaudos stiprinimo, įgyvendinimo. Jų konkrečiais tikslais taip pat siekiama, kad būtų sudarytos sąlygos sklandžiam, saugiam ir tvariam asmenų ir prekių judėjimui, taip pat užtikrintas susisiekimas ir jungtis su visais Sąjungos regionais ir prisidėta prie tolesnio ekonomikos augimo ir konkurencingumo pasauliniu mastu. Siekiant tų konkrečių tikslų turėtų būti kuriamos nacionalinių transporto tinklų jungtys ir užtikrinama jų sąveika efektyviai naudojant išteklius ir tvariai. Pavyzdžiui, geležinkelių sąveika galėtų būti pagerinta pasitelkus inovacinius sprendimus, susijusius, pavyzdžiui, su traukinio įranga ir kelių pločių geležinkelių vėžėmis, kuriais siekiama padidinti sistemų suderinamumą;

| (3) | didėjant eismo intensyvumui, tarptautiniame transporte vis dažniau susidaro eismo spūsčių. Siekiant užtikrinti tarptautinį keleivių ir prekių judėjimą, transeuropinio transporto tinklo pajėgumas ir to pajėgumo naudojimas turėtų būti optimizuojamas ir, kai reikia, didinamas pašalinant infrastruktūros pralaidumo kliūtis, taip pat sukuriant trūkstamas infrastruktūros jungtis valstybėse narėse, tarp jų ir prireikus su kaimyninėmis šalimis, atsižvelgiant į vykstančias derybas su šalimis kandidatėmis bei potencialiomis šalimis kandidatėmis; |
| --- | --- |

(3)

didėjant eismo intensyvumui, tarptautiniame transporte vis dažniau susidaro eismo spūsčių. Siekiant užtikrinti tarptautinį keleivių ir prekių judėjimą, transeuropinio transporto tinklo pajėgumas ir to pajėgumo naudojimas turėtų būti optimizuojamas ir, kai reikia, didinamas pašalinant infrastruktūros pralaidumo kliūtis, taip pat sukuriant trūkstamas infrastruktūros jungtis valstybėse narėse, tarp jų ir prireikus su kaimyninėmis šalimis, atsižvelgiant į vykstančias derybas su šalimis kandidatėmis bei potencialiomis šalimis kandidatėmis;

| (4) | kaip nurodyta Baltojoje knygoje, transporto našumą ir veiksmingumą galima gerokai padidinti užtikrinant geresnį transporto rūšių integravimą visame tinkle infrastruktūros, informacijos srautų bei procedūrų atžvilgiu; |
| --- | --- |

(4)

kaip nurodyta Baltojoje knygoje, transporto našumą ir veiksmingumą galima gerokai padidinti užtikrinant geresnį transporto rūšių integravimą visame tinkle infrastruktūros, informacijos srautų bei procedūrų atžvilgiu;

| (5) | Baltojoje knygoje raginama diegti su transportu susijusias informacines ir ryšių technologijas, siekiant užtikrinti geresnį ir integruotą eismo valdymą, taip pat supaprastinti administracines procedūras gerinant krovinių logistiką, galimybes nustatyti krovinio buvimo vietą ir jį sekti, optimizuojant grafikus ir eismo srautus. Taikant tokias priemones skatinamas veiksmingas transporto infrastruktūros valdymas ir naudojimas, todėl šis reglamentas joms turėtų būti taikomas; |
| --- | --- |

(5)

Baltojoje knygoje raginama diegti su transportu susijusias informacines ir ryšių technologijas, siekiant užtikrinti geresnį ir integruotą eismo valdymą, taip pat supaprastinti administracines procedūras gerinant krovinių logistiką, galimybes nustatyti krovinio buvimo vietą ir jį sekti, optimizuojant grafikus ir eismo srautus. Taikant tokias priemones skatinamas veiksmingas transporto infrastruktūros valdymas ir naudojimas, todėl šis reglamentas joms turėtų būti taikomas;

| (6) | formuojant transeuropinio transporto tinklo politiką, reikia atsižvelgti į transporto politikos ir infrastruktūros valdymo pokyčius. Pagrindinis subjektas, atsakingas už transporto infrastruktūros kūrimą ir techninę priežiūrą, tebėra valstybės narės. Tačiau kiti subjektai, įskaitant privačiojo sektoriaus partnerius, taip pat tapo svarbūs diegiant daugiarūšiam transportui skirtą transeuropinį transporto tinklą ir darant susijusias investicijas, įskaitant regionines ir vietos valdžios institucijas, infrastruktūros valdytojus, koncesininkus arba uostų ir oro uostų administracijas; |
| --- | --- |

(6)

formuojant transeuropinio transporto tinklo politiką, reikia atsižvelgti į transporto politikos ir infrastruktūros valdymo pokyčius. Pagrindinis subjektas, atsakingas už transporto infrastruktūros kūrimą ir techninę priežiūrą, tebėra valstybės narės. Tačiau kiti subjektai, įskaitant privačiojo sektoriaus partnerius, taip pat tapo svarbūs diegiant daugiarūšiam transportui skirtą transeuropinį transporto tinklą ir darant susijusias investicijas, įskaitant regionines ir vietos valdžios institucijas, infrastruktūros valdytojus, koncesininkus arba uostų ir oro uostų administracijas;

| (7) | transeuropinį transporto tinklą iš esmės sudaro esama infrastruktūra. Norint visiškai pasiekti naujos transeuropinio transporto tinklo politikos tikslus, reglamente turėtų būti nustatyti vienodi infrastruktūros reikalavimai, kad transeuropinio transporto tinklo infrastruktūra juos atitiktų; |
| --- | --- |

(7)

transeuropinį transporto tinklą iš esmės sudaro esama infrastruktūra. Norint visiškai pasiekti naujos transeuropinio transporto tinklo politikos tikslus, reglamente turėtų būti nustatyti vienodi infrastruktūros reikalavimai, kad transeuropinio transporto tinklo infrastruktūra juos atitiktų;

| (8) | transeuropinis transporto tinklas turėtų būti plėtojamas kuriant naują transporto infrastruktūrą, rekonstruojant ir modernizuojant esamą infrastruktūrą, taip pat taikant priemones, kuriomis būtų skatinamas tausiu išteklių naudojimu grindžiamas tinklo naudojimas. Tam tikrais atvejais dėl to, kad praeityje nebuvo atliekama reguliari techninė priežiūra, geležinkelio infrastruktūrą reikia rekonstruoti. Rekonstrukcija – tai procesas, kurį užbaigus užtikrinama, kad esami geležinkelio infrastruktūros įrenginiai atitiktų pirminės konstrukcijos parametrus, ir ilgam laikui pagerinama šios infrastruktūros kokybė, palyginti su jos dabartine būkle, taikant šiame reglamente nustatytus reikalavimus ir nuostatas; |
| --- | --- |

(8)

transeuropinis transporto tinklas turėtų būti plėtojamas kuriant naują transporto infrastruktūrą, rekonstruojant ir modernizuojant esamą infrastruktūrą, taip pat taikant priemones, kuriomis būtų skatinamas tausiu išteklių naudojimu grindžiamas tinklo naudojimas. Tam tikrais atvejais dėl to, kad praeityje nebuvo atliekama reguliari techninė priežiūra, geležinkelio infrastruktūrą reikia rekonstruoti. Rekonstrukcija – tai procesas, kurį užbaigus užtikrinama, kad esami geležinkelio infrastruktūros įrenginiai atitiktų pirminės konstrukcijos parametrus, ir ilgam laikui pagerinama šios infrastruktūros kokybė, palyginti su jos dabartine būkle, taikant šiame reglamente nustatytus reikalavimus ir nuostatas;

| (9) | įgyvendinant bendros svarbos projektus reikėtų tinkamai atsižvelgti į kiekvieno atitinkamo atskiro projekto konkrečias aplinkybes. Jeigu įmanoma, reikėtų išnaudoti sinergiją su kitų sričių politika, pavyzdžiui, su turizmo aspektais, į civilinės inžinerijos konstrukcijas, pavyzdžiui, tiltus arba tunelius, integruojant dviračių infrastruktūrą, skirtą tolimojo susisiekimo dviračių takams, pavyzdžiui, EuroVelo trasoms; |
| --- | --- |

(9)

įgyvendinant bendros svarbos projektus reikėtų tinkamai atsižvelgti į kiekvieno atitinkamo atskiro projekto konkrečias aplinkybes. Jeigu įmanoma, reikėtų išnaudoti sinergiją su kitų sričių politika, pavyzdžiui, su turizmo aspektais, į civilinės inžinerijos konstrukcijas, pavyzdžiui, tiltus arba tunelius, integruojant dviračių infrastruktūrą, skirtą tolimojo susisiekimo dviračių takams, pavyzdžiui, EuroVelo trasoms;

| (10) | transeuropinis transporto tinklas turėtų būti plėtojamas laikantis dviejų lygmenų struktūros, apimančios visuotinį tinklą ir pagrindinį tinklą, remiantis bendra ir skaidria metodika; tie du lygmenys laikomi aukščiausiu infrastruktūros planavimo lygiu Sąjungoje; |
| --- | --- |

(10)

transeuropinis transporto tinklas turėtų būti plėtojamas laikantis dviejų lygmenų struktūros, apimančios visuotinį tinklą ir pagrindinį tinklą, remiantis bendra ir skaidria metodika; tie du lygmenys laikomi aukščiausiu infrastruktūros planavimo lygiu Sąjungoje;

| (11) | visuotinis tinklas turėtų būti visą Europą aprėpiantis transporto tinklas, kuriuo būtų užtikrintas susisiekimas ir jungtis su visais Sąjungos regionais, įskaitant nutolusius, salų ir atokiausius regionus, kaip, be kita ko, siekiama ir įgyvendinant integruotą jūrų politiką, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1255/2011 (5), ir didinama jų socialinė ir ekonominė sanglauda. Šiuo reglamentu nustatytose gairėse (toliau – gairės) turėtų būti nustatyti visuotinio tinklo infrastruktūros reikalavimai siekiant ne vėliau kaip 2050 m. skatinti aukštos kokybės tinklo plėtrą visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

(11)

visuotinis tinklas turėtų būti visą Europą aprėpiantis transporto tinklas, kuriuo būtų užtikrintas susisiekimas ir jungtis su visais Sąjungos regionais, įskaitant nutolusius, salų ir atokiausius regionus, kaip, be kita ko, siekiama ir įgyvendinant integruotą jūrų politiką, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1255/2011 (5), ir didinama jų socialinė ir ekonominė sanglauda. Šiuo reglamentu nustatytose gairėse (toliau – gairės) turėtų būti nustatyti visuotinio tinklo infrastruktūros reikalavimai siekiant ne vėliau kaip 2050 m. skatinti aukštos kokybės tinklo plėtrą visoje Sąjungoje;

| (12) | Baltojoje knygoje taip pat pripažįstama, kad išlieka esminių transporto infrastruktūros skirtumų tarp rytinės ir vakarinės Sąjungos dalių. Tuos skirtumus reikia naikinti, kad būtų sukurtas visiškai integruotas Europos transporto infrastruktūros tinklas; |
| --- | --- |

(12)

Baltojoje knygoje taip pat pripažįstama, kad išlieka esminių transporto infrastruktūros skirtumų tarp rytinės ir vakarinės Sąjungos dalių. Tuos skirtumus reikia naikinti, kad būtų sukurtas visiškai integruotas Europos transporto infrastruktūros tinklas;

| (13) | remiantis visuotinio tinklo struktūra, pagrindinis tinklas turėtų būti apibrėžtas ir imtasi atitinkamų jo kūrimo priemonių ne vėliau kaip 2030 m. pirmumo tvarka. Pagrindinis tinklas turėtų būti pagrindas, kuriuo remiantis būtų plėtojamas tvarus daugiarūšio transporto tinklas, ir turėtų skatinti viso visuotinio tinklo plėtojimą. Jis turėtų suteikti galimybę Sąjungoje imtis veiksmų, kuriais daugiausia dėmesio būtų skiriama didžiausią Europos pridėtinę vertę turinčioms transeuropinio transporto tinklo dalims, visų pirma tarpvalstybinėms atkarpoms, trūkstamoms jungtims, daugiarūšio vežimo jungtims ir pagrindinėms pralaidumo kliūtims, taip padedant įgyvendinti Baltojoje knygoje nustatytą tikslą – ne vėliau kaip 2050 m. transporto sektoriuje išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 60 %, palyginti su 1990 m.; |
| --- | --- |

(13)

remiantis visuotinio tinklo struktūra, pagrindinis tinklas turėtų būti apibrėžtas ir imtasi atitinkamų jo kūrimo priemonių ne vėliau kaip 2030 m. pirmumo tvarka. Pagrindinis tinklas turėtų būti pagrindas, kuriuo remiantis būtų plėtojamas tvarus daugiarūšio transporto tinklas, ir turėtų skatinti viso visuotinio tinklo plėtojimą. Jis turėtų suteikti galimybę Sąjungoje imtis veiksmų, kuriais daugiausia dėmesio būtų skiriama didžiausią Europos pridėtinę vertę turinčioms transeuropinio transporto tinklo dalims, visų pirma tarpvalstybinėms atkarpoms, trūkstamoms jungtims, daugiarūšio vežimo jungtims ir pagrindinėms pralaidumo kliūtims, taip padedant įgyvendinti Baltojoje knygoje nustatytą tikslą – ne vėliau kaip 2050 m. transporto sektoriuje išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 60 %, palyginti su 1990 m.;

| (14) | tinkamai pagrįstais atvejais turėtų būti galimos pagrindiniam tinklui taikytinų infrastruktūros reikalavimų išimtys. Tai turėtų apimti atvejus, kai investicijų negalima pagrįsti, pavyzdžiui, retai apgyvendintose vietovėse; |
| --- | --- |

(14)

tinkamai pagrįstais atvejais turėtų būti galimos pagrindiniam tinklui taikytinų infrastruktūros reikalavimų išimtys. Tai turėtų apimti atvejus, kai investicijų negalima pagrįsti, pavyzdžiui, retai apgyvendintose vietovėse;

| (15) | izoliuotų ar iš dalies izoliuotų geležinkelių tinklų ypatinga padėtis turėtų būti pripažinta taikant jiems tam tikrų infrastruktūros reikalavimų išimtis; |
| --- | --- |

(15)

izoliuotų ar iš dalies izoliuotų geležinkelių tinklų ypatinga padėtis turėtų būti pripažinta taikant jiems tam tikrų infrastruktūros reikalavimų išimtis;

| (16) | atlikdama pagrindinio tinklo diegimo peržiūrą ne vėliau kaip 2023 m., Komisija turėtų atsižvelgti į nacionalinius diegimo planus ir būsimą plėtrą; |
| --- | --- |

(16)

atlikdama pagrindinio tinklo diegimo peržiūrą ne vėliau kaip 2023 m., Komisija turėtų atsižvelgti į nacionalinius diegimo planus ir būsimą plėtrą;

| (17) | transeuropinis transporto tinklas apima tik dalį esamų transporto tinklų. Ne vėliau kaip 2023 m. atlikdama pagrindinio tinklo diegimo peržiūrą, Komisija kartu su atitinkamomis valstybėmis narėmis turėtų įvertinti, ar kitos dalys, pavyzdžiui, kai kurie III klasės vidaus vandenų keliai, turėtų būti integruoti į tinklą. Atlikdama tą peržiūrą, Komisija turėtų taip pat įvertinti projektų vykdymo pažangos lygį ir prireikus turėtų turėti galimybę persvarstyti jų terminus, atsižvelgdama į visus pokyčius, kurie gali daryti poveikį tų terminų laikymosi tikimybei; |
| --- | --- |

(17)

transeuropinis transporto tinklas apima tik dalį esamų transporto tinklų. Ne vėliau kaip 2023 m. atlikdama pagrindinio tinklo diegimo peržiūrą, Komisija kartu su atitinkamomis valstybėmis narėmis turėtų įvertinti, ar kitos dalys, pavyzdžiui, kai kurie III klasės vidaus vandenų keliai, turėtų būti integruoti į tinklą. Atlikdama tą peržiūrą, Komisija turėtų taip pat įvertinti projektų vykdymo pažangos lygį ir prireikus turėtų turėti galimybę persvarstyti jų terminus, atsižvelgdama į visus pokyčius, kurie gali daryti poveikį tų terminų laikymosi tikimybei;

| (18) | atlikdama pagrindinio tinklo diegimo peržiūrą ne vėliau kaip 2023 m., Komisija po konsultacijų su valstybėmis narėmis turėtų įvertinti, ar įtraukti kitas tinklo dalis, ypač prioritetinius projektus, numatytus Sprendime Nr. 661/2010/ES; |
| --- | --- |

(18)

atlikdama pagrindinio tinklo diegimo peržiūrą ne vėliau kaip 2023 m., Komisija po konsultacijų su valstybėmis narėmis turėtų įvertinti, ar įtraukti kitas tinklo dalis, ypač prioritetinius projektus, numatytus Sprendime Nr. 661/2010/ES;

| (19) | siekiant pagrindinį tinklą kurti darniai bei laiku ir taip sudaryti sąlygas maksimaliai padidinti tinklo teikiamą naudą, atitinkamos valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų imtasi atitinkamų priemonių siekiant ne vėliau kaip 2030 m. užbaigti bendros svarbos projektus. Valstybės narės turėtų dėti visas galimas pastangas siekdamos, kad ne vėliau kaip 2050 m. jis būtų baigtas kurti ir kad būtų įvykdytos atitinkamos gairių nuostatos; |
| --- | --- |

(19)

siekiant pagrindinį tinklą kurti darniai bei laiku ir taip sudaryti sąlygas maksimaliai padidinti tinklo teikiamą naudą, atitinkamos valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų imtasi atitinkamų priemonių siekiant ne vėliau kaip 2030 m. užbaigti bendros svarbos projektus. Valstybės narės turėtų dėti visas galimas pastangas siekdamos, kad ne vėliau kaip 2050 m. jis būtų baigtas kurti ir kad būtų įvykdytos atitinkamos gairių nuostatos;

| (20) | būtina nustatyti bendros svarbos projektus, kuriuos vykdant bus prisidėta prie transeuropinio transporto tinklo sukūrimo, kuriais būtų padedama pasiekti tikslus ir kurie atitiktų gairėse nustatytus prioritetus. Jų vykdymas turėtų priklausyti nuo jų išbaigtumo laipsnio, nuo jų atitikties Sąjungos ir nacionalinėms teisinėms procedūroms ir nuo turimų finansinių išteklių, nedarant poveikio valstybės narės arba Sąjungos finansiniam įsipareigojimui; |
| --- | --- |

(20)

būtina nustatyti bendros svarbos projektus, kuriuos vykdant bus prisidėta prie transeuropinio transporto tinklo sukūrimo, kuriais būtų padedama pasiekti tikslus ir kurie atitiktų gairėse nustatytus prioritetus. Jų vykdymas turėtų priklausyti nuo jų išbaigtumo laipsnio, nuo jų atitikties Sąjungos ir nacionalinėms teisinėms procedūroms ir nuo turimų finansinių išteklių, nedarant poveikio valstybės narės arba Sąjungos finansiniam įsipareigojimui;

| (21) | bendros svarbos projektuose turėtų atsispindėti Europos pridėtinė vertė. Tarpvalstybiniai projektai paprastai turi didelę Europos pridėtinę vertę, tačiau šių projektų tiesioginis ekonominis poveikis, palyginti su išskirtinai nacionaliniais projektais, gali būti mažesnis. Siekiant užtikrinti, kad tokie tarpvalstybiniai projektai būtų įvykdyti, Sąjunga jų atžvilgiu turėtų imtis prioritetinių veiksmų; |
| --- | --- |

(21)

bendros svarbos projektuose turėtų atsispindėti Europos pridėtinė vertė. Tarpvalstybiniai projektai paprastai turi didelę Europos pridėtinę vertę, tačiau šių projektų tiesioginis ekonominis poveikis, palyginti su išskirtinai nacionaliniais projektais, gali būti mažesnis. Siekiant užtikrinti, kad tokie tarpvalstybiniai projektai būtų įvykdyti, Sąjunga jų atžvilgiu turėtų imtis prioritetinių veiksmų;

| (22) | turėtų būti atliekama bendros svarbos projektų, kuriems siekiama gauti Sąjungos finansavimą, socialinė ekonominė sąnaudų ir naudos analizė, grindžiama pripažinta metodika, kurią atliekant būtų atsižvelgiama į susijusią socialinę, ekonominę, su klimatu susijusią ir aplinkosauginę naudą ir sąnaudas. Su klimatu susijusių ir aplinkosauginių sąnaudų ir naudos analizė turėtų būti grindžiama pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/92/ES (6) atliktu poveikio aplinkai įvertinimu; |
| --- | --- |

(22)

turėtų būti atliekama bendros svarbos projektų, kuriems siekiama gauti Sąjungos finansavimą, socialinė ekonominė sąnaudų ir naudos analizė, grindžiama pripažinta metodika, kurią atliekant būtų atsižvelgiama į susijusią socialinę, ekonominę, su klimatu susijusią ir aplinkosauginę naudą ir sąnaudas. Su klimatu susijusių ir aplinkosauginių sąnaudų ir naudos analizė turėtų būti grindžiama pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/92/ES (6) atliktu poveikio aplinkai įvertinimu;

| (23) | siekiant padėti įgyvendinti Baltojoje knygoje dėl transporto nustatytus su klimatu susijusius mažinimo tikslus – ne vėliau kaip 2050 m. išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 60 %, palyginti su 1990 m., – turėtų būti įvertintas bendros svarbos projektų, pagal kuriuos kuriama nauja, plečiama arba modernizuojama esama transporto infrastruktūra, poveikio aspektas, susijęs su šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis; |
| --- | --- |

(23)

siekiant padėti įgyvendinti Baltojoje knygoje dėl transporto nustatytus su klimatu susijusius mažinimo tikslus – ne vėliau kaip 2050 m. išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 60 %, palyginti su 1990 m., – turėtų būti įvertintas bendros svarbos projektų, pagal kuriuos kuriama nauja, plečiama arba modernizuojama esama transporto infrastruktūra, poveikio aspektas, susijęs su šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis;

| (24) | kai kurias tinklo dalis valdo ne valstybės narės, o kiti subjektai. Vis dėlto valstybės narės yra atsakingos už tai, kad būtų užtikrinta, kad tinklui taikomos taisyklės būtų tinkamai taikomos jų teritorijoje. Kadangi kuriant ir diegiant transeuropinį transporto tinklą šis reglamentas turi būti visuotinai taikomas, visos tinklo šalys turėtų turėti šiame reglamente nustatytas teises ir pareigas, taip pat teises ir pareigas, nustatytas kituose atitinkamuose Sąjungos ir nacionalinės teisės aktuose; |
| --- | --- |

(24)

kai kurias tinklo dalis valdo ne valstybės narės, o kiti subjektai. Vis dėlto valstybės narės yra atsakingos už tai, kad būtų užtikrinta, kad tinklui taikomos taisyklės būtų tinkamai taikomos jų teritorijoje. Kadangi kuriant ir diegiant transeuropinį transporto tinklą šis reglamentas turi būti visuotinai taikomas, visos tinklo šalys turėtų turėti šiame reglamente nustatytas teises ir pareigas, taip pat teises ir pareigas, nustatytas kituose atitinkamuose Sąjungos ir nacionalinės teisės aktuose;

| (25) | siekiant užtikrinti ryšius ir sąveiką tarp atitinkamų infrastruktūros tinklų, būtina bendradarbiauti su kaimyninėmis ir trečiosiomis šalimis. Todėl Sąjunga tam tikrais atvejais turėtų skatinti bendros svarbos projektus su tomis šalimis; |
| --- | --- |

(25)

siekiant užtikrinti ryšius ir sąveiką tarp atitinkamų infrastruktūros tinklų, būtina bendradarbiauti su kaimyninėmis ir trečiosiomis šalimis. Todėl Sąjunga tam tikrais atvejais turėtų skatinti bendros svarbos projektus su tomis šalimis;

| (26) | siekiant visame tinkle integruoti įvairias transporto rūšis, reikia užtikrinti tinkamą transeuropinio transporto tinklo planavimą. Tai reiškia ir specialių reikalavimų taikymą infrastruktūros, telematikos priemonių, įrangos ir paslaugų atžvilgiu visame tinkle. Todėl būtina užtikrinti, kad visoje Europoje kiekvienos transporto rūšies atžvilgiu tokie reikalavimai būtų diegiami tinkamai bei darniai ir kad būtų užtikrintas jų tarpusavio ryšis visame transeuropiniame transporto tinkle ir už jo ribų, siekiant pasinaudoti tinklo poveikio teikiama nauda ir sudaryti sąlygas veiksmingoms ilgųjų nuotolių transeuropinio transporto operacijoms; |
| --- | --- |

(26)

siekiant visame tinkle integruoti įvairias transporto rūšis, reikia užtikrinti tinkamą transeuropinio transporto tinklo planavimą. Tai reiškia ir specialių reikalavimų taikymą infrastruktūros, telematikos priemonių, įrangos ir paslaugų atžvilgiu visame tinkle. Todėl būtina užtikrinti, kad visoje Europoje kiekvienos transporto rūšies atžvilgiu tokie reikalavimai būtų diegiami tinkamai bei darniai ir kad būtų užtikrintas jų tarpusavio ryšis visame transeuropiniame transporto tinkle ir už jo ribų, siekiant pasinaudoti tinklo poveikio teikiama nauda ir sudaryti sąlygas veiksmingoms ilgųjų nuotolių transeuropinio transporto operacijoms;

| (27) | siekiant apibrėžti visuotinio ir pagrindinio tinklo esamą ir planuojamą transporto infrastruktūrą, turėtų būti parengti žemėlapiai, o laikui bėgant jie turėtų būti pritaikomi atsižvelgiant į eismo srautų pokyčius. Sudarant tuos žemėlapius techninis pagrindas yra Transeuropinio transporto tinklo sąveikioji geografinės ir techninės informacijos sistema (toliau – TENtec), kurioje sukaupta išsamesnės informacijos apie transeuropinę transporto infrastruktūrą; |
| --- | --- |

(27)

siekiant apibrėžti visuotinio ir pagrindinio tinklo esamą ir planuojamą transporto infrastruktūrą, turėtų būti parengti žemėlapiai, o laikui bėgant jie turėtų būti pritaikomi atsižvelgiant į eismo srautų pokyčius. Sudarant tuos žemėlapius techninis pagrindas yra Transeuropinio transporto tinklo sąveikioji geografinės ir techninės informacijos sistema (toliau – TENtec), kurioje sukaupta išsamesnės informacijos apie transeuropinę transporto infrastruktūrą;

| (28) | gairėse turėtų būti nustatyti prioritetai siekiant sudaryti galimybes transeuropinio transporto tinklui plėtoti per nustatytą laikotarpį; |
| --- | --- |

(28)

gairėse turėtų būti nustatyti prioritetai siekiant sudaryti galimybes transeuropinio transporto tinklui plėtoti per nustatytą laikotarpį;

| (29) | telematikos priemonės yra reikalingos, kad jomis būtų galima remtis optimizuojant eismą ir transporto operacijas bei eismo saugą ir tobulinant susijusias paslaugas. Informacija keleiviams, įskaitant informaciją apie bilietų pardavimo ir rezervavimo sistemas, turėtų būti teikiama vadovaujantis Komisijos reglamentu (ES) Nr. 454/2011 (7); |
| --- | --- |

(29)

telematikos priemonės yra reikalingos, kad jomis būtų galima remtis optimizuojant eismą ir transporto operacijas bei eismo saugą ir tobulinant susijusias paslaugas. Informacija keleiviams, įskaitant informaciją apie bilietų pardavimo ir rezervavimo sistemas, turėtų būti teikiama vadovaujantis Komisijos reglamentu (ES) Nr. 454/2011 (7);

| (30) | gairėse turėtų būti numatytas visuotinio tinklo plėtojimas miestų transporto mazguose, vadovaujantis Sąjungos tvaraus judumo mieste tikslais, nes tie mazgai yra keleivių išvykimo ar krovinių išsiuntimo arba jų galutinės paskirties taškai („last mile“) transeuropiniame transporto tinkle, taip pat taškai, kuriuose pereinama į kitą tos pačios arba kitos rūšies transporto priemonę; |
| --- | --- |

(30)

gairėse turėtų būti numatytas visuotinio tinklo plėtojimas miestų transporto mazguose, vadovaujantis Sąjungos tvaraus judumo mieste tikslais, nes tie mazgai yra keleivių išvykimo ar krovinių išsiuntimo arba jų galutinės paskirties taškai („last mile“) transeuropiniame transporto tinkle, taip pat taškai, kuriuose pereinama į kitą tos pačios arba kitos rūšies transporto priemonę;

| (31) | dėl jo didelio masto, transeuropinis transporto tinklas turėtų suteikti pagrindą plačiai diegti naujas technologijas ir inovacijas, kurios, pavyzdžiui, gali padėti padidinti bendrą Europos transporto sektoriaus veiksmingumą ir sumažinti jo anglies dioksido išmetimo rodiklį. Taip bus prisidėta prie strategijos „Europa 2020“ tikslų ir Baltojoje knygoje nustatyto tikslo – išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ne vėliau kaip 2050 m. (palyginti su 1990 m. lygiu) sumažinti 60 % – pasiekimo; taip pat bus prisidedama prie siekio užtikrinti didesnį Sąjungos degalų tiekimo saugumą. Kad būtų pasiekti tie tikslai, transeuropiniame transporto tinkle turėtų būti padidintos galimybės naudoti alternatyviuosius ekologiškus degalus. Galimybės naudoti alternatyviuosius ekologiškus degalus turėtų būti grindžiamos tų degalų paklausa, ir neturėtų būti reikalavimo užtikrinti prieigą prie kiekvienos rūšies alternatyviųjų ekologiškų degalų kiekvienoje degalinėje; |
| --- | --- |

(31)

dėl jo didelio masto, transeuropinis transporto tinklas turėtų suteikti pagrindą plačiai diegti naujas technologijas ir inovacijas, kurios, pavyzdžiui, gali padėti padidinti bendrą Europos transporto sektoriaus veiksmingumą ir sumažinti jo anglies dioksido išmetimo rodiklį. Taip bus prisidėta prie strategijos „Europa 2020“ tikslų ir Baltojoje knygoje nustatyto tikslo – išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ne vėliau kaip 2050 m. (palyginti su 1990 m. lygiu) sumažinti 60 % – pasiekimo; taip pat bus prisidedama prie siekio užtikrinti didesnį Sąjungos degalų tiekimo saugumą. Kad būtų pasiekti tie tikslai, transeuropiniame transporto tinkle turėtų būti padidintos galimybės naudoti alternatyviuosius ekologiškus degalus. Galimybės naudoti alternatyviuosius ekologiškus degalus turėtų būti grindžiamos tų degalų paklausa, ir neturėtų būti reikalavimo užtikrinti prieigą prie kiekvienos rūšies alternatyviųjų ekologiškų degalų kiekvienoje degalinėje;

| (32) | transeuropinis transporto tinklas privalo užtikrinti efektyvų įvairių transporto rūšių naudojimą, siekiant suteikti daugiau galimybių keleivių ir krovinių vežimui rinktis tvaresnę transporto rūšį ir siekiant suteikti galimybę sujungti didelius krovinių kiekius pervežimui dideliais atstumais. Dėl to transporto daugiarūšiškumas keleiviams, naudotojams ir krovinių ekspeditoriams ekonominiu požiūriu taptų patrauklesnis; |
| --- | --- |

(32)

transeuropinis transporto tinklas privalo užtikrinti efektyvų įvairių transporto rūšių naudojimą, siekiant suteikti daugiau galimybių keleivių ir krovinių vežimui rinktis tvaresnę transporto rūšį ir siekiant suteikti galimybę sujungti didelius krovinių kiekius pervežimui dideliais atstumais. Dėl to transporto daugiarūšiškumas keleiviams, naudotojams ir krovinių ekspeditoriams ekonominiu požiūriu taptų patrauklesnis;

| (33) | siekiant sukurti visų rūšių transportą apimančią aukštos kokybės veiksmingą transporto infrastruktūrą, kuriant transeuropinį transporto tinklą turėtų būti atsižvelgta į keleivių ir krovinių vežimo saugumą ir saugą, poveikį klimato kaitai ir klimato kaitos daromą poveikį, galimų stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių poveikį infrastruktūrai ir prieinamumą visiems transporto naudotojams; |
| --- | --- |

(33)

siekiant sukurti visų rūšių transportą apimančią aukštos kokybės veiksmingą transporto infrastruktūrą, kuriant transeuropinį transporto tinklą turėtų būti atsižvelgta į keleivių ir krovinių vežimo saugumą ir saugą, poveikį klimato kaitai ir klimato kaitos daromą poveikį, galimų stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių poveikį infrastruktūrai ir prieinamumą visiems transporto naudotojams;

| (34) | planuodamos infrastruktūrą valstybės narės ir kiti projektų rengėjai turėtų deramai atsižvelgti į rizikos įvertinimus ir apsvarstyti adaptacines priemones, kuriomis reikiamu mastu didinamas atsparumas klimato kaitai ir ekologinėms nelaimėms; |
| --- | --- |

(34)

planuodamos infrastruktūrą valstybės narės ir kiti projektų rengėjai turėtų deramai atsižvelgti į rizikos įvertinimus ir apsvarstyti adaptacines priemones, kuriomis reikiamu mastu didinamas atsparumas klimato kaitai ir ekologinėms nelaimėms;

| (35) | valstybės narės ir kiti projektų rengėjai turėtų įvertinti planų ir projektų poveikį aplinkai, kaip numatyta Tarybos direktyvoje 92/43/EEB (8), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/60/EB (9), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/42/EB (10), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/147/EB (11) ir Direktyvoje 2011/92/ES, kad būtų išvengta neigiamo poveikio aplinkai, pvz., kraštovaizdžio suskaidymo, žemės užstatymo bei oro ir vandens taršos ir triukšmo, arba, jei išvengti neįmanoma, jis būtų sušvelnintas ar kompensuotas, ir veiksmingai apsaugota biologinė įvairovė; |
| --- | --- |

(35)

valstybės narės ir kiti projektų rengėjai turėtų įvertinti planų ir projektų poveikį aplinkai, kaip numatyta Tarybos direktyvoje 92/43/EEB (8), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/60/EB (9), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/42/EB (10), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/147/EB (11) ir Direktyvoje 2011/92/ES, kad būtų išvengta neigiamo poveikio aplinkai, pvz., kraštovaizdžio suskaidymo, žemės užstatymo bei oro ir vandens taršos ir triukšmo, arba, jei išvengti neįmanoma, jis būtų sušvelnintas ar kompensuotas, ir veiksmingai apsaugota biologinė įvairovė;

| (36) | turėtų būti atsižvelgta į aplinkos bei biologinės įvairovės apsaugą ir į strateginius reikalavimus vidaus vandenų transportui; |
| --- | --- |

(36)

turėtų būti atsižvelgta į aplinkos bei biologinės įvairovės apsaugą ir į strateginius reikalavimus vidaus vandenų transportui;

| (37) | valstybės narės ir kiti projektų rengėjai turėtų užtikrinti, kad bendros svarbos projektų vertinimai būtų atliekami efektyviai, vengiant nereikalingo delsimo; |
| --- | --- |

(37)

valstybės narės ir kiti projektų rengėjai turėtų užtikrinti, kad bendros svarbos projektų vertinimai būtų atliekami efektyviai, vengiant nereikalingo delsimo;

| (38) | turėtų būti skatinama, kad transporto infrastruktūroje būtų užtikrintas sklandus visų naudotojų, visų pirma vyresnio amžiaus žmonių, riboto judumo asmenų ir neįgalių keleivių, judumas ir tos infrastruktūros prieinamumas visiems naudotojams; |
| --- | --- |

(38)

turėtų būti skatinama, kad transporto infrastruktūroje būtų užtikrintas sklandus visų naudotojų, visų pirma vyresnio amžiaus žmonių, riboto judumo asmenų ir neįgalių keleivių, judumas ir tos infrastruktūros prieinamumas visiems naudotojams;

| (39) | valstybės narės turėtų atlikti infrastruktūros prieinamumo ir su ja susijusių paslaugų ex ante įvertinimus; |
| --- | --- |

(39)

valstybės narės turėtų atlikti infrastruktūros prieinamumo ir su ja susijusių paslaugų ex ante įvertinimus;

| (40) | pagrindinis tinklas turėtų būti sudedamoji visuotinio tinklo struktūros dalis. Pagrindiniame tinkle turėtų būti sujungti strateginiu atžvilgiu svarbiausi transeuropinio transporto tinklo transporto mazgai ir jungtys atsižvelgiant į eismo reikmes. Tai turėtų būti daugiarūšio vežimo tinklas, t. y. jis turėtų apimti visų rūšių transportą ir jų jungtis, taip pat atitinkamas eismo ir informacijos valdymo sistemas; |
| --- | --- |

(40)

pagrindinis tinklas turėtų būti sudedamoji visuotinio tinklo struktūros dalis. Pagrindiniame tinkle turėtų būti sujungti strateginiu atžvilgiu svarbiausi transeuropinio transporto tinklo transporto mazgai ir jungtys atsižvelgiant į eismo reikmes. Tai turėtų būti daugiarūšio vežimo tinklas, t. y. jis turėtų apimti visų rūšių transportą ir jų jungtis, taip pat atitinkamas eismo ir informacijos valdymo sistemas;

| (41) | pagrindinis tinklas nustatytas remiantis objektyvia planavimo metodika. Taikant tą metodiką nustatyti svarbiausi miestų transporto mazgai, uostai ir oro uostai bei sienos perėjimo punktai. Tie mazgai, kai įmanoma, sujungti daugiarūšio transporto jungtimis, jeigu jie yra ekonomiškai perspektyvūs, aplinkos požiūriu tvarūs ir juos galima įgyvendinti iki 2030 m. Taikant šią metodiką užtikrintas visų valstybių narių sujungimas ir svarbiausių salų įtraukimas į pagrindinį tinklą; |
| --- | --- |

(41)

pagrindinis tinklas nustatytas remiantis objektyvia planavimo metodika. Taikant tą metodiką nustatyti svarbiausi miestų transporto mazgai, uostai ir oro uostai bei sienos perėjimo punktai. Tie mazgai, kai įmanoma, sujungti daugiarūšio transporto jungtimis, jeigu jie yra ekonomiškai perspektyvūs, aplinkos požiūriu tvarūs ir juos galima įgyvendinti iki 2030 m. Taikant šią metodiką užtikrintas visų valstybių narių sujungimas ir svarbiausių salų įtraukimas į pagrindinį tinklą;

| (42) | siekiant pagrindinį tinklą sukurti per nurodytą laikotarpį, būtų galima laikytis koridoriaus naudojimu grindžiamo požiūrio, kuris būtų skirtingų projektų koordinavimo transnacionaliniu lygiu ir koridoriaus kūrimo derinimo priemonė, tokiu būdu maksimaliai padidinant tinklo teikiamą naudą. Ta priemonė neturėtų būti laikoma prioriteto suteikimo tam tikriems pagrindinio tinklo projektams pagrindu. Pagrindinio tinklo koridoriai turėtų padėti plėtoti pagrindinio tinklo infrastruktūrą tokiu būdu, kad būtų šalinamos pralaidumo kliūtys, gerinamos tarpvalstybinės jungtys ir didinamas veiksmingumas bei tvarumas. Jie turėtų prisidėti prie sanglaudos didinimo gerinant teritorinį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

(42)

siekiant pagrindinį tinklą sukurti per nurodytą laikotarpį, būtų galima laikytis koridoriaus naudojimu grindžiamo požiūrio, kuris būtų skirtingų projektų koordinavimo transnacionaliniu lygiu ir koridoriaus kūrimo derinimo priemonė, tokiu būdu maksimaliai padidinant tinklo teikiamą naudą. Ta priemonė neturėtų būti laikoma prioriteto suteikimo tam tikriems pagrindinio tinklo projektams pagrindu. Pagrindinio tinklo koridoriai turėtų padėti plėtoti pagrindinio tinklo infrastruktūrą tokiu būdu, kad būtų šalinamos pralaidumo kliūtys, gerinamos tarpvalstybinės jungtys ir didinamas veiksmingumas bei tvarumas. Jie turėtų prisidėti prie sanglaudos didinimo gerinant teritorinį bendradarbiavimą;

| (43) | naudojant pagrindinio tinklo koridorius taip pat turėtų būti siekiama platesnių transporto politikos tikslų ir sudaromos palankesnės sąlygos sąveikai, įvairių transporto rūšių integracijai ir daugiarūšio vežimo operacijoms. Tai turėtų suteikti galimybę kurti specialius koridorius, tinkamai pritaikytus išmetamų teršalų kiekio atžvilgiu (taip sumažinant poveikį aplinkai ir didinant konkurencingumą), taip pat patrauklius dėl jų patikimumo, ribotų eismo spūsčių ir mažų eksploatavimo bei administracinių sąnaudų. Koridoriais grindžiamas požiūris turėtų būti skaidrus bei aiškus ir tokių koridorių valdymas neturėtų sukurti papildomos administracinės naštos ar sąnaudų; |
| --- | --- |

(43)

naudojant pagrindinio tinklo koridorius taip pat turėtų būti siekiama platesnių transporto politikos tikslų ir sudaromos palankesnės sąlygos sąveikai, įvairių transporto rūšių integracijai ir daugiarūšio vežimo operacijoms. Tai turėtų suteikti galimybę kurti specialius koridorius, tinkamai pritaikytus išmetamų teršalų kiekio atžvilgiu (taip sumažinant poveikį aplinkai ir didinant konkurencingumą), taip pat patrauklius dėl jų patikimumo, ribotų eismo spūsčių ir mažų eksploatavimo bei administracinių sąnaudų. Koridoriais grindžiamas požiūris turėtų būti skaidrus bei aiškus ir tokių koridorių valdymas neturėtų sukurti papildomos administracinės naštos ar sąnaudų;

| (44) | susitarę su atitinkama valstybe nare, šiame reglamente numatyti Europos koordinatoriai turėtų sudaryti palankesnes sąlygas priemonėms, skirtoms kurti tinkamą valdymo struktūrą ir nustatyti kiekvieno pagrindinio tinklo koridoriaus sudėtingų tarpvalstybinių projektų finansavimo išteklius, tiek privačiajame, tiek viešajame sektoriuje. Europos koordinatoriai turėtų sudaryti palankesnes sąlygas darniai diegti pagrindinio tinklo koridorius; |
| --- | --- |

(44)

susitarę su atitinkama valstybe nare, šiame reglamente numatyti Europos koordinatoriai turėtų sudaryti palankesnes sąlygas priemonėms, skirtoms kurti tinkamą valdymo struktūrą ir nustatyti kiekvieno pagrindinio tinklo koridoriaus sudėtingų tarpvalstybinių projektų finansavimo išteklius, tiek privačiajame, tiek viešajame sektoriuje. Europos koordinatoriai turėtų sudaryti palankesnes sąlygas darniai diegti pagrindinio tinklo koridorius;

| (45) | Europos koordinatorių vaidmuo yra labai svarbus siekiant kurti koridorius ir bendradarbiauti išilgai koridorių; |
| --- | --- |

(45)

Europos koordinatorių vaidmuo yra labai svarbus siekiant kurti koridorius ir bendradarbiauti išilgai koridorių;

| (46) | pagrindinio tinklo koridoriai turėtų būti įrengti atsižvelgiant į krovinių vežimo geležinkeliais koridorius, įsteigtus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 913/2010 (12), taip pat į Komisijos sprendime 2009/561/EB (13) numatytą Europos geležinkelių transporto eismo valdymo sistemos (toliau – ERTMS) diegimo Europoje planą; |
| --- | --- |

(46)

pagrindinio tinklo koridoriai turėtų būti įrengti atsižvelgiant į krovinių vežimo geležinkeliais koridorius, įsteigtus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 913/2010 (12), taip pat į Komisijos sprendime 2009/561/EB (13) numatytą Europos geležinkelių transporto eismo valdymo sistemos (toliau – ERTMS) diegimo Europoje planą;

| (47) | siekiant kuo labiau suderinti gaires ir Sąjungos lygio atitinkamų finansinių priemonių programavimą, transeuropinio transporto tinklo finansavimas turėtų atitikti šį reglamentą ir turėtų būti grindžiamas visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1316/2013 (14). Atitinkamai turėtų būti siekiama pagal atitinkamas vidines ir išorines priemones, pavyzdžiui, struktūrinius ir sanglaudos fondus, Kaimynystės investicinę priemonę ir Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (toliau – PNPP) (15), gaunamą finansavimą derinti ir jungti su finansavimu, gaunamu iš Europos investicijų banko, Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko ir kitų finansų įstaigų; |
| --- | --- |

(47)

siekiant kuo labiau suderinti gaires ir Sąjungos lygio atitinkamų finansinių priemonių programavimą, transeuropinio transporto tinklo finansavimas turėtų atitikti šį reglamentą ir turėtų būti grindžiamas visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1316/2013 (14). Atitinkamai turėtų būti siekiama pagal atitinkamas vidines ir išorines priemones, pavyzdžiui, struktūrinius ir sanglaudos fondus, Kaimynystės investicinę priemonę ir Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (toliau – PNPP) (15), gaunamą finansavimą derinti ir jungti su finansavimu, gaunamu iš Europos investicijų banko, Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko ir kitų finansų įstaigų;

| (48) | siekiant atnaujinti I priede pateiktus žemėlapius, kad būtų atsižvelgta į galimus pokyčius, kuriuos lėmė faktinis tam tikrų transporto infrastruktūros dalių naudojimas ir kurie analizuoti remiantis iš anksto apibrėžtomis kiekybinėmis ribinėmis vertėmis, Komisijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 290 straipsnį ir laikantis jos 172 straipsnio turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus dėl I ir II priedų dalinio keitimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(48)

siekiant atnaujinti I priede pateiktus žemėlapius, kad būtų atsižvelgta į galimus pokyčius, kuriuos lėmė faktinis tam tikrų transporto infrastruktūros dalių naudojimas ir kurie analizuoti remiantis iš anksto apibrėžtomis kiekybinėmis ribinėmis vertėmis, Komisijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 290 straipsnį ir laikantis jos 172 straipsnio turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus dėl I ir II priedų dalinio keitimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (49) | projektų planavimo ir statybos etape reikėtų deramai atsižvelgti į regioninių bei vietos valdžios institucijų ir vietos pilietinės visuomenės, kurioms bendros svarbos projektas daro poveikį, interesus; |
| --- | --- |

(49)

projektų planavimo ir statybos etape reikėtų deramai atsižvelgti į regioninių bei vietos valdžios institucijų ir vietos pilietinės visuomenės, kurioms bendros svarbos projektas daro poveikį, interesus;

| (50) | transporto infrastruktūros planavimui ir diegimui, taip pat transporto paslaugų teikimui skirtos Europos ir nacionalinės sistemos suteikia suinteresuotiesiems subjektams galimybių prisidėti siekiant šio reglamento tikslų. Naujoji transeuropinio transporto tinklo diegimo priemonė, t. y. pagrindinio tinklo koridoriai, yra labai veiksminga priemonė siekiant panaudoti atitinkamą suinteresuotųjų subjektų potencialą, skatinti jų bendradarbiavimą tarpusavyje ir stiprinti papildomumą su valstybių narių veiksmais; |
| --- | --- |

(50)

transporto infrastruktūros planavimui ir diegimui, taip pat transporto paslaugų teikimui skirtos Europos ir nacionalinės sistemos suteikia suinteresuotiesiems subjektams galimybių prisidėti siekiant šio reglamento tikslų. Naujoji transeuropinio transporto tinklo diegimo priemonė, t. y. pagrindinio tinklo koridoriai, yra labai veiksminga priemonė siekiant panaudoti atitinkamą suinteresuotųjų subjektų potencialą, skatinti jų bendradarbiavimą tarpusavyje ir stiprinti papildomumą su valstybių narių veiksmais;

| (51) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (16); |
| --- | --- |

(51)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (16);

| (52) | kadangi šio reglamento tikslų – visų pirma, koordinuotai kurti ir plėtoti transeuropinį transporto tinklą – valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi atsižvelgiant į tai, kad tuos tikslus būtina koordinuoti, tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(52)

kadangi šio reglamento tikslų – visų pirma, koordinuotai kurti ir plėtoti transeuropinį transporto tinklą – valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi atsižvelgiant į tai, kad tuos tikslus būtina koordinuoti, tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (53) | Sprendimas Nr. 661/2010/ES turėtų būti panaikintas; |
| --- | --- |

(53)

Sprendimas Nr. 661/2010/ES turėtų būti panaikintas;

| (54) | šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, kad būtų sudarytos sąlygos laiku priimti deleguotuosius aktus ir įgyvendinimo aktus, numatytus pagal šį reglamentą, |
| --- | --- |

(54)

šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, kad būtų sudarytos sąlygos laiku priimti deleguotuosius aktus ir įgyvendinimo aktus, numatytus pagal šį reglamentą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   SKYRIUS

BENDRIEJI PRINCIPAI

1 straipsnis

Dalykas

1.   Šiuo reglamentu nustatomos transeuropinio transporto tinklo, kurį sudaro dviejų dalių struktūra, sudaryta iš visuotinio tinklo ir pagrindinio tinklo, plėtros gairės; pastarasis yra nustatomas visuotinio tinklo pagrindu. Gairėse nustatomi transeuropinio transporto tinklo plėtros prioritetai.

2.   Šiuo reglamentu nustatomi bendros svarbos projektai ir apibrėžiami reikalavimai, kurių turi būti laikomasi transeuropinio transporto tinklo infrastruktūros valdymo atžvilgiu.

3.   Šiame reglamente nustatomi transeuropinio transporto tinklo plėtros prioritetai.

4.   Šiame reglamente numatomos transeuropinio transporto tinklo įgyvendinimo priemonės. Bendros svarbos projektų įgyvendinimas priklauso nuo jų išbaigtumo laipsnio, atitikties Sąjungos ir nacionalinėms teisinėms procedūroms ir turimų finansinių išteklių, nedarant poveikio valstybės narės ar Sąjungos finansiniam įsipareigojimui.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis reglamentas taikomas transeuropiniam transporto tinklui, kaip parodyta I priede esančiuose žemėlapiuose. Transeuropinis transporto tinklas apima transporto infrastruktūrą ir telematikos priemones, taip pat priemones, kuriomis skatinamas tokios infrastruktūros veiksmingas valdymas bei naudojimas ir sudaroma galimybė kurti ir teikti tvarias ir veiksmingas transporto paslaugas.

2.   Transeuropinio transporto tinklo infrastruktūrą sudaro geležinkelių transporto, vidaus vandenų kelių transporto, kelių transporto, jūrų transporto, oro transporto ir daugiarūšio transporto infrastruktūra, kaip nustatyta atitinkamuose II skyriaus skirsniuose.

3 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

a)   bendros svarbos projektas– projektas, vykdomas laikantis šio reglamento reikalavimų ir nuostatų;

b)   kaimyninė šalis– šalis, kuriai taikoma Europos kaimynystės politika, įskaitant strateginę partnerystę, plėtros politika ir Europos ekonominės erdvės arba Europos laisvosios prekybos asociacijos šalis;

c)   trečioji šalis– kaimyninė šalis ar bet kuri kita šalis, su kuria Sąjunga gali bendradarbiauti, kad pasiektų šiame reglamente numatytus tikslus;

d)   Europos pridėtinė vertė– projekto vertė, kuria, be galimos naudos vien atitinkamai valstybei narei, smarkiai pagerinamos transporto jungtys arba transporto srautai tarp valstybių narių, ir tai galima įrodyti remiantis patobulinimais veiksmingumo, tvarumo, konkurencingumo ar sanglaudos požiūriu, laikantis 4 straipsnyje nustatytų tikslų;

e)   infrastruktūros valdytojas– įstaiga ar įmonė, atsakinga visų pirma už transporto infrastruktūros kūrimą arba jos techninę priežiūrą. Infrastruktūros valdytojas taip pat gali būti atsakingas už infrastruktūros kontrolės ir saugos sistemų valdymą;

f)   telematikos priemonės– sistemos, kuriose naudojamos informacijos, ryšių, navigacijos ar vietos nustatymo ir (arba) lokalizavimo technologijos, siekiant transeuropiniame transporto tinkle veiksmingai valdyti infrastruktūrą, judumą bei eismo srautus ir piliečiams bei veiklos vykdytojams teikti pridėtinės vertės paslaugas, įskaitant sistemas, kurios leistų tinklą naudoti saugiai, patikimai, tausojant aplinką ir tinkamai paskirstant pajėgumus. Jos taip pat gali apimti transporto priemonėse sumontuotus prietaisus, jei su atitinkamomis infrastruktūros sudedamosiomis dalimis jie sudaro nedalomą sistemą. Joms priskiriamos ga–l punktuose nurodytos sistemos, technologijos ir paslaugos;

g)   intelektinė transporto sistema (toliau ITS)– sistema, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2010/40/ES (17);

h)   oro eismo valdymo sistema– sistema, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 552/2004 (18) ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 219/2007 (19) nurodytame pagrindiniame oro eismo valdymo Europoje plane;

i)   laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemos (toliau – VTMIS)– jūrų transporto eismui valdyti ir stebėti įdiegtos sistemos, naudojančios informaciją, gaunamą iš laivų automatinio identifikavimo sistemų (toliau AIS), laivų nuotolinio identifikavimo ir stebėjimo sistemų (toliau LRIT) ir pakrantės radarų sistemų ir radijo ryšio sistemų, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/59/EB (20), įskaitant nacionalinių jūrų laivybos informacijos sistemų integravimą pasitelkiant SafeSeaNet;

j)   upių informacijos paslaugos (UIP)– Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/44/EB (21) nurodytos vidaus vandenų keliuose taikomos informacinės ir ryšių technologijos;

k)   e. jūrų laivybos paslaugos– paslaugos, naudojančios pažangias ir sąveikias informacines technologijas jūrų transporto sektoriuje siekiant supaprastinti administracines procedūras ir sudaryti palankesnes sąlygas krovininio transporto eismo pralaidumui jūroje ir uosto teritorijoje, įskaitant vieno langelio paslaugas, pavyzdžiui, vieno integruotojo jūrų sektoriaus langelio sistemą, numatytą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2010/65/ES (22), uostų bendruomenių sistemas ir susijusias muitinių informacines sistemas;

l)   Europos geležinkelių transporto eismo valdymo sistema (toliau ERTMS)– sistema, apibrėžta Komisijos sprendime 2006/679/EB (23) ir Komisijos sprendime 2006/860/EB (24);

m)   tarpvalstybinė atkarpa– atkarpa, kurioje užtikrinamas dviejų valstybių narių arba valstybės narės ir kaimyninės šalies sienos abiejose pusėse esančių artimiausių miestų transporto mazgų bendros svarbos projekto tęstinumas;

n)   daugiarūšis vežimas– keleivių arba krovinių vežimas arba ir keleivių, ir krovinių vežimas dviejų ar daugiau rūšių transportu;

o)   sąveika– transporto rūšies infrastruktūros gebėjimas, įskaitant visas reguliavimo, technines ir eksploatacines sąlygas, sudaryti sąlygas saugiems ir nenutrūkstamiems eismo srautams, kurie pasiekia tos infrastruktūros ar rūšies reikiamą eksploatacinių savybių lygį;

p)   miestų transporto mazgas– miesto zona, kurioje transeuropinio transporto tinklo transporto infrastruktūra, pavyzdžiui, uostai, įskaitant keleivių terminalus, oro uostai, geležinkelio stotys, logistikos centrai ir miestų zonose arba aplink jas esantys krovinių terminalai, sujungta su kitomis tos infrastruktūros dalimis, taip pat su regioninio ir vietos eismo infrastruktūra;

q)   pralaidumo kliūtis– fizinė, techninė arba funkcinė kliūtis, dėl kurios sistema sutrikdoma taip, kad paveikiamas tolimojo nuotolio arba tarpvalstybinių srautų tęstinumas, ir kurią galima pašalinti sukuriant naują infrastruktūrą arba iš esmės modernizuojant esamą infrastruktūrą; taip būtų galima užtikrinti svarbius patobulinimus, kuriais būtų pašalinti pralaidumo kliūčių sukelti suvaržymai;

r)   logistikos centras– su transeuropinio transporto tinklo transporto infrastruktūra tiesiogiai susieta zona, kurioje yra bent vienas krovinių terminalas, suteikianti galimybę vykdyti logistikos veiklą;

s)   krovinių terminalas– struktūra, pritaikyta perkrauti krovinius tarp bent dviejų rūšių transporto arba tarp dviejų skirtingų geležinkelių sistemų ir juos laikinai saugoti, pavyzdžiui, uostai, vidaus vandenų uostai, oro uostai bei kelių ir geležinkelių terminalai;

t)   socialinė ekonominė sąnaudų ir naudos analizė– kiekybinis projekto vertės ex ante vertinimas, grindžiamas pripažinta metodika, kurį atliekant atsižvelgiama į visą susijusią socialinę, ekonominę, su klimatu susijusią ir aplinkosauginę naudą ir sąnaudas. Su klimatu susijusių ir aplinkosauginių sąnaudų ir naudos analizė grindžiama pagal Direktyvą 2011/92/ES atliktu poveikio aplinkai įvertinimu;

u)   izoliuotas tinklas– valstybės narės geležinkelių tinklas ar jo dalis, kurio vėžės plotis skiriasi nuo Europos standartinio nominalaus vėžės pločio (1 435 mm), su kuriuo susijusių tam tikrų svarbiausių investicijų į infrastruktūrą negalima pagrįsti ekonomine nauda dėl to tinklo ypatumų, kuriuos lemia jo geografinė atskirtis ar periferinė padėtis;

v)   NUTS regionas– Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūroje apibrėžtas regionas;

w)   alternatyvieji ekologiški degalai– degalai, pavyzdžiui, elektra, vandenilis, biodegalai (skystieji), sintetiniai degalai, metanas (gamtinės dujos (suslėgtos gamtinės dujos ir suskystintos gamtinės dujos) bei biometanas) ir suskystintos naftos dujos (SND), kurie bent iš dalies yra transporto energijos šaltinių organinio kuro išteklių pakaitalas, prisideda prie transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir didina transporto sektoriaus aplinkosauginį veiksmingumą.

4 straipsnis

Transeuropinio transporto tinklo tikslai

Transeuropinis transporto tinklas stiprina Sąjungos socialinę, ekonominę ir teritorinę sanglaudą, prisideda prie efektyvios ir tvarios bendros Europos transporto erdvės kūrimo, didina naudą savo naudotojams ir remia integracinį augimą. Jis parodo Europos pridėtinę vertę padėdamas įgyvendinti tikslus, nustatytus šiose keturiose kategorijose:

| a) | sanglaudos:






  i) | užtikrinant visų Sąjungos regionų susisiekimą ir jungtis, įskaitant nutolusius, atokiausius, salų, periferinius ir kalnuotus regionus, taip pat retai apgyvendintas vietoves; |
| --- | --- | --- |

a)

sanglaudos:

i)

užtikrinant visų Sąjungos regionų susisiekimą ir jungtis, įskaitant nutolusius, atokiausius, salų, periferinius ir kalnuotus regionus, taip pat retai apgyvendintas vietoves;

| ii) | mažinant valstybių narių infrastruktūros kokybės skirtumus; |
| --- | --- |

ii)

mažinant valstybių narių infrastruktūros kokybės skirtumus;

| iii) | keleivinio ir krovininio transporto srityje sujungiant tolimojo susisiekimo transporto ir regioninio bei vietos transporto infrastruktūrą; |
| --- | --- |

iii)

keleivinio ir krovininio transporto srityje sujungiant tolimojo susisiekimo transporto ir regioninio bei vietos transporto infrastruktūrą;

| iv) | užtikrinant, kad transporto infrastruktūra atitiktų specifines sąlygas skirtingose Sąjungos dalyse ir joje būtų numatyta subalansuota visų Europos regionų aprėptis; |
| --- | --- |

iv)

užtikrinant, kad transporto infrastruktūra atitiktų specifines sąlygas skirtingose Sąjungos dalyse ir joje būtų numatyta subalansuota visų Europos regionų aprėptis;

| b) | veiksmingumo:






  i) | pašalinant transporto infrastruktūrų ir jų jungiamųjų taškų, esančių valstybių narių teritorijose ir jų valstybės sienos perėjimo punktuose, pralaidumo kliūtis ir sukuriant trūkstamas jungtis; |
| --- | --- | --- |

b)

veiksmingumo:

i)

pašalinant transporto infrastruktūrų ir jų jungiamųjų taškų, esančių valstybių narių teritorijose ir jų valstybės sienos perėjimo punktuose, pralaidumo kliūtis ir sukuriant trūkstamas jungtis;

| ii) | sujungiant nacionalinius transporto tinklus ir užtikrinant jų sąveiką; |
| --- | --- |

ii)

sujungiant nacionalinius transporto tinklus ir užtikrinant jų sąveiką;

| iii) | optimaliai integruojant ir tarpusavyje susiejant visas transporto rūšis; |
| --- | --- |

iii)

optimaliai integruojant ir tarpusavyje susiejant visas transporto rūšis;

| iv) | skatinant naudoti ekonomiškai efektyvų, aukštos kokybės transportą, kuriuo būtų prisidedama prie tolesnio ekonomikos augimo ir konkurencingumo; |
| --- | --- |

iv)

skatinant naudoti ekonomiškai efektyvų, aukštos kokybės transportą, kuriuo būtų prisidedama prie tolesnio ekonomikos augimo ir konkurencingumo;

| v) | veiksmingai naudojant naują ir esamą infrastruktūrą; |
| --- | --- |

v)

veiksmingai naudojant naują ir esamą infrastruktūrą;

| vi) | ekonomiškai efektyviai taikant novatoriškus technologinius ir veiklos principus; |
| --- | --- |

vi)

ekonomiškai efektyviai taikant novatoriškus technologinius ir veiklos principus;

| c) | tvarumo:






  i) | plėtojant visų rūšių transportą taip, kad būtų užtikrinta, kad ilgalaikėje perspektyvoje transportas būtų tvarus ir ekonomiškai efektyvus; |
| --- | --- | --- |

c)

tvarumo:

i)

plėtojant visų rūšių transportą taip, kad būtų užtikrinta, kad ilgalaikėje perspektyvoje transportas būtų tvarus ir ekonomiškai efektyvus;

| ii) | prisidedant prie mažo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, mažą anglies dioksido kiekį į aplinką išmetančio ir ekologiško transporto, degalų tiekimo saugumo užtikrinimo, išorės sąnaudų mažinimo ir aplinkos apsaugos tikslų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

ii)

prisidedant prie mažo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, mažą anglies dioksido kiekį į aplinką išmetančio ir ekologiško transporto, degalų tiekimo saugumo užtikrinimo, išorės sąnaudų mažinimo ir aplinkos apsaugos tikslų įgyvendinimo;

| iii) | skatinant mažą anglies dioksido kiekį išmetančio transporto naudojimą, kad ne vėliau kaip 2050 m. būtų pasiektas išmetamo CO2 kiekio didelis sumažinimas, vadovaujantis atitinkamais Sąjungos tikslais išmetamo CO2 kiekio mažinimo srityje; |
| --- | --- |

iii)

skatinant mažą anglies dioksido kiekį išmetančio transporto naudojimą, kad ne vėliau kaip 2050 m. būtų pasiektas išmetamo CO2 kiekio didelis sumažinimas, vadovaujantis atitinkamais Sąjungos tikslais išmetamo CO2 kiekio mažinimo srityje;

| d) | naudos jo naudotojams didinimo:






  i) | tenkinant jo naudotojų judumo ir transporto poreikius Sąjungoje ir santykiuose su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- | --- |

d)

naudos jo naudotojams didinimo:

i)

tenkinant jo naudotojų judumo ir transporto poreikius Sąjungoje ir santykiuose su trečiosiomis šalimis;

| ii) | užtikrinant saugos, patikimumo ir aukštos kokybės standartus, taikomus keleivių ir krovinių transportui; |
| --- | --- |

ii)

užtikrinant saugos, patikimumo ir aukštos kokybės standartus, taikomus keleivių ir krovinių transportui;

| iii) | padedant užtikrinti judumą net stichinių ar žmogaus sukeltų nelaimių atveju, ir užtikrinant galimybę pasinaudoti avarinėmis ir gelbėjimo tarnybomis; |
| --- | --- |

iii)

padedant užtikrinti judumą net stichinių ar žmogaus sukeltų nelaimių atveju, ir užtikrinant galimybę pasinaudoti avarinėmis ir gelbėjimo tarnybomis;

| iv) | nustatant infrastruktūros reikalavimus, visų pirma sąveikos, saugos ir saugumo srityse, kuriais būtų užtikrinta transporto paslaugų kokybė, veiksmingumas ir tvarumas; |
| --- | --- |

iv)

nustatant infrastruktūros reikalavimus, visų pirma sąveikos, saugos ir saugumo srityse, kuriais būtų užtikrinta transporto paslaugų kokybė, veiksmingumas ir tvarumas;

| v) | užtikrinant prieinamumą vyresnio amžiaus žmonėms, riboto judumo asmenims ir neįgaliems keleiviams. |
| --- | --- |

v)

užtikrinant prieinamumą vyresnio amžiaus žmonėms, riboto judumo asmenims ir neįgaliems keleiviams.

5 straipsnis

Tausiai išteklius naudojantis tinklas

1.   Transeuropinis transporto tinklas planuojamas, plėtojamas ir eksploatuojamas tausiai naudojant išteklius ir šiuo tikslu:

| a) | plėtojama ir tobulinama esama transporto infrastruktūra ir atliekama jos techninė priežiūra; |
| --- | --- |

a)

plėtojama ir tobulinama esama transporto infrastruktūra ir atliekama jos techninė priežiūra;

| b) | optimizuojama infrastruktūros integracija ir sujungimas; |
| --- | --- |

b)

optimizuojama infrastruktūros integracija ir sujungimas;

| c) | diegiamos naujos technologijos ir telematikos priemonės, jei toks diegimas ekonomiškai pagrįstas; |
| --- | --- |

c)

diegiamos naujos technologijos ir telematikos priemonės, jei toks diegimas ekonomiškai pagrįstas;

| d) | atsižvelgiama į galimą sąveiką su kitais tinklais, visų pirma transeuropiniais energetikos arba telekomunikacijų tinklais; |
| --- | --- |

d)

atsižvelgiama į galimą sąveiką su kitais tinklais, visų pirma transeuropiniais energetikos arba telekomunikacijų tinklais;

| e) | įvertinamas strateginis poveikis aplinkai, kartu rengiami atitinkami planai bei programos ir nustatomas poveikis klimato kaitos poveikio švelninimui; |
| --- | --- |

e)

įvertinamas strateginis poveikis aplinkai, kartu rengiami atitinkami planai bei programos ir nustatomas poveikis klimato kaitos poveikio švelninimui;

| f) | prireikus taikomos infrastruktūros pajėgumų planavimo ir didinimo priemonės; |
| --- | --- |

f)

prireikus taikomos infrastruktūros pajėgumų planavimo ir didinimo priemonės;

| g) | tinkamai atsižvelgiama į transporto infrastruktūros pažeidžiamumą, susijusį su klimato kaita, taip pat su stichinėmis ar žmogaus sukeltomis nelaimėmis, kad tos problemos būtų sprendžiamos. |
| --- | --- |

g)

tinkamai atsižvelgiama į transporto infrastruktūros pažeidžiamumą, susijusį su klimato kaita, taip pat su stichinėmis ar žmogaus sukeltomis nelaimėmis, kad tos problemos būtų sprendžiamos.

2.   Planuojant ir plėtojant transeuropinį transporto tinklą valstybės narės atsižvelgia į konkrečias aplinkybes įvairiose Sąjungos dalyse, pavyzdžiui, visų pirma į atitinkamų regionų turizmo aspektus ir topografines ypatybes. Jos gali detalų maršruto atkarpų planą koreguoti neperžengdamos 49 straipsnio 4 dalies c punkte nurodytų ribų ir kartu užtikrindamos, kad būtų laikomasi jame nustatytų reikalavimų.

6 straipsnis

Dviejų lygmenų transeuropinio transporto tinklo struktūra

1.   Laipsniška transeuropinio transporto tinklo plėtra visų pirma užtikrinama įdiegiant nuosekliu ir skaidriu metodiniu požiūriu pagrįstą to tinklo dviejų lygmenų struktūrą, kurią sudaro visuotinis tinklas ir pagrindinis tinklas.

2.   Visuotinį tinklą sudaro visa esama ir planuojama transeuropinio transporto tinklo transporto infrastruktūra, taip pat priemonės, kuriomis skatinamas veiksmingas ir socialiniu bei aplinkosaugos požiūriu tvarus tokios infrastruktūros naudojimas. Jis nustatomas ir plėtojamas laikantis II skyriaus.

3.   Pagrindinį tinklą sudaro tos visuotinio tinklo dalys, kurios yra ypač strategiškai svarbios siekiant transeuropinio transporto tinklo plėtros tikslų. Jis nustatomas ir plėtojamas laikantis III skyriaus.

7 straipsnis

Bendros svarbos projektai

1.   Bendros svarbos projektais prisidedama prie transeuropinio transporto tinklo plėtojimo kuriant naują transporto infrastruktūrą, rekonstruojant ir modernizuojant esamą transporto infrastruktūrą, taip pat taikant priemones, kuriomis skatinamas tausiu išteklių naudojimu grindžiamas tinklo naudojimas.

2.   Bendros svarbos projektas yra toks:

| a) | kuriuo prisidedama siekiant tikslų, priskiriamų bent dviem iš keturių kategorijų, nustatytų 4 straipsnyje; |
| --- | --- |

a)

kuriuo prisidedama siekiant tikslų, priskiriamų bent dviem iš keturių kategorijų, nustatytų 4 straipsnyje;

| b) | kuris atitinka II skyrių ir, jei jis susijęs su pagrindiniu tinklu – ir III skyrių; |
| --- | --- |

b)

kuris atitinka II skyrių ir, jei jis susijęs su pagrindiniu tinklu – ir III skyrių;

| c) | kuris yra ekonomiškai perspektyvus remiantis socialine ekonomine sąnaudų ir naudos analize; |
| --- | --- |

c)

kuris yra ekonomiškai perspektyvus remiantis socialine ekonomine sąnaudų ir naudos analize;

| d) | kuris parodo Europos pridėtinę vertę. |
| --- | --- |

d)

kuris parodo Europos pridėtinę vertę.

3.   Bendros svarbos projektas gali aprėpti visą ciklą, įskaitant galimybių studijas, leidimų išdavimo procedūras, įgyvendinimą ir vertinimą.

4.   Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių siekdamos užtikrinti, kad projektai būtų vykdomi laikantis atitinkamos Sąjungos ir nacionalinės teisės, visų pirma Sąjungos aplinkos, klimato apsaugos, saugos, saugumo, konkurencijos, valstybės pagalbos, viešųjų pirkimų, visuomenės sveikatos ir susisiekimo sričių teisės aktų.

5.   Bendros svarbos projektai atitinka reikalavimus Sąjungos finansinei paramai gauti pagal transeuropiniam transporto tinklui numatytas priemones.

8 straipsnis

Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis

1.   Siekdama transeuropinį transporto tinklą sujungti su kaimyninių šalių infrastruktūros tinklais, Sąjunga gali remti, be kita ko, finansiškai, bendros svarbos projektus, jei vykdant tokius projektus:

| a) | pagrindinis tinklas sujungiamas sienos perėjimo punktuose ir tokie projektai yra susiję su infrastruktūra, reikalinga sklandžiam eismo srautui, patikrinimams kertant sieną, sienų stebėjimui ir kitoms sienų kontrolės procedūroms užtikrinti; |
| --- | --- |

a)

pagrindinis tinklas sujungiamas sienos perėjimo punktuose ir tokie projektai yra susiję su infrastruktūra, reikalinga sklandžiam eismo srautui, patikrinimams kertant sieną, sienų stebėjimui ir kitoms sienų kontrolės procedūroms užtikrinti;

| b) | užtikrinamas pagrindinio tinklo sujungimas su trečiųjų šalių transporto tinklais siekiant padidinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą; |
| --- | --- |

b)

užtikrinamas pagrindinio tinklo sujungimas su trečiųjų šalių transporto tinklais siekiant padidinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą;

| c) | užbaigiama kurti transporto infrastruktūra trečiosiose šalyse, kuri sujungia pagrindinio tinklo Sąjungoje dalis; |
| --- | --- |

c)

užbaigiama kurti transporto infrastruktūra trečiosiose šalyse, kuri sujungia pagrindinio tinklo Sąjungoje dalis;

| d) | tose šalyse diegiamos eismo valdymo sistemos; |
| --- | --- |

d)

tose šalyse diegiamos eismo valdymo sistemos;

| e) | skatinamas jūrų transportas ir jūrų greitkeliai, išskyrus finansinę paramą trečiųjų šalių uostams; |
| --- | --- |

e)

skatinamas jūrų transportas ir jūrų greitkeliai, išskyrus finansinę paramą trečiųjų šalių uostams;

| f) | sudaromos palankesnės sąlygos susisiekimui vidaus vandenų keliais su trečiosiomis šalimis. |
| --- | --- |

f)

sudaromos palankesnės sąlygos susisiekimui vidaus vandenų keliais su trečiosiomis šalimis.

Tokiais projektais didinamas transeuropinio transporto tinklo pajėgumas ar naudingumas vienoje ar daugiau valstybių narių.

2.   Nedarant poveikio 1 daliai, Sąjunga, neteikdama finansinės paramos, gali bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis, siekdama skatinti kitus projektus, jei vykdant tokius projektus siekiama:

| a) | skatinti transeuropinio transporto tinklo sąveiką su trečiųjų šalių tinklais; |
| --- | --- |

a)

skatinti transeuropinio transporto tinklo sąveiką su trečiųjų šalių tinklais;

| b) | skatinti transeuropinio transporto tinklo politikos taikymą ir trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

b)

skatinti transeuropinio transporto tinklo politikos taikymą ir trečiosiose šalyse;

| c) | sudaryti palankesnes sąlygas oro susisiekimui su trečiosiomis šalimis siekiant skatinti veiksmingą ir tvarų ekonomikos augimą bei konkurencingumą, įskaitant Bendro Europos dangaus išplėtimą ir bendradarbiavimo oro eismo valdymo srityje gerinimą; |
| --- | --- |

c)

sudaryti palankesnes sąlygas oro susisiekimui su trečiosiomis šalimis siekiant skatinti veiksmingą ir tvarų ekonomikos augimą bei konkurencingumą, įskaitant Bendro Europos dangaus išplėtimą ir bendradarbiavimo oro eismo valdymo srityje gerinimą;

| d) | sudaryti palankesnes sąlygas jūrų transportui ir skatinti jūrų greitkelių su trečiosiomis šalimis naudojimą. |
| --- | --- |

d)

sudaryti palankesnes sąlygas jūrų transportui ir skatinti jūrų greitkelių su trečiosiomis šalimis naudojimą.

3.   2 dalies a ir d punktuose nurodyti projektai turi atitikti atitinkamas II skyriaus nuostatas.

4.   III priede pateikiami į tam tikras kaimynines šalis išplėsto transeuropinio transporto tinklo orientaciniai žemėlapiai.

5.   Siekdama skatinti bendros svarbos projektus, Sąjunga su kaimyninėmis šalimis gali naudoti turimas ar parengti ir naudoti naujas veiklos koordinavimo ir finansavimo priemones, pavyzdžiui, Kaimynystės investicinę priemonę arba Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (toliau – PNPP).

6.   Šio straipsnio nuostatoms taikomos atitinkamos SESV 218 straipsnyje nustatytos procedūros dėl tarptautinių susitarimų.

II   SKYRIUS

VISUOTINIS TINKLAS

9 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Visuotinis tinklas:

| a) | nurodomas I priede ir II priedo 2 dalyje pateiktuose žemėlapiuose ir sąrašuose; |
| --- | --- |

a)

nurodomas I priede ir II priedo 2 dalyje pateiktuose žemėlapiuose ir sąrašuose;

| b) | išsamiau apibrėžiamas pateikiant infrastruktūros sudedamųjų dalių apibūdinimą; |
| --- | --- |

b)

išsamiau apibrėžiamas pateikiant infrastruktūros sudedamųjų dalių apibūdinimą;

| c) | atitinka šiame skyriuje nustatytus reikalavimus, taikomus transporto infrastruktūrai; |
| --- | --- |

c)

atitinka šiame skyriuje nustatytus reikalavimus, taikomus transporto infrastruktūrai;

| d) | sudaro pagrindą bendros svarbos projektams nustatyti; |
| --- | --- |

d)

sudaro pagrindą bendros svarbos projektams nustatyti;

| e) | juo atsižvelgiama į techninėse sąveikos specifikacijose (toliau – TSS) nurodytus valstybių narių transporto infrastruktūros fizinius apribojimus ir topografinius ypatumus. |
| --- | --- |

e)

juo atsižvelgiama į techninėse sąveikos specifikacijose (toliau – TSS) nurodytus valstybių narių transporto infrastruktūros fizinius apribojimus ir topografinius ypatumus.

2.   Valstybės narės deda visas galimas pastangas siekdamos baigti kurti visuotinį tinklą ir atitikti atitinkamas šio skyriaus nuostatas ne vėliau kaip 2050 m. gruodžio 31 d.

10 straipsnis

Bendrieji prioritetai

1.   Plėtojant visuotinį tinklą, bendras prioritetas teikiamas priemonėms, kurių reikia siekiant:

| a) | visiems Sąjungos regionams užtikrinti didesnį prieinamumą ir jungtis, kartu atsižvelgiant į konkrečius salų, izoliuotų tinklų ir retai apgyvendintų, nutolusių ir atokiausių regionų atvejus; |
| --- | --- |

a)

visiems Sąjungos regionams užtikrinti didesnį prieinamumą ir jungtis, kartu atsižvelgiant į konkrečius salų, izoliuotų tinklų ir retai apgyvendintų, nutolusių ir atokiausių regionų atvejus;

| b) | užtikrinti transporto rūšių optimalią integraciją ir sąveiką tos pačios rūšies transporte; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti transporto rūšių optimalią integraciją ir sąveiką tos pačios rūšies transporte;

| c) | sukurti trūkstamas jungtis ir pašalinti pralaidumo kliūtis, visų pirma tarpvalstybinėse atkarpose; |
| --- | --- |

c)

sukurti trūkstamas jungtis ir pašalinti pralaidumo kliūtis, visų pirma tarpvalstybinėse atkarpose;

| d) | skatinti veiksmingai bei tvariai naudoti infrastruktūrą ir, prireikus, didinti pajėgumą; |
| --- | --- |

d)

skatinti veiksmingai bei tvariai naudoti infrastruktūrą ir, prireikus, didinti pajėgumą;

| e) | gerinti arba išlaikyti infrastruktūros kokybę atsižvelgiant į saugą, saugumą, veiksmingumą, atsparumą klimato ir atitinkamais atvejais nelaimių poveikiui, aplinkosauginį veiksmingumą, socialines sąlygas, prieinamumą visiems naudotojams, įskaitant vyresnio amžiaus asmenis, riboto judumo asmenis ir neįgalius keleivius, bei paslaugų kokybę ir eismo srautų nenutrūkstamumą; |
| --- | --- |

e)

gerinti arba išlaikyti infrastruktūros kokybę atsižvelgiant į saugą, saugumą, veiksmingumą, atsparumą klimato ir atitinkamais atvejais nelaimių poveikiui, aplinkosauginį veiksmingumą, socialines sąlygas, prieinamumą visiems naudotojams, įskaitant vyresnio amžiaus asmenis, riboto judumo asmenis ir neįgalius keleivius, bei paslaugų kokybę ir eismo srautų nenutrūkstamumą;

| f) | įgyvendinti ir plėtoti telematikos priemones bei skatinti novatoriškų technologijų plėtrą. |
| --- | --- |

f)

įgyvendinti ir plėtoti telematikos priemones bei skatinti novatoriškų technologijų plėtrą.

2.   Siekiant papildyti 1 dalyje nurodytas priemones, ypač daug dėmesio skiriama priemonėms, kurios būtinos siekiant:

| a) | užtikrinti degalų tiekimo saugumą didinant energijos vartojimo efektyvumą ir skatinant alternatyvių ir, visų pirma, labai mažai anglies dioksido išskiriančių arba visiškai jo neišskiriančių energijos išteklių ir varymo sistemų naudojimą; |
| --- | --- |

a)

užtikrinti degalų tiekimo saugumą didinant energijos vartojimo efektyvumą ir skatinant alternatyvių ir, visų pirma, labai mažai anglies dioksido išskiriančių arba visiškai jo neišskiriančių energijos išteklių ir varymo sistemų naudojimą;

| b) | mažinti neigiamą tranzitinio geležinkelių ir kelių transporto poveikį miestų zonoms; |
| --- | --- |

b)

mažinti neigiamą tranzitinio geležinkelių ir kelių transporto poveikį miestų zonoms;

| c) | pašalinti administracines ir technines kliūtis, visų pirma kliudančias transeuropinio transporto tinklo sąveikai ir konkurencijai. |
| --- | --- |

c)

pašalinti administracines ir technines kliūtis, visų pirma kliudančias transeuropinio transporto tinklo sąveikai ir konkurencijai.

1   SKIRSNIS

Geležinkelių transporto infrastruktūra

11 straipsnis

Infrastruktūros sudedamosios dalys

1.   Geležinkelių transporto infrastruktūrą visų pirma sudaro:

| a) | greitojo ir paprastojo geležinkelio linijos, įskaitant:






  i) | šalutinius geležinkelio kelius; |
| --- | --- | --- |

a)

greitojo ir paprastojo geležinkelio linijos, įskaitant:

i)

šalutinius geležinkelio kelius;

| ii) | tunelius; |
| --- | --- |

ii)

tunelius;

| iii) | tiltus; |
| --- | --- |

iii)

tiltus;

| b) | krovinių terminalai ir logistikos centrai, skirti krovinių perkrovimui geležinkelių transporte ir iš geležinkelių transporto į kitos rūšies transportą; |
| --- | --- |

b)

krovinių terminalai ir logistikos centrai, skirti krovinių perkrovimui geležinkelių transporte ir iš geležinkelių transporto į kitos rūšies transportą;

| c) | I priede nurodytų geležinkelio linijų stotys, kuriose keleiviai persėda geležinkelių transporte ir iš geležinkelių transporto į kitos rūšies transportą; |
| --- | --- |

c)

I priede nurodytų geležinkelio linijų stotys, kuriose keleiviai persėda geležinkelių transporte ir iš geležinkelių transporto į kitos rūšies transportą;

| d) | stočių, krovinių terminalų ir logistikos centrų sujungimo su transeuropinio transporto tinklo kitų rūšių transportu punktai; |
| --- | --- |

d)

stočių, krovinių terminalų ir logistikos centrų sujungimo su transeuropinio transporto tinklo kitų rūšių transportu punktai;

| e) | susijusi įranga; |
| --- | --- |

e)

susijusi įranga;

| f) | telematikos priemonės. |
| --- | --- |

f)

telematikos priemonės.

2.   Geležinkelio linijos yra:

| a) | greitųjų geležinkelių linijos – tai:






  i) | specialiai nutiestos greitųjų traukinių linijos, paprastai įrengtos važiuoti ne mažesniu kaip 250 km/h greičiu; |
| --- | --- | --- |

a)

greitųjų geležinkelių linijos – tai:

i)

specialiai nutiestos greitųjų traukinių linijos, paprastai įrengtos važiuoti ne mažesniu kaip 250 km/h greičiu;

| ii) | specialiai atnaujintos greitųjų traukinių linijos, skirtos važiuoti maždaug 200 km/h greičiu; |
| --- | --- |

ii)

specialiai atnaujintos greitųjų traukinių linijos, skirtos važiuoti maždaug 200 km/h greičiu;

| iii) | specialiai atnaujintos greitųjų traukinių linijos, turinčios specialių funkcijų dėl topografinių, reljefo ar miesto planavimo apribojimų, važiavimo kuriomis greitis kiekvienu atveju turi būti priderintas. Šiai kategorijai taip pat priskiriamos greitųjų ir paprastųjų geležinkelių tinklus jungiančios linijos, stotis kertančios linijos, terminalų ir depų prieigos ir pan., pro kuriuos įprastu greičiu pravažiuoja greitųjų geležinkelių riedmenys; |
| --- | --- |

iii)

specialiai atnaujintos greitųjų traukinių linijos, turinčios specialių funkcijų dėl topografinių, reljefo ar miesto planavimo apribojimų, važiavimo kuriomis greitis kiekvienu atveju turi būti priderintas. Šiai kategorijai taip pat priskiriamos greitųjų ir paprastųjų geležinkelių tinklus jungiančios linijos, stotis kertančios linijos, terminalų ir depų prieigos ir pan., pro kuriuos įprastu greičiu pravažiuoja greitųjų geležinkelių riedmenys;

| b) | paprastojo transporto geležinkelio linijos. |
| --- | --- |

b)

paprastojo transporto geležinkelio linijos.

3.   Su geležinkelio linijomis susijusiai techninei įrangai gali būti priskiriamos elektrifikavimo sistemos, keleivių įlaipinimo ir išlaipinimo įranga ir krovinių pakrovimo bei iškrovimo įranga stotyse, logistikos centruose ir krovinių terminaluose. Tokiai įrangai gali būti priskiriami bet kokie įrenginiai, pavyzdžiui, automatiniai geležinkelio vėžės pločio keitimo įrenginiai, reikalingi saugiam, patikimam ir veiksmingam transporto priemonių eksploatavimui užtikrinti, įskaitant mažesnį jų poveikį aplinkai ir didesnę sąveiką.

12 straipsnis

Transporto infrastruktūros reikalavimai

1.   Krovinių terminalai sujungiami su kelių infrastruktūra arba, kai įmanoma, su visuotinio tinklo vidaus vandenų infrastruktūra.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad geležinkelių infrastruktūra atitiktų šiuos reikalavimus:

| a) | išskyrus izoliuotų tinklų atvejį, joje būtų įrengta ERTMS; |
| --- | --- |

a)

išskyrus izoliuotų tinklų atvejį, joje būtų įrengta ERTMS;

| b) | geležinkelių infrastruktūra atitiktų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/57/EB (25) ir jos įgyvendinimo priemones siekiant užtikrinti visuotinio tinklo sąveiką; |
| --- | --- |

b)

geležinkelių infrastruktūra atitiktų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/57/EB (25) ir jos įgyvendinimo priemones siekiant užtikrinti visuotinio tinklo sąveiką;

| c) | geležinkelių infrastruktūra atitiktų TSS reikalavimus, priimtus pagal Direktyvos 2008/57/EB 6 straipsnį, išskyrus atvejus, kai tai leidžiama pagal atitinkamą TSS arba Direktyvos 2008/57/EB 9 straipsnyje numatytą procedūrą; |
| --- | --- |

c)

geležinkelių infrastruktūra atitiktų TSS reikalavimus, priimtus pagal Direktyvos 2008/57/EB 6 straipsnį, išskyrus atvejus, kai tai leidžiama pagal atitinkamą TSS arba Direktyvos 2008/57/EB 9 straipsnyje numatytą procedūrą;

| d) | išskyrus izoliuotų tinklų atvejį, ji yra visiškai elektrifikuota geležinkelių kelių ir, kiek tai yra būtina elektrinių traukinių eksploatavimui, šalutinių geležinkelio kelių atžvilgiu; |
| --- | --- |

d)

išskyrus izoliuotų tinklų atvejį, ji yra visiškai elektrifikuota geležinkelių kelių ir, kiek tai yra būtina elektrinių traukinių eksploatavimui, šalutinių geležinkelio kelių atžvilgiu;

| e) | atitinka Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2012/34/ES (26) nustatytus reikalavimus, susijusius su prieiga prie krovinių terminalų. |
| --- | --- |

e)

atitinka Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2012/34/ES (26) nustatytus reikalavimus, susijusius su prieiga prie krovinių terminalų.

3.   Valstybės narės prašymu, tinkamai pagrįstai atvejais, Komisija leidžia taikyti reikalavimų, viršijančių Direktyvoje 2008/57/EB nustatytus reikalavimus dėl ERTMS ir elektrifikavimo, išimtis.

13 straipsnis

Geležinkelių infrastruktūros plėtros prioritetai

Skatinant su geležinkelių infrastruktūra susijusius bendros svarbos projektus, be 10 straipsnyje nustatytų bendrųjų prioritetų, pirmenybė teikiama:

| a) | ERTMS diegimui; |
| --- | --- |

a)

ERTMS diegimui;

| b) | perėjimui prie 1 435 mm nominalaus vežės pločio; |
| --- | --- |

b)

perėjimui prie 1 435 mm nominalaus vežės pločio;

| c) | geležinkelių transporto skleidžiamo triukšmo ir vibracijos poveikio mažinimui, visų pirma taikant riedmenims ir infrastruktūrai skirtas priemones, įskaitant apsaugos nuo triukšmo užtvaras; |
| --- | --- |

c)

geležinkelių transporto skleidžiamo triukšmo ir vibracijos poveikio mažinimui, visų pirma taikant riedmenims ir infrastruktūrai skirtas priemones, įskaitant apsaugos nuo triukšmo užtvaras;

| d) | infrastruktūros reikalavimų atitikimui ir sąveikos gerinimui; |
| --- | --- |

d)

infrastruktūros reikalavimų atitikimui ir sąveikos gerinimui;

| e) | geležinkelio pervažų saugos didinimui; |
| --- | --- |

e)

geležinkelio pervažų saugos didinimui;

| f) | atitinkamais atvejais geležinkelių transporto infrastruktūros sujungimui su vidaus vandenų uostų infrastruktūra. |
| --- | --- |

f)

atitinkamais atvejais geležinkelių transporto infrastruktūros sujungimui su vidaus vandenų uostų infrastruktūra.

2   SKIRSNIS

Vidaus vandenų kelių transporto infrastruktūra

14 straipsnis

Infrastruktūros sudedamosios dalys

1.   Vidaus vandenų kelių infrastruktūrą visų pirma sudaro:

| a) | upės; |
| --- | --- |

a)

upės;

| b) | kanalai; |
| --- | --- |

b)

kanalai;

| c) | ežerai; |
| --- | --- |

c)

ežerai;

| d) | susijusi infrastruktūra, pavyzdžiui, šliuzai, keltuvai, tiltai, vandens saugyklos ir susijusios potvynių prevencijos priemonės, galinčios padaryti teigiamą poveikį vidaus vandenų kelių laivybai; |
| --- | --- |

d)

susijusi infrastruktūra, pavyzdžiui, šliuzai, keltuvai, tiltai, vandens saugyklos ir susijusios potvynių prevencijos priemonės, galinčios padaryti teigiamą poveikį vidaus vandenų kelių laivybai;

| e) | vidaus vandenų uostai, įskaitant uosto akvatorijoje transporto operacijoms reikalingą infrastruktūrą; |
| --- | --- |

e)

vidaus vandenų uostai, įskaitant uosto akvatorijoje transporto operacijoms reikalingą infrastruktūrą;

| f) | susijusi įranga; |
| --- | --- |

f)

susijusi įranga;

| g) | telematikos priemonės, įskaitant UIP; |
| --- | --- |

g)

telematikos priemonės, įskaitant UIP;

| h) | vidaus vandenų uostų sujungimo su transeuropinio transporto tinklo kitų rūšių transportu punktai. |
| --- | --- |

h)

vidaus vandenų uostų sujungimo su transeuropinio transporto tinklo kitų rūšių transportu punktai.

2.   Tam, kad vidaus vandenų uostai sudarytų visuotinio tinklo dalį, juose per metus turi būti perkraunama daugiau nei 500 000 t krovinių. Bendras metinis perkraunamų krovinių kiekis grindžiamas paskutiniu turimu trejų metų vidurkiu pagal Eurostato paskelbtus duomenis.

3.   Su vidaus vandenų keliais susijusiai įrangai gali būti priskiriama krovinių pakrovimo ir iškrovimo vidaus vandenų uostuose įranga. Susijusiai įrangai visų pirma gali būti priskiriamos varymo ir eksploatacinės sistemos, kuriomis mažinama tarša, pavyzdžiui, vandens ir oro tarša, energijos vartojimas ir taršos anglies dioksidu intensyvumas. Jai taip pat gali būti priskiriami atliekų priėmimo įrenginiai, elektros energijos tiekimo iš uosto įrenginiai ir panaudotos alyvos surinkimo įrenginiai, taip pat ledų laužymo, hidrologinių tyrimų ir uosto bei uosto prieigų dugno gilinimo įranga, skirta laivybai visus metus užtikrinti.

15 straipsnis

Transporto infrastruktūros reikalavimai

1.   Valstybės narės užtikrina, kad vidaus vandenų uostai būtų sujungti su kelių arba geležinkelių infrastruktūra.

2.   Vidaus vandenų uostuose turi būti bent vienas krovinių terminalas, kurio naudojimo galimybė nediskriminuojant ir taikant skaidrius mokesčius suteikiama visiems veiklos vykdytojams.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad:

| a) | upės, kanalai ir ežerai atitiktų Europos transporto ministrų konferencijos (toliau – ETMK) naujoje vidaus vandenų kelių klasifikacijoje nustatytus būtiniausius reikalavimus IV klasės vandenų keliams ir kad juose nuolat būtų patiltės gabaritas, nedarant poveikio šio reglamento 35 ir 36 straipsniams.
  Valstybės narės prašymu, tinkamai pagrįstais atvejais, Komisija leidžia taikyti būtiniausių reikalavimų dėl grimzlės gylio (mažiau kaip 2,50 m) ir mažiausio patiltės aukščio (mažiau kaip 5,25 m) išimtis; |
| --- | --- |

a)

upės, kanalai ir ežerai atitiktų Europos transporto ministrų konferencijos (toliau – ETMK) naujoje vidaus vandenų kelių klasifikacijoje nustatytus būtiniausius reikalavimus IV klasės vandenų keliams ir kad juose nuolat būtų patiltės gabaritas, nedarant poveikio šio reglamento 35 ir 36 straipsniams.

Valstybės narės prašymu, tinkamai pagrįstais atvejais, Komisija leidžia taikyti būtiniausių reikalavimų dėl grimzlės gylio (mažiau kaip 2,50 m) ir mažiausio patiltės aukščio (mažiau kaip 5,25 m) išimtis;

| b) | upės, kanalai ir ežerai būtų prižiūrimi taip, kad būtų užtikrintas jų tinkamumas laivybai, laikantis taikytinos aplinkos teisės; |
| --- | --- |

b)

upės, kanalai ir ežerai būtų prižiūrimi taip, kad būtų užtikrintas jų tinkamumas laivybai, laikantis taikytinos aplinkos teisės;

| c) | upėse, kanaluose ir ežeruose būtų įrengta UIP įranga. |
| --- | --- |

c)

upėse, kanaluose ir ežeruose būtų įrengta UIP įranga.

16 straipsnis

Vidaus vandenų kelių infrastruktūros plėtros prioritetai

Skatinant su vidaus vandenų kelių infrastruktūra susijusius bendros svarbos projektus, be 10 straipsnyje nustatytų bendrųjų prioritetų, pirmenybė teikiama:

| a) | esamų vidaus vandenų kelių atžvilgiu – atitiktį IV klasės vidaus vandenų kelių standartams užtikrinti reikalingų priemonių įgyvendinimui; |
| --- | --- |

a)

esamų vidaus vandenų kelių atžvilgiu – atitiktį IV klasės vidaus vandenų kelių standartams užtikrinti reikalingų priemonių įgyvendinimui;

| b) | atitinkamais atvejais, siekiant patenkinti rinkos paklausą, aukštesnių esamų vandenų kelių modernizavimo ir naujų vandenų kelių kūrimo standartų užtikrinimui atsižvelgiant į ETMK infrastruktūros techninius aspektus; |
| --- | --- |

b)

atitinkamais atvejais, siekiant patenkinti rinkos paklausą, aukštesnių esamų vandenų kelių modernizavimo ir naujų vandenų kelių kūrimo standartų užtikrinimui atsižvelgiant į ETMK infrastruktūros techninius aspektus;

| c) | telematikos priemonių, įskaitant UIP, diegimui; |
| --- | --- |

c)

telematikos priemonių, įskaitant UIP, diegimui;

| d) | vidaus vandenų uosto infrastruktūros sujungimui su geležinkelių krovininio ir kelių transporto infrastruktūra; |
| --- | --- |

d)

vidaus vandenų uosto infrastruktūros sujungimui su geležinkelių krovininio ir kelių transporto infrastruktūra;

| e) | ypatingo dėmesio sutelkimui laisvai gamtoje susiformavusioms ir laisvai tekančioms upėms, kurioms dėl šios priežasties gali būti taikomos specialios priemonės; |
| --- | --- |

e)

ypatingo dėmesio sutelkimui laisvai gamtoje susiformavusioms ir laisvai tekančioms upėms, kurioms dėl šios priežasties gali būti taikomos specialios priemonės;

| f) | tvaraus vidaus vandenų transporto skatinimui; |
| --- | --- |

f)

tvaraus vidaus vandenų transporto skatinimui;

| g) | uosto akvatorijoje transporto operacijoms būtinos infrastruktūros pajėgumų modernizavimui ir didinimui. |
| --- | --- |

g)

uosto akvatorijoje transporto operacijoms būtinos infrastruktūros pajėgumų modernizavimui ir didinimui.

3   SKIRSNIS

Kelių transporto infrastruktūra

17 straipsnis

Infrastruktūros sudedamosios dalys

1.   Kelių transporto infrastruktūrą visų pirma sudaro:

| a) | aukštos kokybės keliai, įskaitant:






  i) | tiltus; |
| --- | --- | --- |

a)

aukštos kokybės keliai, įskaitant:

i)

tiltus;

| ii) | tunelius; |
| --- | --- |

ii)

tunelius;

| iii) | jungtis; |
| --- | --- |

iii)

jungtis;

| iv) | sankryžas; |
| --- | --- |

iv)

sankryžas;

| v) | transporto mazgus; |
| --- | --- |

v)

transporto mazgus;

| vi) | šonines saugos juostas; |
| --- | --- |

vi)

šonines saugos juostas;

| b) | stovėjimo ir poilsio aikštelės; |
| --- | --- |

b)

stovėjimo ir poilsio aikštelės;

| c) | susijusi įranga; |
| --- | --- |

c)

susijusi įranga;

| d) | telematikos priemonės, įskaitant ITS; |
| --- | --- |

d)

telematikos priemonės, įskaitant ITS;

| e) | krovinių terminalai ir logistikos centrai; |
| --- | --- |

e)

krovinių terminalai ir logistikos centrai;

| f) | krovinių terminalų ir logistikos centrų sujungimo su transeuropinio transporto tinklo kitų rūšių transportu punktai; |
| --- | --- |

f)

krovinių terminalų ir logistikos centrų sujungimo su transeuropinio transporto tinklo kitų rūšių transportu punktai;

| g) | autobusų stotys. |
| --- | --- |

g)

autobusų stotys.

2.   1 dalies a punkte nurodyti aukštos kokybės keliai – keliai, kurie yra svarbūs tolimojo susisiekimo krovininio ir keleivinio transporto eismui ir kurie jungia pagrindinius miestų ir ekonominius centrus, sujungia su kitų rūšių transportu, taip pat kalnuotus, nutolusius, prieigos prie jūros neturinčius ir periferinius NUTS 2 regionus sujungia su centriniais Sąjungos regionais. Siekiant užtikrinti saugų ir patikimą eismą, atliekama tinkama tų kelių techninė priežiūra.

3.   Aukštos kokybės keliai yra specialiai suprojektuoti ir nutiesti variklinių transporto priemonių eismui ir yra arba automagistralės, arba greitkeliai, arba strategiškai svarbūs paprastieji keliai.

| a) | Automagistralė – specialiai variklinių transporto priemonių eismui suprojektuotas ir nutiestas kelias, kuris nenaudojamas šalia jo esančioms teritorijoms aptarnauti ir:






  i) | kurį sudaro (išskyrus specialius taškus ar laikinus atvejus) atskiros dviejų krypčių važiuojamosios kelio dalys, viena nuo kitos atskirtos transporto priemonių eismui nenumatyta skiriamąja juosta arba, išimtiniais atvejais, kitais būdais; |
| --- | --- | --- |

a)

Automagistralė – specialiai variklinių transporto priemonių eismui suprojektuotas ir nutiestas kelias, kuris nenaudojamas šalia jo esančioms teritorijoms aptarnauti ir:

i)

kurį sudaro (išskyrus specialius taškus ar laikinus atvejus) atskiros dviejų krypčių važiuojamosios kelio dalys, viena nuo kitos atskirtos transporto priemonių eismui nenumatyta skiriamąja juosta arba, išimtiniais atvejais, kitais būdais;

| ii) | kuris tame pačiame lygyje nekerta jokio kelio, geležinkelio arba tramvajaus bėgių, dviračių tako ar pėsčiųjų tako; ir |
| --- | --- |

ii)

kuris tame pačiame lygyje nekerta jokio kelio, geležinkelio arba tramvajaus bėgių, dviračių tako ar pėsčiųjų tako; ir

| iii) | kuris specialiai paženklintas kaip automagistralė. |
| --- | --- |

iii)

kuris specialiai paženklintas kaip automagistralė.

| b) | Greitkelis – variklinių transporto priemonių eismui suprojektuotas kelias, į kurį įmanoma įvažiuoti pirmiausia per skirtingo lygio arba reguliuojamas sankryžas ir:






  i) | kurio važiuojamojoje dalyje draudžiama sustoti ir stovėti; ir |
| --- | --- | --- |

b)

Greitkelis – variklinių transporto priemonių eismui suprojektuotas kelias, į kurį įmanoma įvažiuoti pirmiausia per skirtingo lygio arba reguliuojamas sankryžas ir:

i)

kurio važiuojamojoje dalyje draudžiama sustoti ir stovėti; ir

| ii) | kuris tame pačiame lygyje nekerta jokių geležinkelio arba tramvajaus bėgių. |
| --- | --- |

ii)

kuris tame pačiame lygyje nekerta jokių geležinkelio arba tramvajaus bėgių.

| c) | Strategiškai svarbus paprastasis kelias – kelias, kuris nėra nei automagistralė, nei greitkelis, tačiau kuris vis tiek yra 1 ir 2 dalyse nurodytas aukštos kokybės kelias. |
| --- | --- |

c)

Strategiškai svarbus paprastasis kelias – kelias, kuris nėra nei automagistralė, nei greitkelis, tačiau kuris vis tiek yra 1 ir 2 dalyse nurodytas aukštos kokybės kelias.

4.   Su keliais susijusiai įrangai gali būti priskiriama visų pirma eismo valdymo, informavimo ir maršruto nurodymo, kelių naudotojų rinkliavos surinkimo, saugos užtikrinimo, neigiamo poveikio aplinkai mažinimo, transporto priemonių su alternatyviosiomis varymo sistemomis degalų papildymo ar įkrovimo įranga ir komercinėms transporto priemonėms skirtų saugių stovėjimo aikštelių įranga.

18 straipsnis

Transporto infrastruktūros reikalavimai

Valstybės narės užtikrina, kad:

| a) | keliai atitiktų 17 straipsnio 3 dalies a, b arba c punktų nuostatas; |
| --- | --- |

a)

keliai atitiktų 17 straipsnio 3 dalies a, b arba c punktų nuostatas;

| b) | kelių transporto infrastruktūros sauga būtų užtikrinama, stebima ir, jei reikia, gerinama laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/96/EB (27) nustatytos tvarkos; |
| --- | --- |

b)

kelių transporto infrastruktūros sauga būtų užtikrinama, stebima ir, jei reikia, gerinama laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/96/EB (27) nustatytos tvarkos;

| c) | ilgesni nei 500 m ilgio kelių tuneliai atitiktų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/54/EB (28); |
| --- | --- |

c)

ilgesni nei 500 m ilgio kelių tuneliai atitiktų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/54/EB (28);

| d) | kai taikytina, kelių rinkliavos surinkimo sistemų sąveika būtų užtikrinama pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/52/EB (29) ir Komisijos sprendimą 2009/750/EB (30); |
| --- | --- |

d)

kai taikytina, kelių rinkliavos surinkimo sistemų sąveika būtų užtikrinama pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/52/EB (29) ir Komisijos sprendimą 2009/750/EB (30);

| e) | kelių transporto infrastruktūros viešosios valdžios institucijos diegiama intelektinė transporto sistema atitiktų Direktyvą 2010/40/ES ir jos diegimas vyktų laikantis pagal tą direktyvą priimtų deleguotųjų aktų. |
| --- | --- |

e)

kelių transporto infrastruktūros viešosios valdžios institucijos diegiama intelektinė transporto sistema atitiktų Direktyvą 2010/40/ES ir jos diegimas vyktų laikantis pagal tą direktyvą priimtų deleguotųjų aktų.

19 straipsnis

Kelių infrastruktūros plėtros prioritetai

Skatinant su kelių infrastruktūra susijusius bendros svarbos projektus, be 10 straipsnyje nustatytų bendrųjų prioritetų, pirmenybė teikiama:

| a) | kelių eismo saugos didinimui ir skatinimui; |
| --- | --- |

a)

kelių eismo saugos didinimui ir skatinimui;

| b) | ITS, visų pirma informavimo apie daugiarūšį vežimą ir eismo valdymo sistemų, ir integruotų ryšio ir mokėjimų sistemų naudojimui; |
| --- | --- |

b)

ITS, visų pirma informavimo apie daugiarūšį vežimą ir eismo valdymo sistemų, ir integruotų ryšio ir mokėjimų sistemų naudojimui;

| c) | naujų technologijų ir inovacijų diegimui, siekiant skatinti mažą anglies dioksido kiekį išskiriančio transporto naudojimą; |
| --- | --- |

c)

naujų technologijų ir inovacijų diegimui, siekiant skatinti mažą anglies dioksido kiekį išskiriančio transporto naudojimą;

| d) | komercinių naudotojų aprūpinimui tinkamu kiekiu stovėjimo vietų, užtikrinant tinkamą saugos ir patikimumo lygį; |
| --- | --- |

d)

komercinių naudotojų aprūpinimui tinkamu kiekiu stovėjimo vietų, užtikrinant tinkamą saugos ir patikimumo lygį;

| e) | spūsčių esamuose keliuose sumažinimui. |
| --- | --- |

e)

spūsčių esamuose keliuose sumažinimui.

4   SKIRSNIS

Jūrų transporto infrastruktūra ir jūrų greitkeliai

20 straipsnis

Infrastruktūros sudedamosios dalys

1.   Jūrų transporto infrastruktūrą sudaro visų pirma:

| a) | jūrų erdvė; |
| --- | --- |

a)

jūrų erdvė;

| b) | jūrų kanalai; |
| --- | --- |

b)

jūrų kanalai;

| c) | jūrų uostai, įskaitant uosto akvatorijoje transporto operacijoms būtiną infrastruktūrą; |
| --- | --- |

c)

jūrų uostai, įskaitant uosto akvatorijoje transporto operacijoms būtiną infrastruktūrą;

| d) | uostų sujungimo su transeuropinio transporto tinklo kitų rūšių transportu punktai; |
| --- | --- |

d)

uostų sujungimo su transeuropinio transporto tinklo kitų rūšių transportu punktai;

| e) | užtvankos, šliuzai ir dokai; |
| --- | --- |

e)

užtvankos, šliuzai ir dokai;

| f) | navigacijos įrenginiai; |
| --- | --- |

f)

navigacijos įrenginiai;

| g) | uostų prieigos ir farvateriai; |
| --- | --- |

g)

uostų prieigos ir farvateriai;

| h) | bangolaužiai; |
| --- | --- |

h)

bangolaužiai;

| i) | jūrų greitkeliai; |
| --- | --- |

i)

jūrų greitkeliai;

| j) | susijusi įranga; |
| --- | --- |

j)

susijusi įranga;

| k) | telematikos priemonės, įskaitant e. jūrų laivybos paslaugas ir VTMIS. |
| --- | --- |

k)

telematikos priemonės, įskaitant e. jūrų laivybos paslaugas ir VTMIS.

2.   Jūrų uostai yra atvykimo į visuotinio tinklo sausumos infrastruktūrą ir išvykimo iš jos taškai. Jie atitinka bent vieną iš šių kriterijų:

| a) | bendras metinis keleivių srautas viršija 0,1 % bendro metinio keleivių srauto visuose Sąjungos jūrų uostuose. Šio bendro kiekio atskaitos rodiklis – paskutinis turimas trejų metų vidurkis, grindžiamas Eurostato paskelbtais statistiniais duomenimis; |
| --- | --- |

a)

bendras metinis keleivių srautas viršija 0,1 % bendro metinio keleivių srauto visuose Sąjungos jūrų uostuose. Šio bendro kiekio atskaitos rodiklis – paskutinis turimas trejų metų vidurkis, grindžiamas Eurostato paskelbtais statistiniais duomenimis;

| b) | bendras metinis krovinių (perkrautų birių ar nebirių krovinių) kiekis viršija 0,1 % atitinkamo bendro metinio krovinių, kurie perkrauti visuose Sąjungos jūrų uostuose, kiekio. Šio bendro kiekio atskaitos rodiklis – paskutinis turimas trejų metų vidurkis, grindžiamas Eurostato paskelbtais statistiniais duomenimis; |
| --- | --- |

b)

bendras metinis krovinių (perkrautų birių ar nebirių krovinių) kiekis viršija 0,1 % atitinkamo bendro metinio krovinių, kurie perkrauti visuose Sąjungos jūrų uostuose, kiekio. Šio bendro kiekio atskaitos rodiklis – paskutinis turimas trejų metų vidurkis, grindžiamas Eurostato paskelbtais statistiniais duomenimis;

| c) | jūrų uostas yra saloje ir tik per jį užtikrinama prieiga į visuotinio tinklo NUTS 3 regioną; |
| --- | --- |

c)

jūrų uostas yra saloje ir tik per jį užtikrinama prieiga į visuotinio tinklo NUTS 3 regioną;

| d) | jūrų uostas yra atokiausiame regione ar kitame periferiniame regione ir nuo kito artimiausio visuotinio tinklo uosto yra nutolęs didesniu nei 200 km atstumu. |
| --- | --- |

d)

jūrų uostas yra atokiausiame regione ar kitame periferiniame regione ir nuo kito artimiausio visuotinio tinklo uosto yra nutolęs didesniu nei 200 km atstumu.

3.   Su jūrų transporto infrastruktūra susijusiai įrangai visų pirma gali būti priskiriama eismo ir krovinių valdymo, neigiamo poveikio, įskaitant neigiamą poveikį aplinkai, mažinimo, alternatyvaus kuro naudojimo įranga ir tinkamumą laivybai visus metus užtikrinanti įranga, įskaitant ledų laužymo, hidrologinių tyrimų, uosto ir uosto prieigų dugno gilinimo, jų techninės priežiūros ir apsaugos įranga.

21 straipsnis

Jūrų greitkeliai

1.   Jūrų greitkeliai, esantys transeuropinio transporto tinklo jūrine sudedamąja dalimi, padeda kurti Europos jūrų transporto erdvę be kliūčių. Juos sudaro trumpųjų nuotolių jūrų maršrutai, uostai, susijusi jūrų infrastruktūra ir įranga, taip pat įrenginiai ir supaprastinti administraciniai formalumai, kuriais sudaromos sąlygos laivybai trumpųjų nuotolių maršrutais arba susisiekimui jūra ir (arba) upe veikti tarp bent dviejų uostų, įskaitant jungtis iš pakrantės su atokesne teritorija. Jūrų greitkelius sudaro:

| a) | jūrų jungtys tarp visuotinio tinklo jūrų uostų arba tarp vieno visuotinio tinklo uosto ir uosto trečiojoje šalyje, kai tokios jungtys Sąjungai strategiškai svarbios; |
| --- | --- |

a)

jūrų jungtys tarp visuotinio tinklo jūrų uostų arba tarp vieno visuotinio tinklo uosto ir uosto trečiojoje šalyje, kai tokios jungtys Sąjungai strategiškai svarbios;

| b) | uostų infrastruktūra, už uosto akvatorijos esantys, bet uosto veiklai skirti krovinių terminalai, logistikos centrai ir krovinių centrai, informacinės ir ryšių technologijos (toliau – IRT), pavyzdžiui, elektroninės logistikos valdymo sistemos, bei saugos ir saugumo, taip pat administracinės ir muitinės procedūros bent vienoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

b)

uostų infrastruktūra, už uosto akvatorijos esantys, bet uosto veiklai skirti krovinių terminalai, logistikos centrai ir krovinių centrai, informacinės ir ryšių technologijos (toliau – IRT), pavyzdžiui, elektroninės logistikos valdymo sistemos, bei saugos ir saugumo, taip pat administracinės ir muitinės procedūros bent vienoje valstybėje narėje;

| c) | tiesioginės prieigos prie sausumos ir jūros infrastruktūra. |
| --- | --- |

c)

tiesioginės prieigos prie sausumos ir jūros infrastruktūra.

2.   Jūrų greitkeliams transeuropiniame transporto tinkle skirtus bendros svarbos projektus siūlo bent dvi valstybės narės. Jie apima:

| a) | jūrų jungtį tarp dviejų ar daugiau pagrindinio tinklo uostų ir jos jungtis iš pakrantės su atokesne teritorija pagrindiniame tinkle; arba |
| --- | --- |

a)

jūrų jungtį tarp dviejų ar daugiau pagrindinio tinklo uostų ir jos jungtis iš pakrantės su atokesne teritorija pagrindiniame tinkle; arba

| b) | jūrų jungtį tarp pagrindinio tinklo uosto ir visuotinio tinklo uostų ir jos jungtis iš pakrantės su atokesne teritorija, ypatingą dėmesį skiriant susisiekimui tarp pagrindinio ir visuotinio tinklo uostų jungtims iš pakrantės su atokesne teritorija. |
| --- | --- |

b)

jūrų jungtį tarp pagrindinio tinklo uosto ir visuotinio tinklo uostų ir jos jungtis iš pakrantės su atokesne teritorija, ypatingą dėmesį skiriant susisiekimui tarp pagrindinio ir visuotinio tinklo uostų jungtims iš pakrantės su atokesne teritorija.

3.   Jūrų greitkeliams transeuropiniame transporto tinkle skirti bendros svarbos projektai taip pat gali aprėpti veiklą, kuri teikia daugiau naudos ir nėra susijusi su konkrečiais uostais, pavyzdžiui, paslaugas ir veiksmus, kuriais prisidedama prie asmenų ir prekių judumo, aplinkosauginio veiksmingumo didinimo veiklą, pavyzdžiui, elektros energijos tiekimą iš uosto, kuriuo laivams būtų padėta sumažinti išmetamą teršalų kiekį, ledo laužymo įrangos tiekimą, tinkamumo laivybai visus metus užtikrinimo veiklą, dugno gilinimo operacijas ir alternatyvaus kuro pripildymo įrenginius, taip pat procesų, procedūrų ir žmogiškojo veiksnio optimizavimą, IRT centrus ir informacines sistemas, įskaitant eismo valdymo ir elektroninio pranešimo sistemas.

4.   Per dvejus metus nuo Europos jūrų greitkelių koordinatoriaus paskyrimo pagal 51 straipsnį, jis, remdamasis įgyta patirtimi ir atsižvelgdamas į Sąjungos jūrų transporto pokyčius, taip pat į prognozuojamą eismą jūrų greitkeliais, pateikia detalų jūrų greitkelių įgyvendinimo planą.

22 straipsnis

Transporto infrastruktūros reikalavimai

1.   Valstybės narės užtikrina, kad:

| a) | jūrų uostai būtų sujungti su visuotinio tinklo geležinkelio linijomis arba keliais ir, kai įmanoma, vidaus vandenų keliais, išskyrus atvejus, kai tokiam sujungimui trukdo fizinės kliūtys; |
| --- | --- |

a)

jūrų uostai būtų sujungti su visuotinio tinklo geležinkelio linijomis arba keliais ir, kai įmanoma, vidaus vandenų keliais, išskyrus atvejus, kai tokiam sujungimui trukdo fizinės kliūtys;

| b) | jūrų uoste, kuriame aptarnaujamas krovininis transportas, būtų bent vienas terminalas, kurio naudojimo galimybė nediskriminuojant ir taikant skaidrius mokesčius būtų suteikta naudotojams; |
| --- | --- |

b)

jūrų uoste, kuriame aptarnaujamas krovininis transportas, būtų bent vienas terminalas, kurio naudojimo galimybė nediskriminuojant ir taikant skaidrius mokesčius būtų suteikta naudotojams;

| c) | jūrų kanalai, uostų farvateriai ir upių žiotys jungtų dvi jūras arba kad jais būtų patenkama iš jūros į jūrų uostus, ir kad jie atitiktų bent VI klasės vidaus vandenų keliams taikomus reikalavimus. |
| --- | --- |

c)

jūrų kanalai, uostų farvateriai ir upių žiotys jungtų dvi jūras arba kad jais būtų patenkama iš jūros į jūrų uostus, ir kad jie atitiktų bent VI klasės vidaus vandenų keliams taikomus reikalavimus.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad uostuose būtų įranga, reikalinga laivų aplinkosauginiam veiksmingumui uostuose užtikrinti, visų pirma laivuose susidariusių atliekų ir krovinio likučių priėmimo įrenginiai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/59/EB (31), ir atitinkanti kitą atitinkamą Sąjungos teisę.

3.   Valstybės narės įdiegia Direktyvoje 2002/59/EB numatytą VTMIS ir sistemą SafeSeaNet, taip pat diegia e. jūrų laivybos paslaugas, įskaitant visų pirma Direktyvoje 2010/65/ES numatytą vieno langelio jūrų laivybos paslaugų sistemą.

23 straipsnis

Jūrų infrastruktūros plėtros prioritetai

Skatinant su jūrų infrastruktūra susijusius bendros svarbos projektus, be 10 straipsnyje nustatytų prioritetų, pirmenybė teikiama:

| a) | jūrų greitkelių naudojimo, įskaitant trumpųjų nuotolių jūrų laivybą, skatinimui, palankesnių sąlygų jungčių iš pakrantės su atokesne teritorija plėtojimo sudarymui, visų pirma priemonių, kuriomis didinamas jūrų transporto aplinkosauginis veiksmingumas pagal taikytinus Sąjungos teisės ar atitinkamų tarptautinių susitarimų reikalavimus, plėtojimui; |
| --- | --- |

a)

jūrų greitkelių naudojimo, įskaitant trumpųjų nuotolių jūrų laivybą, skatinimui, palankesnių sąlygų jungčių iš pakrantės su atokesne teritorija plėtojimo sudarymui, visų pirma priemonių, kuriomis didinamas jūrų transporto aplinkosauginis veiksmingumas pagal taikytinus Sąjungos teisės ar atitinkamų tarptautinių susitarimų reikalavimus, plėtojimui;

| b) | jūrų uostų sujungimui su vidaus vandenų keliais; |
| --- | --- |

b)

jūrų uostų sujungimui su vidaus vandenų keliais;

| c) | VTMIS ir e. jūrų laivybos paslaugų įgyvendinimui; |
| --- | --- |

c)

VTMIS ir e. jūrų laivybos paslaugų įgyvendinimui;

| d) | naujų technologijų ir inovacijų diegimui siekiant skatinti alternatyvaus kuro, įskaitant suskystintas gamtines dujas, naudojimą ir efektyvų energijos vartojimą jūrų transporto srityje; |
| --- | --- |

d)

naujų technologijų ir inovacijų diegimui siekiant skatinti alternatyvaus kuro, įskaitant suskystintas gamtines dujas, naudojimą ir efektyvų energijos vartojimą jūrų transporto srityje;

| e) | uosto akvatorijoje transporto operacijoms būtinos infrastruktūros pajėgumų modernizavimui ir didinimui. |
| --- | --- |

e)

uosto akvatorijoje transporto operacijoms būtinos infrastruktūros pajėgumų modernizavimui ir didinimui.

5   SKIRSNIS

Oro transporto infrastruktūra

24 straipsnis

Infrastruktūros sudedamosios dalys

1.   Oro transporto infrastruktūrą sudaro visų pirma:

| a) | oro erdvė, maršrutai ir oro keliai; |
| --- | --- |

a)

oro erdvė, maršrutai ir oro keliai;

| b) | oro uostai; |
| --- | --- |

b)

oro uostai;

| c) | oro uostų sujungimo su transeuropinio transporto tinklo kitų rūšių transportu punktai; |
| --- | --- |

c)

oro uostų sujungimo su transeuropinio transporto tinklo kitų rūšių transportu punktai;

| d) | susijusi įranga; |
| --- | --- |

d)

susijusi įranga;

| e) | oro navigacijos sistemos, įskaitant naujos kartos Europos oro eismo vadybos sistemą (toliau – SESAR sistema). |
| --- | --- |

e)

oro navigacijos sistemos, įskaitant naujos kartos Europos oro eismo vadybos sistemą (toliau – SESAR sistema).

2.   Oro uostai turi atitikti vieną iš šių kriterijų:

| a) | keleivinių oro uostų bendras metinis keleivių srautas sudaro bent 0,1 % bendro metinio keleivių srauto visuose Sąjungos oro uostuose, nebent nuo artimiausio oro uosto visuotiniame tinkle atitinkamas oro uostas yra nutolęs daugiau nei 100 km atstumu, arba daugiau nei 200 km atstumu, jei regione, kuriame oro uostas veikia, yra greitojo geležinkelio linija; |
| --- | --- |

a)

keleivinių oro uostų bendras metinis keleivių srautas sudaro bent 0,1 % bendro metinio keleivių srauto visuose Sąjungos oro uostuose, nebent nuo artimiausio oro uosto visuotiniame tinkle atitinkamas oro uostas yra nutolęs daugiau nei 100 km atstumu, arba daugiau nei 200 km atstumu, jei regione, kuriame oro uostas veikia, yra greitojo geležinkelio linija;

| b) | krovininių oro uostų bendras metinis krovinių kiekis sudaro bent 0,2 % bendro metinio krovinių kiekio visuose Sąjungos oro uostuose. |
| --- | --- |

b)

krovininių oro uostų bendras metinis krovinių kiekis sudaro bent 0,2 % bendro metinio krovinių kiekio visuose Sąjungos oro uostuose.

Bendras metinis keleivių srautas ir bendras metinis krovinių kiekis grindžiami paskutiniu turimu trejų metų vidurkiu pagal Eurostato paskelbtus duomenis.

25 straipsnis

Transporto infrastruktūros reikalavimai

1.   Valstybės narės užtikrina, kad kiekviename jų teritorijoje esančiame oro uoste bent vieno terminalo naudojimo galimybė nediskriminuojant ir taikant skaidrius, tiesiogiai susijusius ir sąžiningus mokesčius būtų suteikta visiems veiklos vykdytojams.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad visuotinio tinklo oro transporto infrastruktūrai būtų taikomi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 300/2008 (32) Sąjungos priimti bendrieji pagrindiniai civilinės aviacijos apsaugos nuo neteisėto kišimosi standartai.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad oro eismo valdymo infrastruktūra būtų tokia, kad sudarytų sąlygas įgyvendinti Bendro Europos dangaus sistemą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 549/2004 (33), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 550/2004 (34), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 551/2004 (35) ir Reglamentą (EB) Nr. 552/2004 ir vykdyti oro transporto operacijas, siekiant pagerinti Europos aviacijos sistemos įgyvendinimo taisyklių ir Sąjungos specifikacijų veikimą ir tvarumą.

26 straipsnis

Oro transporto infrastruktūros plėtros prioritetai

Skatinant su oro transporto infrastruktūra susijusius bendros svarbos projektus, be 10 straipsnyje nustatytų prioritetų, pirmenybė teikiama:

| a) | oro uostų pajėgumo didinimui; |
| --- | --- |

a)

oro uostų pajėgumo didinimui;

| b) | paramai Bendro Europos dangaus ir oro eismo valdymo sistemų diegimui, visų pirma plėtojant SESAR sistemą; |
| --- | --- |

b)

paramai Bendro Europos dangaus ir oro eismo valdymo sistemų diegimui, visų pirma plėtojant SESAR sistemą;

| c) | oro uostų ir kitų rūšių transporto infrastruktūros daugiarūšio transporto jungčių tobulinimui; |
| --- | --- |

c)

oro uostų ir kitų rūšių transporto infrastruktūros daugiarūšio transporto jungčių tobulinimui;

| d) | tvarumo gerinimui ir aviacijos poveikio aplinkai sušvelninimui. |
| --- | --- |

d)

tvarumo gerinimui ir aviacijos poveikio aplinkai sušvelninimui.

6   SKIRSNIS

Daugiarūšio vežimo infrastruktūra

27 straipsnis

Infrastruktūros sudedamosios dalys

Krovinių terminalai arba logistikos centrai turi atitikti bent vieną iš šių kriterijų:

| a) | jų metinis perkrautų nebirių krovinių kiekis viršija 800 000 tonų arba jų metinis perkrautų birių krovinių kiekis viršija 0,1 % atitinkamo bendro metinio krovinių, kurie perkrauti visuose Sąjungos jūrų uostuose, kiekio; |
| --- | --- |

a)

jų metinis perkrautų nebirių krovinių kiekis viršija 800 000 tonų arba jų metinis perkrautų birių krovinių kiekis viršija 0,1 % atitinkamo bendro metinio krovinių, kurie perkrauti visuose Sąjungos jūrų uostuose, kiekio;

| b) | jei NUTS 2 regione nėra a punkto reikalavimus atitinkančio krovinių terminalo ar logistikos centro, atitinkamas terminalas ar centras yra atitinkamos valstybės narės paskirtas pagrindinis krovinių terminalas ar logistikos centras, sujungtas bent su to NUTS 2 regiono keliais ir geležinkeliais, o tuo atveju, kai valstybėje narėje nėra geležinkelių sistemos – sujungtas tik su keliais. |
| --- | --- |

b)

jei NUTS 2 regione nėra a punkto reikalavimus atitinkančio krovinių terminalo ar logistikos centro, atitinkamas terminalas ar centras yra atitinkamos valstybės narės paskirtas pagrindinis krovinių terminalas ar logistikos centras, sujungtas bent su to NUTS 2 regiono keliais ir geležinkeliais, o tuo atveju, kai valstybėje narėje nėra geležinkelių sistemos – sujungtas tik su keliais.

28 straipsnis

Transporto infrastruktūros reikalavimai

1.   Valstybės narės teisingomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis užtikrina, kad:

| a) | įvairių rūšių transportas būtų susietas bet kurioje iš šių vietų: krovinių terminaluose, keleivių stotyse, vidaus vandenų uostuose, oro uostuose ir jūrų uostuose, siekiant suteikti galimybę įvairiarūšiu transportu vežti keleivius ir krovinius; |
| --- | --- |

a)

įvairių rūšių transportas būtų susietas bet kurioje iš šių vietų: krovinių terminaluose, keleivių stotyse, vidaus vandenų uostuose, oro uostuose ir jūrų uostuose, siekiant suteikti galimybę įvairiarūšiu transportu vežti keleivius ir krovinius;

| b) | nedarant poveikio taikytinai Sąjungos ir nacionalinei teisei, krovinių terminalai ir logistikos centrai, vidaus vandenų ir jūrų uostai bei oro uostai, kuriuose perkraunami kroviniai, turi būti įrengti taip, kad šioje infrastruktūroje ir logistikos grandinėje tarp transporto rūšių būtų užtikrintas informacijos srautas. Tokiomis sistemomis visų pirma turi būti sudaryta galimybė teikti realaus laiko informaciją apie turimus infrastruktūros pajėgumus, transporto srautus ir išsidėstymą, vietos nustatymą bei stebėjimą ir jomis užtikrinama sauga ir saugumas daugiarūšio vežimo metu; |
| --- | --- |

b)

nedarant poveikio taikytinai Sąjungos ir nacionalinei teisei, krovinių terminalai ir logistikos centrai, vidaus vandenų ir jūrų uostai bei oro uostai, kuriuose perkraunami kroviniai, turi būti įrengti taip, kad šioje infrastruktūroje ir logistikos grandinėje tarp transporto rūšių būtų užtikrintas informacijos srautas. Tokiomis sistemomis visų pirma turi būti sudaryta galimybė teikti realaus laiko informaciją apie turimus infrastruktūros pajėgumus, transporto srautus ir išsidėstymą, vietos nustatymą bei stebėjimą ir jomis užtikrinama sauga ir saugumas daugiarūšio vežimo metu;

| c) | nedarant poveikio taikytinai Sąjungos ir nacionalinei teisei, palankesnės sąlygos nenutrūkstamam keleivinio transporto eismui visuotiniame tinkle sudaromos naudojant atitinkamą įrangą ir užtikrinant telematikos priemonių prieinamumą geležinkelio stotyse, autobusų stotyse, oro uostuose ir, prireikus, atitinkamuose jūrų ir vidaus vandenų uostuose. |
| --- | --- |

c)

nedarant poveikio taikytinai Sąjungos ir nacionalinei teisei, palankesnės sąlygos nenutrūkstamam keleivinio transporto eismui visuotiniame tinkle sudaromos naudojant atitinkamą įrangą ir užtikrinant telematikos priemonių prieinamumą geležinkelio stotyse, autobusų stotyse, oro uostuose ir, prireikus, atitinkamuose jūrų ir vidaus vandenų uostuose.

2.   Krovinių terminaluose įrengiami kranai, konvejeriai ir kiti įrenginiai kroviniams perkrauti tarp skirtingų rūšių transporto, taip pat kroviniams išdėstyti bei saugoti.

29 straipsnis

Daugiarūšio vežimo infrastruktūros plėtros prioritetai

Skatinant su daugiarūšio vežimo infrastruktūra susijusius bendros svarbos projektus, be 10 straipsnyje nustatytų bendrųjų prioritetų, pirmenybė teikiama:

| a) | veiksmingo visuotinio tinklo infrastruktūros sujungimo ir integravimo užtikrinimui, be kita ko, prireikus pasitelkiant prieigos infrastruktūrą, taip pat krovinių terminalus ir logistikos centrus; |
| --- | --- |

a)

veiksmingo visuotinio tinklo infrastruktūros sujungimo ir integravimo užtikrinimui, be kita ko, prireikus pasitelkiant prieigos infrastruktūrą, taip pat krovinių terminalus ir logistikos centrus;

| b) | daugiarūšiam vežimui kylančių pagrindinių techninių ir administracinių kliūčių šalinimui; |
| --- | --- |

b)

daugiarūšiam vežimui kylančių pagrindinių techninių ir administracinių kliūčių šalinimui;

| c) | sklandaus informacijos srauto tarp transporto rūšių plėtojimui ir galimybės transeuropinėje transporto sistemoje teikti daugiarūšio vežimo bei vežimo vienos rūšies transportu paslaugas užtikrinimui. |
| --- | --- |

c)

sklandaus informacijos srauto tarp transporto rūšių plėtojimui ir galimybės transeuropinėje transporto sistemoje teikti daugiarūšio vežimo bei vežimo vienos rūšies transportu paslaugas užtikrinimui.

7   SKIRSNIS

Bendrosios nuostatos

30 straipsnis

Miestų transporto mazgai

Plėtodamos visuotinį tinklą miestų transporto mazguose, valstybės narės, kai įmanoma, siekia užtikrinti, kad:

| a) | keleivinio transporto sektoriuje būtų sujungta visuotinio tinklo geležinkelių, kelių, oro ir, jei reikia, vidaus vandenų, taip pat jūrų transporto infrastruktūra; |
| --- | --- |

a)

keleivinio transporto sektoriuje būtų sujungta visuotinio tinklo geležinkelių, kelių, oro ir, jei reikia, vidaus vandenų, taip pat jūrų transporto infrastruktūra;

| b) | krovininio transporto sektoriuje būtų sujungta visuotinio tinklo geležinkelių, kelių ir, jei reikia, vidaus vandenų, oro ir jūrų transporto infrastruktūra; |
| --- | --- |

b)

krovininio transporto sektoriuje būtų sujungta visuotinio tinklo geležinkelių, kelių ir, jei reikia, vidaus vandenų, oro ir jūrų transporto infrastruktūra;

| c) | miestų transporto mazguose būtų sujungtos visuotinio tinklo skirtingos geležinkelio stotys, uostai arba oro uostai; |
| --- | --- |

c)

miestų transporto mazguose būtų sujungtos visuotinio tinklo skirtingos geležinkelio stotys, uostai arba oro uostai;

| d) | visuotinio tinklo infrastruktūra būtų sklandžiai sujungta su regioninio bei vietinio eismo ir krovinių vežimo mieste infrastruktūra, įskaitant logistikos konsolidavimą ir skirstymo centrus; |
| --- | --- |

d)

visuotinio tinklo infrastruktūra būtų sklandžiai sujungta su regioninio bei vietinio eismo ir krovinių vežimo mieste infrastruktūra, įskaitant logistikos konsolidavimą ir skirstymo centrus;

| e) | būtų mažinamas neigiamas tranzitinio geležinkelių ir kelių transporto poveikis miestų zonoms; ši veikla gali apimti miestų zonų aplenkimą; |
| --- | --- |

e)

būtų mažinamas neigiamas tranzitinio geležinkelių ir kelių transporto poveikis miestų zonoms; ši veikla gali apimti miestų zonų aplenkimą;

| f) | būtų skatinamas netriukšmingas ir mažą anglies dioksido kiekį išskiriantis veiksmingas krovinių vežimas mieste. |
| --- | --- |

f)

būtų skatinamas netriukšmingas ir mažą anglies dioksido kiekį išskiriantis veiksmingas krovinių vežimas mieste.

31 straipsnis

Telematikos priemonės

1.   Telematikos priemonės turi būti tokios, kad suteiktų galimybę valdyti eismą ir keistis informacija tarp vienos rūšies transporto ir įvairių rūšių transporto atliekant daugiarūšio transporto operacijas ir teikiant su transportu susijusias pridėtinės vertės paslaugas, kad būtų gerinama sauga, saugumas ir aplinkosauginis veiksmingumas, ir būtų paprastesnės administracinės procedūros. Telematikos priemonės padeda visuotinio tinklo infrastruktūrą sklandžiai sujungti su regioninio ir vietos transporto infrastruktūra.

2.   Telematikos priemonės, kai įmanoma, diegiamos visoje Sąjungoje, siekiant sudaryti galimybes turėti sąveikius pagrindinius pajėgumus visose valstybėse narėse.

3.   Šiame straipsnyje nurodytos telematikos priemonės atitinkamų transporto rūšių atveju visų pirma apima:

| — | geležinkelių transporto sektoriuje – ERTMS; |
| --- | --- |

—

geležinkelių transporto sektoriuje – ERTMS;

| — | vidaus vandenų transporto sektoriuje – UIP; |
| --- | --- |

—

vidaus vandenų transporto sektoriuje – UIP;

| — | kelių transporto sektoriuje – ITS; |
| --- | --- |

—

kelių transporto sektoriuje – ITS;

| — | jūrų transporto sektoriuje – VTMIS ir e. jūrų laivybos paslaugos, įskaitant vieno langelio paslaugas, pavyzdžiui, jūrų sektoriaus vieno langelio sistemą, uostų bendruomenių sistemas ir susijusias muitinių informacines sistemas; |
| --- | --- |

—

jūrų transporto sektoriuje – VTMIS ir e. jūrų laivybos paslaugos, įskaitant vieno langelio paslaugas, pavyzdžiui, jūrų sektoriaus vieno langelio sistemą, uostų bendruomenių sistemas ir susijusias muitinių informacines sistemas;

| — | oro transporto sektoriuje – oro eismo valdymo sistemas, visų pirma sukurtas pagal SESAR sistemą. |
| --- | --- |

—

oro transporto sektoriuje – oro eismo valdymo sistemas, visų pirma sukurtas pagal SESAR sistemą.

32 straipsnis

Tvaraus krovinių vežimo paslaugos

Valstybės narės ypač daug dėmesio skiria bendros svarbos projektams, kuriais užtikrinamos veiksmingos krovinių vežimo paslaugos, kurias teikiant naudojamasi visuotinio tinklo infrastruktūra, ir prisidedama prie išmetamo anglies dioksido kiekio bei kitokio neigiamo poveikio aplinkai mažinimo ir kuriais siekiama:

| a) | pagerinti tvarų transporto infrastruktūros naudojimą, įskaitant veiksmingą jos valdymą; |
| --- | --- |

a)

pagerinti tvarų transporto infrastruktūros naudojimą, įskaitant veiksmingą jos valdymą;

| b) | skatinti novatoriškų vežimo paslaugų teikimą, be kita ko, pasitelkiant jūrų greitkelius, telematikos priemones ir pagalbinės infrastruktūros, kuri būtina siekiant pirmiausia aplinkosauginių ir tų paslaugų su sauga susijusių tikslų, plėtojimą, taip pat atitinkamų valdymo struktūrų kūrimą; |
| --- | --- |

b)

skatinti novatoriškų vežimo paslaugų teikimą, be kita ko, pasitelkiant jūrų greitkelius, telematikos priemones ir pagalbinės infrastruktūros, kuri būtina siekiant pirmiausia aplinkosauginių ir tų paslaugų su sauga susijusių tikslų, plėtojimą, taip pat atitinkamų valdymo struktūrų kūrimą;

| c) | sudaryti palankesnes sąlygas teikti daugiarūšio vežimo paslaugas, įskaitant būtiną susijusios informacijos srautų perdavimą, ir pagerinti transporto paslaugų teikėjų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

c)

sudaryti palankesnes sąlygas teikti daugiarūšio vežimo paslaugas, įskaitant būtiną susijusios informacijos srautų perdavimą, ir pagerinti transporto paslaugų teikėjų bendradarbiavimą;

| d) | skatinti tausų išteklių naudojimą ir didinti anglies dioksido efektyvumą, visų pirma transporto priemonių traukos, varymo ir (arba) eigos, sistemų ir operacijų planavimo srityse; |
| --- | --- |

d)

skatinti tausų išteklių naudojimą ir didinti anglies dioksido efektyvumą, visų pirma transporto priemonių traukos, varymo ir (arba) eigos, sistemų ir operacijų planavimo srityse;

| e) | analizuoti laivyno charakteristikas ir eksploatacinius parametrus, administracinius reikalavimus bei žmogiškuosius išteklius ir apie tai teikti informaciją; |
| --- | --- |

e)

analizuoti laivyno charakteristikas ir eksploatacinius parametrus, administracinius reikalavimus bei žmogiškuosius išteklius ir apie tai teikti informaciją;

| f) | gerinti jungtis su labiausiai pažeidžiamomis ir izoliuotomis Sąjungos teritorijomis, ypač su atokiausiais, salų, nutolusiais ir kalnų regionais. |
| --- | --- |

f)

gerinti jungtis su labiausiai pažeidžiamomis ir izoliuotomis Sąjungos teritorijomis, ypač su atokiausiais, salų, nutolusiais ir kalnų regionais.

33 straipsnis

Naujos technologijos ir inovacijos

Kad plėtojant visuotinį tinklą būtų atsižvelgta į inovacinių technologijų plėtrą ir diegimą, siekiama visų pirma:

| a) | remti ir skatinti transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą pereinant prie inovacinių ir tvarių transporto technologijų; |
| --- | --- |

a)

remti ir skatinti transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą pereinant prie inovacinių ir tvarių transporto technologijų;

| b) | sudaryti galimybes mažinti visų rūšių transporto priklausomybę nuo iškastinio kuro, skatinant efektyvų energijos naudojimą, diegti alternatyvias varymo sistemas, įskaitant elektros energijos tiekimo sistemas, ir kurti atitinkamą infrastruktūrą. Tokia infrastruktūra gali apimti elektros tinklus ir kitus elektros energijai perduoti būtinus įrenginius, telematikos priemones ir ją taikant gali būti atsižvelgiama į infrastruktūros ir transporto priemonės sąsają; |
| --- | --- |

b)

sudaryti galimybes mažinti visų rūšių transporto priklausomybę nuo iškastinio kuro, skatinant efektyvų energijos naudojimą, diegti alternatyvias varymo sistemas, įskaitant elektros energijos tiekimo sistemas, ir kurti atitinkamą infrastruktūrą. Tokia infrastruktūra gali apimti elektros tinklus ir kitus elektros energijai perduoti būtinus įrenginius, telematikos priemones ir ją taikant gali būti atsižvelgiama į infrastruktūros ir transporto priemonės sąsają;

| c) | gerinti asmenų judėjimo ir prekių vežimo saugą ir tvarumą; |
| --- | --- |

c)

gerinti asmenų judėjimo ir prekių vežimo saugą ir tvarumą;

| d) | gerinti tinklo veikimą, valdymą, prieinamumą, sąveiką, vežimo tinklu daugiarūšiškumą ir tinklo veiksmingumą, įskaitant per bendrą daugiarūšio transporto bilietų sistemą ir judėjimo tvarkaraščių derinimą; |
| --- | --- |

d)

gerinti tinklo veikimą, valdymą, prieinamumą, sąveiką, vežimo tinklu daugiarūšiškumą ir tinklo veiksmingumą, įskaitant per bendrą daugiarūšio transporto bilietų sistemą ir judėjimo tvarkaraščių derinimą;

| e) | skatinti veiksmingus būdus visiems piliečiams teikti prieinamą ir suprantamą informaciją apie transporto jungtis, sąveiką ir daugiarūšiškumą; |
| --- | --- |

e)

skatinti veiksmingus būdus visiems piliečiams teikti prieinamą ir suprantamą informaciją apie transporto jungtis, sąveiką ir daugiarūšiškumą;

| f) | skatinti priemones išorinėms išlaidoms, pavyzdžiui, dėl eismo grūsčių, žalos sveikatai ir bet kokios rūšies taršos, įskaitant triukšmą ir išmetamus teršalus, mažinti; |
| --- | --- |

f)

skatinti priemones išorinėms išlaidoms, pavyzdžiui, dėl eismo grūsčių, žalos sveikatai ir bet kokios rūšies taršos, įskaitant triukšmą ir išmetamus teršalus, mažinti;

| g) | diegti tinkluose saugumo užtikrinimo technologijas ir suderinamus identifikavimo standartus; |
| --- | --- |

g)

diegti tinkluose saugumo užtikrinimo technologijas ir suderinamus identifikavimo standartus;

| h) | didinti atsparumą klimato kaitai; |
| --- | --- |

h)

didinti atsparumą klimato kaitai;

| i) | toliau skatinti telematikos priemonių plėtojimą ir diegimą tos pačios rūšies ir skirtingų rūšių transporte. |
| --- | --- |

i)

toliau skatinti telematikos priemonių plėtojimą ir diegimą tos pačios rūšies ir skirtingų rūšių transporte.

34 straipsnis

Saugi ir patikima infrastruktūra

Valstybės narės deda reikiamas pastangas tam, kad transporto infrastruktūra būtų užtikrintas saugus ir patikimas keleivių ir krovinių vežimas.

35 straipsnis

Infrastruktūros atsparumas klimato kaitai ir ekologinėms nelaimėms

Planuodamos infrastruktūrą valstybės narės deramą dėmesį skiria atsparumo klimato kaitai ir ekologinėms nelaimėms didinimui.

36 straipsnis

Aplinkos apsauga

Planų ir projektų poveikio aplinkai įvertinimas atliekamas laikantis Sąjungos aplinkos teisės, įskaitant direktyvas 92/43/EEB, 2000/60/EB, 2001/42/EB, 2009/147/EB ir 2011/92/ES.

37 straipsnis

Prieinamumas visiems naudotojams

Sukuriama tokia transporto infrastruktūra, kad būtų užtikrinamas nenutrūkstamas visų naudotojų, visų pirma vyresnio amžiaus žmonių, riboto judumo asmenų ir neįgalių keleivių, judumas ir kad jiems būtų suteikiamas prieinamumas.

Transporto infrastruktūra projektuojama ir statoma laikantis atitinkamų Sąjungos teisėje nustatytų reikalavimų.

III   SKYRIUS

PAGRINDINIS TINKLAS

38 straipsnis

Pagrindinio tinklo identifikavimas

1.   Pagrindinį tinklą, kaip parodyta I priede pateiktuose žemėlapiuose, sudaro tos visuotinio tinklo dalys, kurios yra ypač didelės strateginės svarbos transeuropinio transporto tinklo politikos tikslams pasiekti, be to, jame atsispindi kintantys eismo poreikiai ir daugiarūšio vežimo reikalingumas. Juo visų pirma prisidedama prie didėjančio judumo problemos sprendimo ir aukštų saugos standartų užtikrinimo, taip pat prisidedama prie transporto sistemos, kurią naudojant būtų išmetamas mažas anglies dioksido kiekis, plėtojimo.

2.   Pagrindinis tinklas sujungiamas transporto mazgais, ir jame numatomos jungtys tarp valstybių narių ir su kaimyninių šalių transporto infrastruktūros tinklais.

3.   Nedarant poveikio 1 straipsnio 4 daliai ir 41 straipsnio 2 bei 3 dalims, valstybės narės imasi tinkamų priemonių pagrindiniam tinklui kurti, kad jis ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d. atitiktų šio skyriaus nuostatas.

Pagal 54 straipsnį Komisija ne vėliau kaip 2023 m. gruodžio 31 d. įvertina pagrindinio tinklo diegimą.

39 straipsnis

Infrastruktūros reikalavimai

1.   Siekiant užtikrinti tausiu išteklių naudojimu pagrįstą tiek keleivinio, tiek krovininio transporto infrastruktūros naudojimą ir numatyti pakankamus pajėgumus, atsižvelgiama į inovacines technologijas, telematikos priemones ir reguliavimo bei valdymo priemones, skirtas infrastruktūros naudojimui valdyti.

2.   Pagrindinio tinklo infrastruktūra turi atitikti visus II skyriuje nustatytus reikalavimus. Be to, nedarant poveikio 3 daliai, pagrindinio tinklo infrastruktūra turi atitikti šiuos reikalavimus:

| a) | geležinkelio transporto infrastruktūra:






  i) | visiškas geležinkelio bėgių kelių ir, kiek tai yra būtina elektrinių traukinių eksploatavimui, šalutinių geležinkelio kelių elektrifikavimas; |
| --- | --- | --- |

a)

geležinkelio transporto infrastruktūra:

i)

visiškas geležinkelio bėgių kelių ir, kiek tai yra būtina elektrinių traukinių eksploatavimui, šalutinių geležinkelio kelių elektrifikavimas;

| ii) | pagrindinio tinklo krovininio transporto linijos, kaip nurodyta I priede – ašies apkrova bent 22,5 t aširačiui, greitis linijoje 100 km/h ir numatoma traukinių, kurių ilgis 740 m, važiavimo galimybė; |
| --- | --- |

ii)

pagrindinio tinklo krovininio transporto linijos, kaip nurodyta I priede – ašies apkrova bent 22,5 t aširačiui, greitis linijoje 100 km/h ir numatoma traukinių, kurių ilgis 740 m, važiavimo galimybė;

| iii) | visiškai įdiegta ERTMS; |
| --- | --- |

iii)

visiškai įdiegta ERTMS;

| iv) | naujų geležinkelio linijų nominalus vėžės plotis – 1 435 mm, išskyrus atvejus, kai nauja linija yra tinklo, kurio vėžės plotis yra kitoks ir kuris atskirtas nuo pagrindinių geležinkelio linijų Sąjungoje, pratęsimas. |
| --- | --- |

iv)

naujų geležinkelio linijų nominalus vėžės plotis – 1 435 mm, išskyrus atvejus, kai nauja linija yra tinklo, kurio vėžės plotis yra kitoks ir kuris atskirtas nuo pagrindinių geležinkelio linijų Sąjungoje, pratęsimas.

Izoliuotiems tinklams netaikomi i–iii papunkčiuose nustatyti reikalavimai;

| b) | vidaus vandenų kelių ir jūrų transporto infrastruktūra:






  — | galimybė naudoti alternatyviuosius ekologiškus degalus; |
| --- | --- | --- |

b)

vidaus vandenų kelių ir jūrų transporto infrastruktūra:

—

galimybė naudoti alternatyviuosius ekologiškus degalus;

| c) | kelių transporto infrastruktūra:






  — | reikalavimai pagal 17 straipsnio 3 dalies a arba b punktą; |
| --- | --- | --- |

c)

kelių transporto infrastruktūra:

—

reikalavimai pagal 17 straipsnio 3 dalies a arba b punktą;

| — | poilsio aikštelių įrengimas automagistralėse maždaug kas 100 km atsižvelgiant į visuomenės, rinkos ir aplinkos poreikius, siekiant, inter alia, komercinius kelių naudotojus aprūpinti tinkamu kiekiu stovėjimo vietų ir užtikrinti tinkamą saugos ir saugumo lygį; |
| --- | --- |

—

poilsio aikštelių įrengimas automagistralėse maždaug kas 100 km atsižvelgiant į visuomenės, rinkos ir aplinkos poreikius, siekiant, inter alia, komercinius kelių naudotojus aprūpinti tinkamu kiekiu stovėjimo vietų ir užtikrinti tinkamą saugos ir saugumo lygį;

| — | galimybė naudoti alternatyviuosius ekologiškus degalus; |
| --- | --- |

—

galimybė naudoti alternatyviuosius ekologiškus degalus;

| d) | oro transporto infrastruktūra:






  — | gebėjimas užtikrinti galimybę naudoti alternatyviuosius ekologiškus degalus. |
| --- | --- | --- |

d)

oro transporto infrastruktūra:

—

gebėjimas užtikrinti galimybę naudoti alternatyviuosius ekologiškus degalus.

3.   Nedarant poveikio Direktyvai 2008/57/EB, geležinkelių transporto infrastruktūros atžvilgiu valstybės narės prašymu tinkamai pagrįstais atvejais Komisija gali leisti taikyti išimtis dėl traukinio ilgio, ERTMS, ašies apkrovos, elektrifikavimo ir greičio linijoje.

Kelių transporto infrastruktūros atžvilgiu valstybės narės prašymu tinkamai pagrįstais atvejais Komisija gali leisti taikyti 17 straipsnio 3 dalies a arba b punktų nuostatų išimtis, jei užtikrinamas tinkamas saugos lygis.

Šioje dalyje nurodyti tinkamai pagrįsti atvejai apima atvejus, kai investicijos į infrastruktūrą negalima pagrįsti socialine ir ekonomine nauda.

40 straipsnis

Pagrindinio tinklo plėtra

Į pagrindinį tinklą įtraukta transporto infrastruktūra plėtojama laikantis atitinkamų II skyriaus nuostatų.

41 straipsnis

Pagrindinio tinklo transporto mazgai

1.   Pagrindinio tinklo transporto mazgai yra nustatyti II priede ir apima:

| a) | miestų transporto mazgus, įskaitant jų uostus ir oro uostus; |
| --- | --- |

a)

miestų transporto mazgus, įskaitant jų uostus ir oro uostus;

| b) | jūrų uostus ir vidaus vandenų uostus; |
| --- | --- |

b)

jūrų uostus ir vidaus vandenų uostus;

| c) | sienos perėjimo į gretimas šalis punktus; |
| --- | --- |

c)

sienos perėjimo į gretimas šalis punktus;

| d) | kelių ir geležinkelių terminalus; |
| --- | --- |

d)

kelių ir geležinkelių terminalus;

| e) | keleivinius ir krovininius oro uostus. |
| --- | --- |

e)

keleivinius ir krovininius oro uostus.

2.   II priedo 2 dalyje nurodyti pagrindinio tinklo jūrų uostai su transeuropinio transporto tinklo geležinkelių ir kelių transporto infrastruktūra ir, jei įmanoma, su vidaus vandenų kelių transporto infrastruktūra sujungiami ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d., išskyrus atvejus, kai tokiam sujungimui trukdo fizinės kliūtys.

3.   II priedo 2 dalyje nurodyti pagrindiniai oro uostai su transeuropinio transporto tinklo geležinkelių ir kelių transporto infrastruktūra sujungiami ne vėliau kaip 2050 m. gruodžio 31 d., išskyrus atvejus, kai tokiam sujungimui trukdo fizinės kliūtys. Atsižvelgiant į galimą eismo poreikį, tokie oro uostai, jei įmanoma, integruojami į greitųjų geležinkelių tinklą.

IV   SKYRIUS

PAGRINDINIO TINKLO DIEGIMAS NAUDOJANT PAGRINDINIO TINKLO KORIDORIUS

42 straipsnis

Pagrindinio tinklo koridorių priemonė

1.   Pagrindinio tinklo koridoriai yra priemonė, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas koordinuotai diegti pagrindinį tinklą. Kad daugiarūšis transportas taptų grindžiamas tausiu išteklių naudojimu, tokiu būdu geresniu teritoriniu bendradarbiavimu prisidedant prie sanglaudos didinimo, pasitelkus pagrindinio tinklo koridorius daugiausia dėmesio skiriama:

| a) | įvairių transporto rūšių integravimui, |
| --- | --- |

a)

įvairių transporto rūšių integravimui,

| b) | sąveikai, ir |
| --- | --- |

b)

sąveikai, ir

| c) | koordinuotam infrastruktūros plėtojimui, visų pirma tarpvalstybinėse atkarpose ir ten, kur yra pralaidumo kliūčių. |
| --- | --- |

c)

koordinuotam infrastruktūros plėtojimui, visų pirma tarpvalstybinėse atkarpose ir ten, kur yra pralaidumo kliūčių.

2.   Pagrindinio tinklo koridoriais valstybėms narėms sudaroma galimybė užtikrinti suderintą ir sinchronizuotą požiūrį į investicijas į infrastruktūrą, kad pajėgumai būtų valdomi kuo veiksmingiau. Pagrindinio tinklo koridoriais prisidedama prie visuotinio sąveikių eismo valdymo sistemų diegimo, atitinkamais atvejais naudojant inovacijas ir naujas technologijas.

43 straipsnis

Pagrindinio tinklo koridorių apibrėžtis

1.   Pagrindinio tinklo koridoriai apima svarbiausius tolimojo susisiekimo transporto srautus pagrindiniame tinkle ir yra skirti visų pirma tarpvalstybinėms jungtims Sąjungoje gerinti.

2.   Pagrindinio tinklo koridoriai yra daugiarūšiai ir atviri visoms transporto rūšims, kurioms taikomas šis reglamentas. Jie kerta bent dvi sienas ir, jei įmanoma, apima bent tris transporto rūšis, įskaitant atitinkamais atvejais jūrų greitkelius.

44 straipsnis

Pagrindinio tinklo koridorių sąrašas

1.   Pagrindinio tinklo koridorių sąrašas pateiktas Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 I priedo I dalyje. Kaip numatyta šioje dalyje, valstybės narės dalyvauja tuose pagrindinio tinklo koridoriuose.

2.   Komisija pateikia pagrindinio tinklo koridorių orientacinius scheminius žemėlapius visuomenei lengvai prieinama forma.

45 straipsnis

Pagrindinio tinklo koridorių koordinavimas

1.   Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas koordinuotai diegti pagrindinio tinklo koridorius, ERTMS ir jūrų greitkelius, Komisija, gavusi atitinkamų valstybių narių sutikimą ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir Taryba, skiria vieną ar kelis Europos koordinatorius.

2.   Europos koordinatorius parenkamas visų pirma atsižvelgiant į klausimų, susijusių su transportu ir su pagrindinių projektų finansavimu ir (arba) jų socialiniu ir ekonominiu bei aplinkosauginiu vertinimu, išmanymą, taip pat į jo patirtį, susijusią su Europos institucijomis.

3.   Komisijos sprendime, kuriuo skiriamas Europos koordinatorius, nurodoma, kaip turi būti atliekamos 5 dalyje nurodytos užduotys.

4.   Europos koordinatorius veikia Komisijos vardu ir jos naudai; Komisija teikia reikalingas sekretoriato paslaugas. Europos koordinatoriaus įgaliojimai susiję tik su vienu pagrindinio tinklo koridoriumi arba atitinkamai su ERTMS diegimu ar jūrų greitkelių diegimu.

5.   Europos koordinatorius:

| a) | remia atitinkamo pagrindinio tinklo koridoriaus suderintą diegimą ir visų pirma to pagrindinio tinklo koridoriaus darbo plano įgyvendinimą tinkamu laiku; |
| --- | --- |

a)

remia atitinkamo pagrindinio tinklo koridoriaus suderintą diegimą ir visų pirma to pagrindinio tinklo koridoriaus darbo plano įgyvendinimą tinkamu laiku;

| b) | kartu su valstybėmis narėmis rengia koridoriaus darbo planą ir atlieka jo įgyvendinimo stebėseną; |
| --- | --- |

b)

kartu su valstybėmis narėmis rengia koridoriaus darbo planą ir atlieka jo įgyvendinimo stebėseną;

| c) | konsultuojasi su Koridorių forumu dėl to plano ir jo įgyvendinimo; |
| --- | --- |

c)

konsultuojasi su Koridorių forumu dėl to plano ir jo įgyvendinimo;

| d) | valstybėms narėms, Komisijai ir, jei reikia, visiems kitiems subjektams, tiesiogiai dalyvaujantiems plėtojant pagrindinio tinklo koridorių, praneša apie visus iškilusius sunkumus, visų pirma, kai kyla kliūčių koridoriaus plėtojimui, kad būtų padedama ieškoti tinkamų sprendimų; |
| --- | --- |

d)

valstybėms narėms, Komisijai ir, jei reikia, visiems kitiems subjektams, tiesiogiai dalyvaujantiems plėtojant pagrindinio tinklo koridorių, praneša apie visus iškilusius sunkumus, visų pirma, kai kyla kliūčių koridoriaus plėtojimui, kad būtų padedama ieškoti tinkamų sprendimų;

| e) | Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir atitinkamoms valstybėms narėms kasmet parengia pagrindinio tinklo koridoriaus diegimo pažangos ataskaitą; |
| --- | --- |

e)

Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir atitinkamoms valstybėms narėms kasmet parengia pagrindinio tinklo koridoriaus diegimo pažangos ataskaitą;

| f) | analizuoja transporto paslaugų poreikį, lėšų skyrimo investicijoms ir investicijų finansavimo galimybes, taip pat veiksmus, kurių reikia imtis, ir sąlygas, kurių reikia laikytis, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos gauti tokių lėšų ar finansavimą, ir teikia atitinkamas rekomendacijas. |
| --- | --- |

f)

analizuoja transporto paslaugų poreikį, lėšų skyrimo investicijoms ir investicijų finansavimo galimybes, taip pat veiksmus, kurių reikia imtis, ir sąlygas, kurių reikia laikytis, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos gauti tokių lėšų ar finansavimą, ir teikia atitinkamas rekomendacijas.

6.   Europos koordinatorius kartu su atitinkamomis valstybėmis narėmis gali konsultuotis regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, transporto operatoriais, transporto naudotojais ir pilietinės visuomenės atstovais dėl darbo plano ir jo įgyvendinimo.

7.   Atitinkamos valstybės narės bendradarbiauja su Europos koordinatoriumi ir jam pateikia informaciją, reikalingą šiame straipsnyje nurodytoms užduotims atlikti, įskaitant informaciją atitinkamuose nacionaliniuose infrastruktūros planuose apie koridorių plėtojimą.

8.   Nedarydama poveikio taikytinai Sąjungos ir nacionalinei teisei, Komisija gali paprašyti, kad Europos koordinatorius pareikštų nuomonę, nagrinėjant Sąjungai pateiktus prašymus skirti lėšų pagrindinio tinklo koridoriams, su kuriais susiję to Europos koordinatoriaus įgaliojimai, siekiant užtikrinti nuoseklumą ir pažangą kiekvieno koridoriaus atžvilgiu.

9.   Jeigu Europos koordinatorius negali tinkamai ir laikydamasis šiame straipsnyje nustatytų reikalavimų vykdyti savo įgaliojimų, Komisija, gavusi atitinkamų valstybių narių sutikimą, gali bet kada nutraukti tuos įgaliojimus. Kitas asmuo gali būti paskirtas vadovaujantis 1 dalyje nustatyta tvarka.

46 straipsnis

Pagrindinio tinklo koridorių valdymas

1.   Kiekvieno pagrindinio tinklo koridoriaus atžvilgiu atitinkamam Europos koordinatoriui vykdyti jo užduotis, susijusias su darbo planu ir jo įgyvendinimu, padeda sekretoriatas ir konsultacinis forumas (Koridorių forumas). Gavus atitinkamų valstybių narių sutikimą, įsteigiamas Koridorių forumas, kuriam pirmininkauja Europos koordinatorius. Atitinkamos valstybės narės susitaria dėl narystės Koridorių forume joms priklausančios pagrindinio tinklo koridoriaus dalies atžvilgiu.

2.   Gavęs atitinkamos valstybės narės sutikimą, koordinatorius gali sudaryti koridorių darbo grupes ir joms pirmininkauti; šios darbo grupės daugiausia dėmesio skiria:

| a) | įvairių transporto rūšių integravimui, |
| --- | --- |

a)

įvairių transporto rūšių integravimui,

| b) | sąveikai, |
| --- | --- |

b)

sąveikai,

| c) | koordinuotam infrastruktūros plėtojimui tarpvalstybinėse atkarpose. |
| --- | --- |

c)

koordinuotam infrastruktūros plėtojimui tarpvalstybinėse atkarpose.

47 straipsnis

Darbo planas

1.   Ne vėliau kaip 2014 m. gruodžio 22 d. kiekvienas Europos koordinatorius atitinkamoms valstybėms narėms pateikia darbo planą, kuriame analizuojami koridoriaus plėtojimo klausimai. Atitinkamoms valstybėms narėms patvirtinus darbo planą, jis perduodamas Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai susipažinti.

Darbo plane visų pirma aprašomos pagrindinio tinklo koridoriaus charakteristikos, tarpvalstybinės atkarpos ir tikslai, taikant 4 ir 10 straipsniuose išdėstytus tikslus ir prioritetus. Darbo plane, be kita ko, analizuojama:

| a) | sąveikių eismo valdymo sistemų diegimas; |
| --- | --- |

a)

sąveikių eismo valdymo sistemų diegimas;

| b) | fizinių, techninių, eksploatacinių ir administracinių kliūčių, iškylančių naudojantis tiek skirtingų rūšių, tiek tos pačios rūšies transportu, šalinimo ir veiksmingo daugiarūšio vežimo bei paslaugų gerinimo planas; |
| --- | --- |

b)

fizinių, techninių, eksploatacinių ir administracinių kliūčių, iškylančių naudojantis tiek skirtingų rūšių, tiek tos pačios rūšies transportu, šalinimo ir veiksmingo daugiarūšio vežimo bei paslaugų gerinimo planas;

| c) | atitinkamais atvejais priemonės, kuriomis siekiama gerinti administracinius ir techninius pajėgumus bendros svarbos projektams kurti, planuoti, projektuoti, aprūpinti, įgyvendinti ir stebėti; |
| --- | --- |

c)

atitinkamais atvejais priemonės, kuriomis siekiama gerinti administracinius ir techninius pajėgumus bendros svarbos projektams kurti, planuoti, projektuoti, aprūpinti, įgyvendinti ir stebėti;

| d) | galimas klimato kaitos poveikis infrastruktūrai ir, prireikus, siūlomos atsparumo klimato kaitos poveikiui didinimo priemonės; |
| --- | --- |

d)

galimas klimato kaitos poveikis infrastruktūrai ir, prireikus, siūlomos atsparumo klimato kaitos poveikiui didinimo priemonės;

| e) | priemonės, kurių reikia imtis siekiant sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, triukšmą ir atitinkamais atvejais kitą neigiamą poveikį aplinkai. |
| --- | --- |

e)

priemonės, kurių reikia imtis siekiant sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, triukšmą ir atitinkamais atvejais kitą neigiamą poveikį aplinkai.

Darbo plane pateikiama išsami informacija apie viešas konsultacijas, kuriomis remiamas darbo plano rengimas ir jo įgyvendinimas.

Darbo plane, be kita ko, pateikiama reikalingų investicijų analizė, įskaitant:

| — | 2 straipsnio 2 dalyje nurodytų transporto infrastruktūros išplėtimo, atnaujinimo ar perkėlimo projektų, skirtų pagrindinio tinklo koridoriuje naudojamam kiekvienos rūšies transportui, sąrašą; |
| --- | --- |

—

2 straipsnio 2 dalyje nurodytų transporto infrastruktūros išplėtimo, atnaujinimo ar perkėlimo projektų, skirtų pagrindinio tinklo koridoriuje naudojamam kiekvienos rūšies transportui, sąrašą;

| — | įvairius lėšų skyrimo ir finansavimo šaltinius, numatytus palaikant partnerystę su atitinkamomis valstybėmis narėmis, tarptautiniu, nacionaliniu, regiono, vietos ir Sąjungos lygiais, įskaitant, jei įmanoma, paskirtas kryžminio finansavimo sistemas ir privatų kapitalą, kartu nurodant jau prisiimtų įsipareigojimų dydį ir, jei taikoma, nuorodą į numatomą Sąjungos įnašą pagal Sąjungos finansavimo programas. |
| --- | --- |

—

įvairius lėšų skyrimo ir finansavimo šaltinius, numatytus palaikant partnerystę su atitinkamomis valstybėmis narėmis, tarptautiniu, nacionaliniu, regiono, vietos ir Sąjungos lygiais, įskaitant, jei įmanoma, paskirtas kryžminio finansavimo sistemas ir privatų kapitalą, kartu nurodant jau prisiimtų įsipareigojimų dydį ir, jei taikoma, nuorodą į numatomą Sąjungos įnašą pagal Sąjungos finansavimo programas.

2.   Laikantis 1 straipsnio 4 dalies ir 54 straipsnio ir gavus atitinkamų valstybių narių pritarimą, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus dėl pagrindinio tinklo koridorių darbo planų tarpvalstybinių ir horizontaliųjų aspektų.

Tuos priimtus įgyvendinimo aktus Komisija, gavusi atitinkamų valstybių narių pritarimą, pritaiko, kad būtų atsižvelgta į padarytą pažangą, vėlavimą vykdyti ar atnaujintas nacionalines programas.

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 52 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

3.   Europos koordinatorius remia valstybes nares įgyvendinant darbo planą, visų pirma šiose srityse:

| a) | investicijų planavimo, susijusių išlaidų ir įgyvendinimo tvarkaraščio, kurie laikomi būtinais, kad būtų įdiegti pagrindinio tinklo koridoriai; |
| --- | --- |

a)

investicijų planavimo, susijusių išlaidų ir įgyvendinimo tvarkaraščio, kurie laikomi būtinais, kad būtų įdiegti pagrindinio tinklo koridoriai;

| b) | apibrėžiant priemones, kuriomis siekiama skatinti naujų technologijų diegimą eismo ir pajėgumų valdymo srityje ir, atitinkamais atvejais, mažinti išorines išlaidas, visų pirma išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir triukšmą. |
| --- | --- |

b)

apibrėžiant priemones, kuriomis siekiama skatinti naujų technologijų diegimą eismo ir pajėgumų valdymo srityje ir, atitinkamais atvejais, mažinti išorines išlaidas, visų pirma išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir triukšmą.

48 straipsnis

Bendradarbiavimas su krovinių vežimo geležinkeliais koridoriais

1.   Užtikrinamas tinkamas koordinavimas tarp pagrindinio tinklo koridorių ir krovinių vežimo geležinkeliais koridorių, kaip numatyta Reglamente (ES) Nr. 913/2010, siekiant išvengti veiklos dubliavimo, visų pirma rengiant darbo planą ar sudarant darbo grupes.

2.   Šio skyriaus nuostatos nedaro poveikio Reglamente (ES) Nr. 913/2010 nustatytoms valdymo struktūroms.

V   SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

49 straipsnis

Atnaujinimas ir ataskaitų teikimas

1.   Valstybės narės reguliariai, išsamiai ir skaidriai informuoja Komisiją apie pažangą, padarytą įgyvendinant projektus, ir tam tikslui skirtas investicijas. Tai apima metinių duomenų perdavimą kuo plačiau naudojantis Transeuropinio transporto tinklo sąveikiąja geografinės ir techninės informacijos sistema (toliau – TENtec). Ji apima visus atitinkamus duomenis, susijusius su bendros svarbos projektais, kuriems teikiamas Sąjungos finansavimas.

Komisija užtikrina, kad TENtec būtų vieša bei lengvai prieinama ir kad joje būtų pateikiama informacija apie konkrečius projektus ir atnaujinta informacija apie Sąjungos bendro finansavimo rūšis ir sumas, taip pat apie kiekvieno projekto įgyvendinimo pažangą.

Komisija užtikrina, kad TENtec nebūtų viešai skelbiama informacija, kuri yra konfidenciali komerciniu požiūriu arba kuria galėtų būti pakenkta ar padaryta netinkama įtaka viešiesiems pirkimams valstybėje narėje.

Komisija pateikia informaciją apie finansinę paramą, teikiamą pagal kitus Sąjungos teisės aktus, įskaitant Sanglaudos fondą, Europos regioninės plėtros fondą bei programą „Horizontas 2020“ ir paramą, teikiamą Europos investicijų banko paskolomis ir finansinėmis priemonėmis.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai nacionalinių planų ir programų, kuriuos jos rengia siekdamos plėtoti transeuropinį transporto tinklą, santraukas. Priėmus nacionalinius planus ir programas, valstybės narės informavimo tikslais juos siunčia Komisijai.

3.   Kas dvejus metus nuo 2013 m. gruodžio 21 d. Komisija skelbia jo įgyvendinimo pažangos ataskaitą, kuri pateikiama Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonominių ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui susipažinti. Ataskaitoje pateikiama informacija apie 1 dalyje nurodytos įvairių formų finansinės paramos, skirtos įvairioms transporto rūšims ir kitiems pagrindinio ir visuotinio tinklų elementams kiekvienoje valstybėje narėje, naudojimą.

Ataskaitoje taip pat pateikiama transeuropinio transporto tinklo plėtros analizė. Joje taip pat trumpai apibrėžiamas Komisijos vykdomas visų rūšių finansinės paramos koordinavimas siekiant remti nuoseklų gairių taikymą atsižvelgiant į jų tikslus ir prioritetus.

4.   Remiantis SESV 172 straipsnio antra pastraipa, Komisijai pagal šio reglamento 53 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl I ir II priedų pritaikymo, kad būtų atsižvelgta į galimus pakeitimus, padarytus remiantis šio reglamento 14, 20, 24 ir 27 straipsniuose nustatytomis kiekybinėmis ribinėmis vertėmis. Pritaikydama tuos priedus, Komisija:

| a) | į visuotinį tinklą įtraukia logistikos centrus, krovinių terminalus, kelių ir geležinkelių terminalus, vidaus vandenų uostus, jūrų uostus ir oro uostus, jei įrodoma, kad paskutinis dvejų metų jų transporto srauto vidurkis viršija atitinkamą ribinę vertę; |
| --- | --- |

a)

į visuotinį tinklą įtraukia logistikos centrus, krovinių terminalus, kelių ir geležinkelių terminalus, vidaus vandenų uostus, jūrų uostus ir oro uostus, jei įrodoma, kad paskutinis dvejų metų jų transporto srauto vidurkis viršija atitinkamą ribinę vertę;

| b) | iš visuotinio tinklo pašalina logistikos centrus, krovinių terminalus, kelių ir geležinkelių terminalus, vidaus vandenų uostus, jūrų uostus ir oro uostus, jei įrodoma, kad pastarųjų šešerių metų jų transporto srauto vidurkis yra mažesnis už atitinkamą ribinę vertę; |
| --- | --- |

b)

iš visuotinio tinklo pašalina logistikos centrus, krovinių terminalus, kelių ir geležinkelių terminalus, vidaus vandenų uostus, jūrų uostus ir oro uostus, jei įrodoma, kad pastarųjų šešerių metų jų transporto srauto vidurkis yra mažesnis už atitinkamą ribinę vertę;

| c) | tikslina kelių, geležinkelių ir vidaus vandenų kelių infrastruktūros žemėlapius; šių veiksmų paskirtis yra griežtai ribota – atspindėti pažangą kuriant tinklą. Tikslindama tuos žemėlapius, Komisija netvirtina maršruto koregavimo, išskyrus tai, kas leidžiama taikant atitinkamą leidimo projektui suteikimo procedūrą. |
| --- | --- |

c)

tikslina kelių, geležinkelių ir vidaus vandenų kelių infrastruktūros žemėlapius; šių veiksmų paskirtis yra griežtai ribota – atspindėti pažangą kuriant tinklą. Tikslindama tuos žemėlapius, Komisija netvirtina maršruto koregavimo, išskyrus tai, kas leidžiama taikant atitinkamą leidimo projektui suteikimo procedūrą.

Pritaikymai pagal a ir b punktus grindžiami Eurostato paskelbtais naujausiais statistikos duomenimis, o jei tie statistikos duomenys nepaskelbti, valstybių narių nacionalinių statistikos tarnybų paskelbtais duomenimis. Pakeitimai pagal c punktą grindžiami atitinkamos valstybės narės pagal 1 dalį pateikta informacija.

5.   Bendros svarbos projektai dėl infrastruktūros, kuri vadovaujantis deleguotuoju aktu naujai įtraukta į transeuropinį transporto tinklą, atitinka 7 straipsnio 5 dalies reikalavimus nuo tų deleguotųjų aktų, priimtų pagal šio straipsnio 4 dalį, įsigaliojimo dienos.

Su infrastruktūra, kuri pašalinta iš transeuropinio transporto tinklo, susiję bendros svarbos projektai nustoja būti atitinkančiais reikalavimus nuo deleguotųjų aktų, priimtų pagal šio straipsnio 4 dalį, įsigaliojimo dienos. Atitikties reikalavimams pasibaigimas neturi įtakos iki tos dienos priimtiems Komisijos sprendimams dėl finansavimo ar subsidijų.

6.   Remiantis SESV 172 straipsnio 2 dalimi, Komisijai pagal šio reglamento 56 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl III priedo pritaikymo siekiant įtraukti arba pritaikyti kaimyninių šalių orientacinius žemėlapius, remiantis aukšto lygio susitarimais dėl transporto infrastruktūros tinklų tarp Sąjungos ir atitinkamų kaimyninių šalių.

50 straipsnis

Bendradarbiavimas su viešaisiais ir privačiaisiais suinteresuotaisiais subjektais

1.   Bendros svarbos projektai yra susiję su visais tiesiogiai susijusiais suinteresuotaisiais subjektais. Tai gali būti subjektai, kurie nėra valstybės narės – kurie gali apimti regionines ir vietos valdžios institucijas, infrastruktūros valdytojus ir naudotojus, taip pat pramonės sektorių ir pilietinę visuomenę.

2.   Atitinkamais atvejais projekto planavimo ir statybos etapuose laikomasi nacionalinių procedūrų, susijusių su regioninėmis bei vietos valdžios institucijomis ir pilietine visuomene, kurioms turi įtakos bendros svarbos projektas. Komisija skatina keistis gerosios patirties pavyzdžiais šioje srityje.

3.   1 dalyje nurodyti suinteresuotieji subjektai, laikydamiesi savo kompetencijos, be Europos infrastruktūros tinklų priemonės ir Sanglaudos fondo, taip pat gali naudotis kitomis konkrečiomis Europos programomis, visų pirma tomis, kuriomis remiamas regionų vystymasis, Europos teritorinis bendradarbiavimas, moksliniai tyrimai ir inovacijos arba Aplinkos ir klimato politikos programa. Tokiu būdu tie suinteresuotieji subjektai gali prisidėti prie šio reglamento tikslų įgyvendinimo ir, be to, ypač stiprinti:

| a) | regionų judumo didinimą, tokiu būdu skatinant visų Sąjungos regionų prieigą prie transeuropinio transporto tinklo; |
| --- | --- |

a)

regionų judumo didinimą, tokiu būdu skatinant visų Sąjungos regionų prieigą prie transeuropinio transporto tinklo;

| b) | tarpvalstybinių projektų skatinimą; |
| --- | --- |

b)

tarpvalstybinių projektų skatinimą;

| c) | miestų transporto mazgų integravimą į transeuropinį transporto tinklą (įskaitant tvaraus judumo mieste skatinimą); |
| --- | --- |

c)

miestų transporto mazgų integravimą į transeuropinį transporto tinklą (įskaitant tvaraus judumo mieste skatinimą);

| d) | tvarių transporto sprendimų, pavyzdžiui, geresnių galimybių naudotis visuomeniniu transportu, telematikos priemonių, įvairiarūšio transporto terminalų / daugiarūšio transporto grandinių, mažą anglies dioksido kiekį išmetančio transporto bei kitų inovacinių transporto sprendimų ir aplinkos apsaugos gerinimo skatinimą; |
| --- | --- |

d)

tvarių transporto sprendimų, pavyzdžiui, geresnių galimybių naudotis visuomeniniu transportu, telematikos priemonių, įvairiarūšio transporto terminalų / daugiarūšio transporto grandinių, mažą anglies dioksido kiekį išmetančio transporto bei kitų inovacinių transporto sprendimų ir aplinkos apsaugos gerinimo skatinimą;

| e) | įvairių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimo skatinimą. |
| --- | --- |

e)

įvairių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimo skatinimą.

51 straipsnis

Socialinės ekonominės sąnaudų ir naudos vertinimo analizės bei Europos pridėtinės vertės pagrindiniai principai

Remdamasi 4 straipsnyje nustatytais tikslais, Komisija skelbia pagrindinius principus, kuriuos ji taiko vertindama socialinę ekonominę sąnaudų ir naudos analizę bei Europos pridėtinę vertę bendros svarbos projektų, kuriems siekiama gauti Sąjungos finansavimą, atžvilgiu.

52 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. Jei komitetas nuomonės nepateikia, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.

53 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   49 straipsnio 4 ir 6 dalyse nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2013 m. gruodžio 21 d.. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas ar Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo ne vėliau kaip likus trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 49 straipsnio 4 ir 6 dalyse nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 49 straipsnio 4 ir 6 dalis priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

54 straipsnis

Peržiūra

1.   Ne vėliau kaip 2023 m. gruodžio 31 d. Komisija, prireikus pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis ir padedama Europos koordinatorių, atlieka pagrindinio tinklo diegimo peržiūrą ir įvertina:

| a) | atitiktį šiame reglamente išdėstytoms nuostatoms; |
| --- | --- |

a)

atitiktį šiame reglamente išdėstytoms nuostatoms;

| b) | pažangą, padarytą įgyvendinant šį reglamentą; |
| --- | --- |

b)

pažangą, padarytą įgyvendinant šį reglamentą;

| c) | keleivinio ir krovininio transporto srautų pokyčius; |
| --- | --- |

c)

keleivinio ir krovininio transporto srautų pokyčius;

| d) | investicijų į nacionalinę transporto infrastruktūrą raidą; |
| --- | --- |

d)

investicijų į nacionalinę transporto infrastruktūrą raidą;

| e) | poreikį iš dalies keisti šį reglamentą. |
| --- | --- |

e)

poreikį iš dalies keisti šį reglamentą.

Be to, įvertinime, inter alia, apsvarstomas kintančių eismo modelių ir atitinkamų investavimo į infrastruktūrą planų pokyčių poveikis.

Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, atlikdama tą peržiūrą, taip pat įvertina, ar naujos atkarpos, pavyzdžiui, tam tikri tarpvalstybiniai projektai, kuriems anksčiau buvo teikiama pirmenybė ir kurie išvardyti Sprendime Nr. 661/2010/ES, turi būti įtrauktos į pagrindinį tinklą. Komisija prireikus pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.

2.   Atlikdama tą peržiūrą, Komisija įvertina, ar šiame reglamente numatytas pagrindinis tinklas ne vėliau kaip 2030 m. atitiks III skyriaus nuostatas, kartu atsižvelgdama į ekonomikos ir biudžeto padėtį Sąjungoje ir atskirose valstybėse narėse. Komisija, konsultuodamasi su valstybėmis narėmis, taip pat įvertina, ar pagrindinis tinklas turėtų būti pakoreguotas atsižvelgiant į transporto srautų pokyčius ir nacionalinių investicijų planavimą. Prireikus Komisija gali pateikti pasiūlymą dėl šio reglamento dalinių pakeitimų.

Tame pasiūlyme Komisija taip pat gali nustatyti datą, iki kurios turi būti užbaigtas 9 straipsnio 2 dalyje nurodyto visuotinio tinklo kūrimas.

55 straipsnis

Viena kontaktinė institucija

Siekdamos sudaryti palankesnes sąlygas leidimų bendros svarbos projektams, visų pirma tarpvalstybiniams projektams, išdavimo procesą ir jį koordinuoti, valstybės narės, remdamosi taikytina Sąjungos teise, gali paskirti vieną kontaktinę instituciją.

56 straipsnis

Vėlavimas baigti kurti pagrindinį tinklą

Tais atvejais, kai iš esmės vėluojama pradėti ar užbaigti su pagrindiniu tinklu susijusius darbus, Komisija gali atitinkamų valstybių narių paprašyti nurodyti vėlavimo priežastis. Valstybės narės tokias priežastis nurodo per tris mėnesius. Remdamasi pateiktu atsakymu, Komisija konsultuojasi su atitinkamomis valstybėmis narėmis, kad būtų pašalinta vėlavimo priežastis.

57 straipsnis

Išimtys

Nuostatos, susijusios su geležinkeliais, visų pirma dėl reikalavimo sujungti oro uostus ir uostus su geležinkeliais, netaikomos Kiprui ir Maltai tol, kol jų teritorijoje nėra geležinkelių sistemos.

58 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 680/20073 (36) priimtiems finansavimo sprendimams, grindžiamiems Sprendimu Nr. 661/2010/ES, kurie yra vykdomi šio reglamento įsigaliojimo metu, toliau taikoma Sprendimo Nr. 661/2010/ES redakcija, galiojusi 2013 m. gruodžio 20 d.

2.   Laikoma, kad Sprendimo Nr. 661/2010/ES III priede išvardytos nuorodos į prioritetinius projektus yra nuorodos į šiame reglamente apibrėžtą „pagrindinį tinklą“.

59 straipsnis

Panaikinimas

Nedarant poveikio šio reglamento 58 straipsniui ir Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 7 straipsnio 2 dalies d punktui, Sprendimas Nr. 661/2010/ES panaikinamas.

60 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2013 m. gruodžio 11 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  OL C 143, 2012 5 22, p. 130.

1

(2)  OL C 225, 2012 7 22, p. 150.

2

(3)  1996 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1692/96/EB pateikiantis Bendrijos gaires dėl transeuropinio transporto tinklo plėtros (OL L 228, 1996 9 9, p. 1).

3

(4)  2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 661/2010/ES dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių (OL L 204, 2010 8 5, p. 1).

4

(5)  2011 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011, kuriuo sukuriama integruotos jūrų politikos tolesnio vystymo paramos programa (OL L 321, 2011 12 5, p. 1).

5

(6)  2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (OL L 26, 2012 1 28, p. 1).

6

(7)  2011 m. gegužės 5 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 454/2011 dėl transeuropinės geležinkelių sistemos telematikos priemonių keleivių vežimo paslaugoms posistemio techninės sąveikos specifikacijos (OL L 123, 2011 5 12, p. 11).

7

(8)  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

8

(9)  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

9

(10)  2001 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/42/EB dėl tam tikrų planų ir programų pasekmių aplinkai vertinimo (OL L 197, 2001 7 21, p. 30).

10

(11)  2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).

11

(12)  2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 913/2010 dėl konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklo (OL L 276, 2010 10 20, p. 22).

12

(13)  2009 m. liepos 22 d. Komisijos sprendimas 2009/561/EB, iš dalies keičiantis Sprendimo 2006/679/EB nuostatas dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemio techninių sąveikos specifikacijų įgyvendinimo (OL L 194, 2009 7 25, p. 60).

13

(14)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1316/2013, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir iš dalies pakeičiamas Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 bei panaikinami reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010 (Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 129).

14

(15)  2006 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1085/2006, nustatantis Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA) (OL L 210, 2006 7 31, p. 82).

15

(16)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

16

(17)  2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/40/ES dėl kelių transporto ir jo sąsajų su kitų rūšių transportu srities intelektinių transporto sistemų diegimo sistemos (OL L 207, 2010 8 6, p. 1).

17

(18)  2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 552/2004 dėl Europos oro eismo valdymo tinklo sąveikos (sąveikos reglamentas) (OL L 96, 2004 3 31, p. 26).

18

(19)  2007 m. vasario 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 219/2007 dėl bendros įmonės naujos kartos Europos oro eismo vadybos sistemai (SESAR) sukurti įsteigimo (OL L 64, 2007 3 2, p. 1).

19

(20)  2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/59/EB, įdiegianti Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą ir panaikinanti Tarybos direktyvą 93/75/EEB (OL L 208, 2002 8 5, p. 10).

20

(21)  2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/44/EB dėl suderintų upių informacijos paslaugų (UIP) Bendrijos vidaus vandenų keliuose (OL L 255, 2005 9 30, p. 152).

21

(22)  2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams, kuria panaikinama Direktyva 2002/6/EB (OL L 283, 2010 10 29, p. 1).

22

(23)  2006 m. kovo 28 d. Komisijos sprendimas 2006/679/EB dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemio techninių sąveikos specifikacijų (OL L 284, 2006 10 16, p. 1).

23

(24)  2006 m. lapkričio 7 d. Komisijos sprendimas 2006/860/EB dėl Europos greitųjų geležinkelių sistemos kontrolės, valdymo ir signalizavimo posistemiui taikomos techninės sąveikos specifikacijos ir keičiantis 2006 m. kovo 28 d. Sprendimo 2006/679/EB dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos kontrolės, valdymo ir signalizavimo posistemiui taikomos techninės sąveikos specifikacijos A priedą (OL L 342, 2006 12 7, p. 1).

24

(25)  2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/57/EB dėl geležinkelių sistemos sąveikos Bendrijoje (OL L 191, 2008 7 18, p. 1).

25

(26)  2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (OL L 343, 2012 12 14, p. 32).

26

(27)  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/96/EB dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo (OL L 319, 2008 11 29, p. 59).

27

(28)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/54/EB dėl transeuropinio kelių tinklo tunelių būtiniausių saugos reikalavimų (OL L 167, 2004 4 30, p. 39).

28

(29)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/52/EB dėl elektroninių kelių rinkliavos sistemų sąveikumo Bendrijoje (OL L 166, 2004 4 30, p. 124).

29

(30)  2009 m. spalio 6 d. Komisijos sprendimas 2009/750/EB dėl Europos elektroninės rinkliavos paslaugos apibrėžimo ir techninių elementų (OL L 268, 2009 10 13, p. 11).

30

(31)  2000 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/59/EB dėl uosto priėmimo įrenginių, skirtų laivuose susidarančioms atliekoms ir krovinių likučiams (OL L 332, 2000 12 28, p. 81).

31

(32)  2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 300/2008 dėl civilinės aviacijos saugumo bendrųjų taisyklių ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 2320/20022 (OL L 97, 2008 4 9, p. 72).

32

(33)  2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 549/2004, nustatantis bendro Europos dangaus sukūrimo pagrindą (pagrindų reglamentas) (OL L 96, 2004 3 31, p. 1).

33

(34)  2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 550/2004 dėl oro navigacijos paslaugų teikimo bendrame Europos danguje (paslaugų teikimo reglamentas) (OL L 96, 2004 3 31, p. 10).

34

(35)  2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 551/2004 dėl bendro Europos dangaus oro erdvės organizavimo ir naudojimo (oro erdvės reglamentas) (OL L 96, 2004 3 31, p. 20).

35

(36)  2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 680/2007, nustatantis bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių transporto ir energetikos tinklų srityse (OL L 162, 2007 6 22, p. 1).

36

---

I PRIEDAS

VISUOTINIO IR PAGRINDINIO TINKLŲ ŽEMĖLAPIAI

Rodyklė

| Pagrindinis tinklas | Visuotinis tinklas | |
| --- | --- | --- |
| | | Vidaus vandenų keliai / Užbaigti |
| | | Vidaus vandenų keliai / Turi būti modernizuoti |
| | | Vidaus vandenų keliai / Planuojami |
| | | Paprastieji geležinkeliai / Užbaigti |
| | | Paprastieji geležinkeliai / Turi būti modernizuoti |
| | | Paprastieji geležinkeliai / Planuojami |
| | | Greitieji geležinkeliai / Užbaigti |
| | | Turi būti modernizuoti į greituosius geležinkelius |
| | | Greitieji geležinkeliai / Planuojami |
| | | Keliai / Užbaigti |
| | | Keliai / Turi būti modernizuoti |
| | | Keliai / Planuojami |
| | | Uostai, prireikus įskaitant kelių ir geležinkelių terminalus |
| | | KGT (Kelių ir geležinkelių terminalai) |
| | | Oro uostai |

Pagrindinis tinklas

Visuotinis tinklas

Image

Vidaus vandenų keliai / Užbaigti

Image

Vidaus vandenų keliai / Turi būti modernizuoti

Image

Vidaus vandenų keliai / Planuojami

Image

Image

Paprastieji geležinkeliai / Užbaigti

Image

Image

Paprastieji geležinkeliai / Turi būti modernizuoti

Image

Image

Paprastieji geležinkeliai / Planuojami

Image

Image

Greitieji geležinkeliai / Užbaigti

Image

Image

Turi būti modernizuoti į greituosius geležinkelius

Image

Image

Greitieji geležinkeliai / Planuojami

Image

Image

Keliai / Užbaigti

Image

Image

Keliai / Turi būti modernizuoti

Image

Image

Keliai / Planuojami

Image

Image

Uostai, prireikus įskaitant kelių ir geležinkelių terminalus

Image

Image

KGT (Kelių ir geležinkelių terminalai)

Image

Image

Oro uostai

| | ES valstybių narių žemėlapių paieškos lentelė |
| --- | --- |
| |

Image

ES valstybių narių žemėlapių paieškos lentelė

Image

| | 0.1. | Pagrindinis tinklas:
  Vidaus vandenų keliai ir uostai

  ES valstybės narės |
| --- | --- | --- |

Image

0.1.

Pagrindinis tinklas:

Vidaus vandenų keliai ir uostai

ES valstybės narės

UE

Image

Image

| | 0.2. | Pagrindinis tinklas:
  Geležinkeliai (krovininiai), uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

  ES valstybės narės |
| --- | --- | --- |

Image

0.2.

Pagrindinis tinklas:

Geležinkeliai (krovininiai), uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

ES valstybės narės

UE

Image

Image

| | 0.3. | Pagrindinis tinklas:
  Geležinkeliai (keleiviniai) ir oro uostai

  ES valstybės narės |
| --- | --- | --- |

Image

0.3.

Pagrindinis tinklas:

Geležinkeliai (keleiviniai) ir oro uostai

ES valstybės narės

UE

Image

Image

| | 0.4. | Pagrindinis tinklas:
  Keliai, uostai, kelių ir geležinkelių terminalai (KGT) ir oro uostai

  ES valstybės narės |
| --- | --- | --- |

Image

0.4.

Pagrindinis tinklas:

Keliai, uostai, kelių ir geležinkelių terminalai (KGT) ir oro uostai

ES valstybės narės

UE

Image

Image

| | 1.1. | Visuotinis ir pagrindinis tinklai:
  Vidaus vandenų keliai ir uostai |
| --- | --- | --- |

Image

1.1.

Visuotinis ir pagrindinis tinklai:

Vidaus vandenų keliai ir uostai

Image

1

Image

Image

| | 1.2. | Visuotinis tinklas: geležinkeliai, uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)
  Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (krovininiai), uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT) |
| --- | --- | --- |

Image

1.2.

Visuotinis tinklas: geležinkeliai, uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (krovininiai), uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

Image

1

Image

Image

| | 1.3. | Visuotinis tinklas: geležinkeliai ir oro uostai
  Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (keleiviniai) ir oro uostai |
| --- | --- | --- |

Image

1.3.

Visuotinis tinklas: geležinkeliai ir oro uostai

Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (keleiviniai) ir oro uostai

Image

1

Image

Image

| | 1.4. | Visuotinis ir pagrindinis tinklai:
  Keliai, uostai, kelių ir geležinkelių terminalai ir oro uostai |
| --- | --- | --- |

Image

1.4.

Visuotinis ir pagrindinis tinklai:

Keliai, uostai, kelių ir geležinkelių terminalai ir oro uostai

Image

1

Image

Image

| | 2.1. | Visuotinis ir pagrindinis tinklai:
  Vidaus vandenų keliai ir uostai |
| --- | --- | --- |

Image

2.1.

Visuotinis ir pagrindinis tinklai:

Vidaus vandenų keliai ir uostai

Image

2

Image

Image

| | 2.2. | Visuotinis tinklas: geležinkeliai, uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)
  Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (krovininiai), uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT) |
| --- | --- | --- |

Image

2.2.

Visuotinis tinklas: geležinkeliai, uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (krovininiai), uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

Image

2

Image

Image

| | 2.3. | Visuotinis tinklas: geležinkeliai ir oro uostai
  Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (keleiviniai) ir oro uostai |
| --- | --- | --- |

Image

2.3.

Visuotinis tinklas: geležinkeliai ir oro uostai

Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (keleiviniai) ir oro uostai

Image

2

Image

Image

| | 2.4. | Visuotinis ir pagrindinis tinklai:
  Keliai, uostai, kelių ir geležinkelių terminalai ir oro uostai |
| --- | --- | --- |

Image

2.4.

Visuotinis ir pagrindinis tinklai:

Keliai, uostai, kelių ir geležinkelių terminalai ir oro uostai

Image

2

Image

Image

| | 3.1. | Visuotinis ir pagrindinis tinklai:
  Vidaus vandenų keliai ir uostai |
| --- | --- | --- |

Image

3.1.

Visuotinis ir pagrindinis tinklai:

Vidaus vandenų keliai ir uostai

Image

3

Image

Image

| | 3.2. | Visuotinis tinklas: geležinkeliai, uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)
  Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (krovininiai), uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT) |
| --- | --- | --- |

Image

3.2.

Visuotinis tinklas: geležinkeliai, uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (krovininiai), uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

Image

3

Image

Image

| | 3.3. | Visuotinis tinklas: geležinkeliai ir oro uostai
  Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (keleiviniai) ir oro uostai |
| --- | --- | --- |

Image

3.3.

Visuotinis tinklas: geležinkeliai ir oro uostai

Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (keleiviniai) ir oro uostai

Image

3

Image

Image

| | 3.4. | Visuotinis ir pagrindinis tinklai:
  Keliai, uostai, kelių ir geležinkelių terminalai (KGT) ir oro uostai |
| --- | --- | --- |

Image

3.4.

Visuotinis ir pagrindinis tinklai:

Keliai, uostai, kelių ir geležinkelių terminalai (KGT) ir oro uostai

Image

3

Image

Image

| | 4.1. | Visuotinis ir pagrindinis tinklai:
  Vidaus vandenų keliai ir uostai |
| --- | --- | --- |

Image

4.1.

Visuotinis ir pagrindinis tinklai:

Vidaus vandenų keliai ir uostai

Image

4

Image

Image

| | 4.2. | Visuotinis tinklas: geležinkeliai, uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)
  Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (krovininiai), uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT) |
| --- | --- | --- |

Image

4.2.

Visuotinis tinklas: geležinkeliai, uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (krovininiai), uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

Image

4

Image

Image

| | 4.3. | Visuotinis tinklas: geležinkeliai ir oro uostai
  Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (keleiviniai) ir oro uostai |
| --- | --- | --- |

Image

4.3.

Visuotinis tinklas: geležinkeliai ir oro uostai

Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (keleiviniai) ir oro uostai

Image

4

Image

Image

| | 4.4. | Visuotinis ir pagrindinis tinklai:
  Keliai, uostai, kelių ir geležinkelių terminalai (KGT) ir oro uostai |
| --- | --- | --- |

Image

4.4.

Visuotinis ir pagrindinis tinklai:

Keliai, uostai, kelių ir geležinkelių terminalai (KGT) ir oro uostai

Image

4

Image

Image

| | 5.1. | Visuotinis ir pagrindinis tinklai:
  Vidaus vandenų keliai ir uostai |
| --- | --- | --- |

Image

5.1.

Visuotinis ir pagrindinis tinklai:

Vidaus vandenų keliai ir uostai

Image

5

Image

Image

| | 5.2. | Visuotinis tinklas: geležinkeliai, uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)
  Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (krovininiai), uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT) |
| --- | --- | --- |

Image

5.2.

Visuotinis tinklas: geležinkeliai, uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (krovininiai), uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

Image

5

Image

Image

| | 5.3. | Visuotinis tinklas: geležinkeliai ir oro uostai
  Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (keleiviniai) ir oro uostai |
| --- | --- | --- |

Image

5.3.

Visuotinis tinklas: geležinkeliai ir oro uostai

Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (keleiviniai) ir oro uostai

Image

5

Image

Image

| | 5.4. | Visuotinis ir pagrindinis tinklai:
  Keliai, uostai, kelių ir geležinkelių terminalai ir oro uostai |
| --- | --- | --- |

Image

5.4.

Visuotinis ir pagrindinis tinklai:

Keliai, uostai, kelių ir geležinkelių terminalai ir oro uostai

Image

5

Image

Image

| | 6.1. | Visuotinis ir pagrindinis tinklai:
  Vidaus vandenų keliai ir uostai |
| --- | --- | --- |

Image

6.1.

Visuotinis ir pagrindinis tinklai:

Vidaus vandenų keliai ir uostai

Image

6

Image

Image

| | 6.2. | Visuotinis tinklas: geležinkeliai, uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)
  Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (krovininiai), uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT) |
| --- | --- | --- |

Image

6.2.

Visuotinis tinklas: geležinkeliai, uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (krovininiai), uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

Image

6

Image

Image

| | 6.3. | Visuotinis tinklas: geležinkeliai ir oro uostai
  Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (keleiviniai) ir oro uostai |
| --- | --- | --- |

Image

6.3.

Visuotinis tinklas: geležinkeliai ir oro uostai

Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (keleiviniai) ir oro uostai

Image

6

Image

Image

| | 6.4. | Visuotinis ir pagrindinis tinklai:
  Keliai, uostai, kelių ir geležinkelių terminalai (KGT) ir oro uostai |
| --- | --- | --- |

Image

6.4.

Visuotinis ir pagrindinis tinklai:

Keliai, uostai, kelių ir geležinkelių terminalai (KGT) ir oro uostai

Image

6

Image

Image

| | 7.1. | Visuotinis ir pagrindinis tinklai:
  Vidaus vandenų keliai ir uostai |
| --- | --- | --- |

Image

7.1.

Visuotinis ir pagrindinis tinklai:

Vidaus vandenų keliai ir uostai

Image

7

Image

Image

| | 7.2. | Visuotinis tinklas: geležinkeliai, uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)
  Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (krovininiai), uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT) |
| --- | --- | --- |

Image

7.2.

Visuotinis tinklas: geležinkeliai, uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (krovininiai), uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

Image

7

Image

Image

| | 7.3. | Visuotinis tinklas: geležinkeliai ir oro uostai
  Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (keleiviniai) ir oro uostai |
| --- | --- | --- |

Image

7.3.

Visuotinis tinklas: geležinkeliai ir oro uostai

Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (keleiviniai) ir oro uostai

Image

7

Image

Image

| | 7.4. | Visuotinis ir pagrindinis tinklai:
  Keliai, uostai, kelių ir geležinkelių terminalai ir oro uostai |
| --- | --- | --- |

Image

7.4.

Visuotinis ir pagrindinis tinklai:

Keliai, uostai, kelių ir geležinkelių terminalai ir oro uostai

Image

7

Image

Image

| | 8.1. | Visuotinis ir pagrindinis tinklai:
  Vidaus vandenų keliai ir uostai |
| --- | --- | --- |

Image

8.1.

Visuotinis ir pagrindinis tinklai:

Vidaus vandenų keliai ir uostai

Image

8

Image

Image

| | 8.2. | Visuotinis tinklas: geležinkeliai, uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)
  Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (krovininiai), uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT) |
| --- | --- | --- |

Image

8.2.

Visuotinis tinklas: geležinkeliai, uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (krovininiai), uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

Image

8

Image

Image

| | 8.3. | Visuotinis tinklas: geležinkeliai ir oro uostai
  Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (keleiviniai) ir oro uostai |
| --- | --- | --- |

Image

8.3.

Visuotinis tinklas: geležinkeliai ir oro uostai

Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (keleiviniai) ir oro uostai

Image

8

Image

Image

| | 8.4. | Visuotinis ir pagrindinis tinklai:
  Keliai, uostai, kelių ir geležinkelių terminalai ir oro uostai |
| --- | --- | --- |

Image

8.4.

Visuotinis ir pagrindinis tinklai:

Keliai, uostai, kelių ir geležinkelių terminalai ir oro uostai

Image

8

Image

Image

| | 9.1. | Visuotinis ir pagrindinis tinklai:
  Vidaus vandenų keliai ir uostai |
| --- | --- | --- |

Image

9.1.

Visuotinis ir pagrindinis tinklai:

Vidaus vandenų keliai ir uostai

Image

9

Image

Image

| | 9.2. | Visuotinis tinklas: geležinkeliai, uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)
  Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (krovininiai), uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT) |
| --- | --- | --- |

Image

9.2.

Visuotinis tinklas: geležinkeliai, uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (krovininiai), uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

Image

9

Image

Image

| | 9.3. | Visuotinis tinklas: geležinkeliai ir oro uostai
  Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (keleiviniai) ir oro uostai |
| --- | --- | --- |

Image

9.3.

Visuotinis tinklas: geležinkeliai ir oro uostai

Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (keleiviniai) ir oro uostai

Image

9

Image

Image

| | 9.4. | Visuotinis ir pagrindinis tinklai:
  Keliai, uostai, kelių ir geležinkelių terminalai ir oro uostai |
| --- | --- | --- |

Image

9.4.

Visuotinis ir pagrindinis tinklai:

Keliai, uostai, kelių ir geležinkelių terminalai ir oro uostai

Image

9

Image

Image

| | 10.1. | Visuotinis ir pagrindinis tinklai:
  Vidaus vandenų keliai ir uostai |
| --- | --- | --- |

Image

10.1.

Visuotinis ir pagrindinis tinklai:

Vidaus vandenų keliai ir uostai

Image

10

Image

Image

| | 10.2. | Visuotinis tinklas: geležinkeliai, uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)
  Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (krovininiai), uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT) |
| --- | --- | --- |

Image

10.2.

Visuotinis tinklas: geležinkeliai, uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (krovininiai), uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

Image

10

Image

Image

| | 10.3. | Visuotinis tinklas: geležinkeliai ir oro uostai
  Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (keleiviniai) ir oro uostai |
| --- | --- | --- |

Image

10.3.

Visuotinis tinklas: geležinkeliai ir oro uostai

Pagrindinis tinklas: Geležinkeliai (keleiviniai) ir oro uostai

Image

10

Image

Image

| | 10.4. | Visuotinis ir pagrindinis tinklai:
  Keliai, uostai, kelių ir geležinkelių terminalai ir oro uostai |
| --- | --- | --- |

Image

10.4.

Visuotinis ir pagrindinis tinklai:

Keliai, uostai, kelių ir geležinkelių terminalai ir oro uostai

Image

10

Image

Image

---

II PRIEDAS

PAGRINDINIO IR VISUOTINIO TINKLŲ TRANSPORTO MAZGŲ SĄRAŠAS

1.   Pagrindinio tinklo miestų transporto mazgai

| | BELGIJA | Antwerpen |
| --- | --- | --- |

BELGIJA

Antwerpen

| | Bruxelles/Brussel |
| --- | --- |

Bruxelles/Brussel

| | BULGARIJA
  Sofia |
| --- | --- |

BULGARIJA

Sofia

| | ČEKIJOS REPSUBLIKA | Ostrava |
| --- | --- | --- |

ČEKIJOS REPSUBLIKA

Ostrava

| | Praha |
| --- | --- |

Praha

| | DANIJA | Aarhus |
| --- | --- | --- |

DANIJA

Aarhus

| | København |
| --- | --- |

København

| | VOKIETIJA | Berlin |
| --- | --- | --- |

VOKIETIJA

Berlin

| | Bielefeld |
| --- | --- |

Bielefeld

| | Bremen |
| --- | --- |

Bremen

| | Düsseldorf |
| --- | --- |

Düsseldorf

| | Frankfurt am Main |
| --- | --- |

Frankfurt am Main

| | Hamburg |
| --- | --- |

Hamburg

| | Hannover |
| --- | --- |

Hannover

| | Köln |
| --- | --- |

Köln

| | Leipzig |
| --- | --- |

Leipzig

| | Mannheim |
| --- | --- |

Mannheim

| | München |
| --- | --- |

München

| | Nürnberg |
| --- | --- |

Nürnberg

| | Stuttgart |
| --- | --- |

Stuttgart

| | ESTIJA
  Tallinn |
| --- | --- |

ESTIJA

Tallinn

| | AIRIJA | Baile Átha Cliath/Dublin |
| --- | --- | --- |

AIRIJA

Baile Átha Cliath/Dublin

| | Corcaigh/Cork |
| --- | --- |

Corcaigh/Cork

| | GRAIKIJA | Athína |
| --- | --- | --- |

GRAIKIJA

Athína

| | Heraklion |
| --- | --- |

Heraklion

| | Thessaloniki |
| --- | --- |

Thessaloniki

| | ISPANIJA | Barcelona |
| --- | --- | --- |

ISPANIJA

Barcelona

| | Bilbao |
| --- | --- |

Bilbao

| | Las Palmas de Gran Canaria/Santa Cruz de Tenerife |
| --- | --- |

Las Palmas de Gran Canaria/Santa Cruz de Tenerife

| | Madrid |
| --- | --- |

Madrid

| | Palma de Mallorca |
| --- | --- |

Palma de Mallorca

| | Sevilla |
| --- | --- |

Sevilla

| | Valencia |
| --- | --- |

Valencia

| | PRANCŪZIJA | Bordeaux |
| --- | --- | --- |

PRANCŪZIJA

Bordeaux

| | Lille |
| --- | --- |

Lille

| | Lyon |
| --- | --- |

Lyon

| | Marseille |
| --- | --- |

Marseille

| | Nice |
| --- | --- |

Nice

| | Paris |
| --- | --- |

Paris

| | Strasbourg |
| --- | --- |

Strasbourg

| | Toulouse |
| --- | --- |

Toulouse

| | KROATIJA
  Zagreb |
| --- | --- |

KROATIJA

Zagreb

| | ITALIJA | Bologna |
| --- | --- | --- |

ITALIJA

Bologna

| | Cagliari |
| --- | --- |

Cagliari

| | Genova |
| --- | --- |

Genova

| | Milano |
| --- | --- |

Milano

| | Napoli |
| --- | --- |

Napoli

| | Palermo |
| --- | --- |

Palermo

| | Roma |
| --- | --- |

Roma

| | Torino |
| --- | --- |

Torino

| | Venezia |
| --- | --- |

Venezia

| | KIPRAS
  Lefkosía |
| --- | --- |

KIPRAS

Lefkosía

| | LATVIJA
  Rīga |
| --- | --- |

LATVIJA

Rīga

| | LIETUVA
  Vilnius |
| --- | --- |

LIETUVA

Vilnius

| | LIUKSEMBURGAS
  Luxembourg |
| --- | --- |

LIUKSEMBURGAS

Luxembourg

| | VENGRIJA
  Budapest |
| --- | --- |

VENGRIJA

Budapest

| | MALTA
  Valletta |
| --- | --- |

MALTA

Valletta

| | NYDERLANDAI | Amsterdam |
| --- | --- | --- |

NYDERLANDAI

Amsterdam

| | Rotterdam |
| --- | --- |

Rotterdam

| | AUSTRIJA
  Wien |
| --- | --- |

AUSTRIJA

Wien

| | LENKIJA | Gdańsk |
| --- | --- | --- |

LENKIJA

Gdańsk

| | Katowice |
| --- | --- |

Katowice

| | Kraków |
| --- | --- |

Kraków

| | Łódź |
| --- | --- |

Łódź

| | Poznań |
| --- | --- |

Poznań

| | Szczecin |
| --- | --- |

Szczecin

| | Warszawa |
| --- | --- |

Warszawa

| | Wrocław |
| --- | --- |

Wrocław

| | PORTUGALIJA | Lisboa |
| --- | --- | --- |

PORTUGALIJA

Lisboa

| | Porto |
| --- | --- |

Porto

| | RUMUNIJA | București |
| --- | --- | --- |

RUMUNIJA

București

| | Timișoara |
| --- | --- |

Timișoara

| | SLOVĖNIJA
  Ljubljana |
| --- | --- |

SLOVĖNIJA

Ljubljana

| | SLOVAKIJA
  Bratislava |
| --- | --- |

SLOVAKIJA

Bratislava

| | SUOMIJA | Helsinki |
| --- | --- | --- |

SUOMIJA

Helsinki

| | Turku |
| --- | --- |

Turku

| | ŠVEDIJA | Göteborg |
| --- | --- | --- |

ŠVEDIJA

Göteborg

| | Malmö |
| --- | --- |

Malmö

| | Stockholm |
| --- | --- |

Stockholm

| | JUNGTINĖ KARALYSTĖ | Birmingham |
| --- | --- | --- |

JUNGTINĖ KARALYSTĖ

Birmingham

| | Bristol |
| --- | --- |

Bristol

| | Edinburgh |
| --- | --- |

Edinburgh

| | Glasgow |
| --- | --- |

Glasgow

| | Leeds |
| --- | --- |

Leeds

| | London |
| --- | --- |

London

| | Manchester |
| --- | --- |

Manchester

| | Portsmouth |
| --- | --- |

Portsmouth

| | Sheffield |
| --- | --- |

Sheffield

2.   Pagrindinio ir visuotinio tinklo oro uostai, jūrų uostai, vidaus vandenų uostai bei kelių ir geležinkelių terminalai

- pažymėti oro uostai yra pagrindiniai oro uostai, kuriems taikomas 41 straipsnio 3 dalyje numatytas reikalavimas

| VN | TRANSPORTO MAZGO PAVADINIMAS | ORO UOSTAS | JŪRŲ UOSTAS | VIDAUS VANDENŲ UOSTAS | KELIŲ IR GELEŽINKELIŲ TERMINALAI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | Aalst | | | Visuotinis | |
| Albertkanaal | | | Pagrindinis | |
| Antwerpen | | Pagrindinis | Pagrindinis | Pagrindinis |
| Athus | | | | Visuotinis |
| Avelgem | | | Visuotinis | |
| Bruxelles/Brussel | Pagrindinis
  (National/Nationaal)* | | Pagrindinis | |
| Charleroi | Visuotinis | | Visuotinis (Can.Charleroi.-Bruxelles),
  Visuotinis (Sambre) | |
| Clabecq | | | Visuotinis | |
| Gent | | Pagrindinis | Pagrindinis | |
| Grimbergen | | | | Visuotinis |
| Kortrijk | | | Pagrindinis (Bossuit) | |
| Liège | Pagrindinis | | Pagrindinis (Can.Albert)
  Pagrindinis (Meuse) | |
| Mons | | | Visuotinis (Centre/Borinage) | |
| Namur | | | Pagrindinis (Meuse),
  visuotinis (Sambre) | |
| Oostende, Zeebrugge | Visuotinis (Oostende) | Pagrindinis (Oostende)
  Pagrindinis (Zeebrugge) | | |
| Roeselare | | | Visuotinis | |
| Tournai | | | Visuotinis (Escaut) | |
| Willebroek | | | Visuotinis | |
| BG | Burgas | Visuotinis | Pagrindinis | | |
| Dragoman | | | | Visuotinis |
| Gorna Orjahovitsa | Visuotinis | | | Pagrindinis |
| Lom | | | Visuotinis | |
| Orjahovo | | | Visuotinis | |
| Plovdiv | Visuotinis | | | Pagrindinis |
| Ruse | | | Pagrindinis | Pagrindinis |
| Silistra | | | Visuotinis | |
| Sofia | Pagrindinis | | | Pagrindinis |
| Svilengrad | | | | Visuotinis |
| Svishtov | | | Visuotinis | |
| Varna | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Vidin | | | Pagrindinis | |
| CZ | Brno | Visuotinis | | | Visuotinis |
| Děčín | | | Pagrindinis | Pagrindinis |
| Lovosice | | | Visuotinis | Visuotinis |
| Mělník | | | Pagrindinis | Pagrindinis |
| Ostrava | Pagrindinis | | | Pagrindinis |
| Pardubice | | | Pagrindinis | Pagrindinis |
| Plzeň | | | | Pagrindinis |
| Praha | Pagrindinis (Václav Havel)* | | Pagrindinis (Praha Holešovice)
  Visuotinis (Libeň)
  Visuotinis (Radotín)
  Visuotinis (Smíchov) | Pagrindinis (Praha Uhříněves) |
| Přerov | | | | Pagrindinis |
| Ústí nad Labem | | | Visuotinis | Visuotinis |
| DK | Aalborg | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Aarhus | | Pagrindinis | | Pagrindinis |
| Billund | Visuotinis | | | |
| Branden | | Visuotinis | | |
| Ebeltoft | | Visuotinis | | |
| Esbjerg | | Visuotinis | | |
| Fredericia | | Visuotinis | | |
| Frederikshavn | | Visuotinis | | |
| Fur | | Visuotinis | | |
| Gedser | | Visuotinis | | |
| Helsingør | | Visuotinis | | |
| Hirtshals | | Visuotinis | | |
| Høje-Taastrup | | | | Visuotinis |
| Kalundborg | | Visuotinis | | |
| København | Pagrindinis (Kastrup)* | Pagrindinis | | Pagrindinis |
| Køge | | Visuotinis | | Visuotinis |
| Nordby (Fanø) | | Visuotinis | | |
| Odense | | Visuotinis | | |
| Padborg | | | | Visuotinis |
| Rødby | | Visuotinis | | |
| Rønne | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Sjællands Odde Ferry Port | | Visuotinis | | |
| Spodsbjerg | | Visuotinis | | |
| Tårs (Nakskov) | | Visuotinis | | |
| Taulov | | | | Pagrindinis |
| Vejle | | Visuotinis | | |
| DE | Andernach | | | Visuotinis | Visuotinis |
| Aschaffenburg | | | Visuotinis | Visuotinis |
| Bendorf | | | Visuotinis | |
| Bensersiel | | Visuotinis | | |
| Bergkamen | | | Visuotinis | |
| Berlin | Pagrindinis (Berlin - Brandenburg Intl.)* | | Pagrindinis | Pagrindinis (Großbeeren) |
| Bonn | | | Visuotinis | |
| Bottrop | | | Visuotinis | |
| Brake | | Visuotinis | Visuotinis | |
| Brandenburg | | | Visuotinis | |
| Braunschweig | | | Pagrindinis | Pagrindinis |
| Breisach | | | Visuotinis | |
| Bremen, Bremerhaven | Pagrindinis (Bremen) | Pagrindinis (Bremen)
  Pagrindinis (Bremerhaven) | Pagrindinis (Bremen)
  Pagrindinis (Bremerhaven) | Pagrindinis (Bremen) |
| Brunsbüttel | | Visuotinis | Visuotinis | |
| Bülstringen | | | Visuotinis | |
| Cuxhaven | | Visuotinis | | Visuotinis |
| Dormagen | | | Visuotinis | |
| Dörpen | | | Visuotinis | Visuotinis |
| Dortmund | Visuotinis | | Pagrindinis | Pagrindinis |
| Dresden | Visuotinis | | | Visuotinis |
| Duisburg | | | Pagrindinis
  Visuotinis (Homberg) | Pagrindinis |
| Düsseldorf | Pagrindinis* | | Pagrindinis (Neuss) | |
| Emden | | Visuotinis | Visuotinis | |
| Emmelsum/Wesel | | | Visuotinis | |
| Emmerich | | | Visuotinis | Visuotinis |
| Erfurt | Visuotinis | | | |
| Essen | | | Visuotinis | |
| Estorf | | | Visuotinis | |
| Floersheim | | | Visuotinis | |
| Frankfurt am Main | Pagrindinis* | | Pagrindinis | Pagrindinis |
| Gelsenkirchen | | | Visuotinis | |
| Germersheim | | | Visuotinis | Visuotinis |
| Gernsheim | | | Visuotinis | |
| Großkrotzenburg | | | Visuotinis | |
| Hahn | Visuotinis | | | |
| Haldensleben | | | Visuotinis | Visuotinis |
| Haltern am See | | | Visuotinis | |
| Hamburg | Pagrindinis* | Pagrindinis | Pagrindinis | Pagrindinis |
| Hamm | | | Pagrindinis | Visuotinis (Bönen) |
| Hanau | | | Pagrindinis | |
| Hannover | Pagrindinis | | Pagrindinis | Pagrindinis |
| Heilbronn | | | Visuotinis | |
| Helgoland | | Visuotinis | | |
| Heringsdorf | Visuotinis | | | |
| Herne | | | Visuotinis | Visuotinis (Herne-Wanne) |
| Hof, Plauen | Visuotinis | | | |
| Honau | | | Visuotinis | |
| Ibbenbüren | | | Visuotinis | |
| Karlsruhe | Visuotinis (Karlsruhe Baden-Baden) | | Pagrindinis | Pagrindinis |
| Kassel | | | | Compr |
| Kehl | | | Visuotinis | |
| Kelheim | | | Visuotinis | |
| Kelsterbach | | | Visuotinis | |
| Kiel | | Visuotinis | | |
| Koblenz | | | Pagrindinis | Pagrindinis |
| Köln | Pagrindinis (Köln-Bonn)* | | Pagrindinis | Pagrindinis |
| Köln -Neuessen | | | Visuotinis | |
| Krefeld-Uerdingen | | | Visuotinis | |
| Langeoog | | Visuotinis | | |
| Leipzig, Halle | Pagrindinis | | | Pagrindinis (Schkopau) |
| Lengfurt-Wetterau | | | Visuotinis | |
| Leverkusen | | | Visuotinis | Visuotinis |
| Lingen | | | Visuotinis | |
| Lübeck | | Pagrindinis | Pagrindinis | Pagrindinis |
| Lünen | | | Visuotinis | |
| Magdeburg | | | Pagrindinis | Pagrindinis |
| Mainz | | | Pagrindinis | Pagrindinis |
| Mannheim, Ludwigshafen | | | Pagrindinis
  Visuotinis (Ludwigshafen Mundenheim) | Pagrindinis |
| Marl | | | Visuotinis | |
| Mehrum | | | Visuotinis | |
| Memmingen | Visuotinis | | | Visuotinis |
| Minden | | | Visuotinis | Visuotinis |
| München | Pagrindinis* | | | Pagrindinis (Riem) |
| Münster | Visuotinis
  (Münster/Osnabrück) | | Visuotinis | |
| Norddeich | | Visuotinis | | |
| Nordenham | | Visuotinis | Visuotinis | |
| Norderney | | Visuotinis | | |
| Nürnberg | Pagrindinis | | Pagrindinis | Pagrindinis |
| Oldenburg | | | Visuotinis | |
| Orsoy | | | Visuotinis | |
| Osnabrück | | | Visuotinis | |
| Otterstadt | | | Visuotinis | |
| Paderborn | Visuotinis (Paderborn Lippstadt) | | | |
| Plochingen | | | Visuotinis | |
| Puttgarden | | Visuotinis | | |
| Rees | | | Visuotinis | |
| Regensburg | | | Pagrindinis | |
| Rheinberg | | | Visuotinis | |
| Rostock | Visuotinis | Pagrindinis | | Pagrindinis |
| Saarlouis-Dillingen | | | Visuotinis | |
| Sassnitz | | Visuotinis | | |
| Schwarzheide | | | | Visuotinis |
| Singen | | | | Visuotinis |
| Speyer | | | Visuotinis | |
| Spyck | | | Visuotinis | |
| Stade-Bützfleth/Brunshausen | | Visuotinis | Visuotinis | Visuotinis |
| Stollhofen | | | Visuotinis | |
| Stolzenau | | | Visuotinis | |
| Straubing-Sand | | | Visuotinis | |
| Stürzelberg | | | Visuotinis | |
| Stuttgart | Pagrindinis* | | Pagrindinis | Pagrindinis (Kornwestheim) |
| Trier | | | Visuotinis | |
| Ulm | | | | Visuotinis (Dornstadt) |
| Vahldorf | | | Visuotinis | |
| Weeze | Visuotinis | | | |
| Wesel | | | Visuotinis | |
| Wesseling | | | Visuotinis | |
| Westerland-Sylt | Visuotinis | | | |
| Wiesbaden | | | Visuotinis | |
| Wilhelmshaven | | Pagrindinis | | |
| Wismar | | Visuotinis | | |
| Worms | | | Visuotinis | Visuotinis |
| Wörth am Rhein | | | Visuotinis | Visuotinis |
| EE | Heltermaa | | Visuotinis | | |
| Kärdla | Visuotinis | | | |
| Koidula | | | | Visuotinis |
| Kuivastu | | Visuotinis | | |
| Kuressaare | Visuotinis | | | |
| Pärnu | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Paldiski South Harbor | | Visuotinis | | |
| Rohuküla | | Visuotinis | | |
| Sillamäe | | Visuotinis | | |
| Tallinn | Pagrindinis | Pagrindinis (Old City Harbour,
  Muuga Harbour,
  Paljassaare Harbour) | | |
| Tartu | Visuotinis | | | |
| Virtsu | | Visuotinis | | |
| IE | Carraig Fhiáin/Carrickfin | Visuotinis (Dún na nGall/Donegal) | | | |
| Corcaigh/Cork | Pagrindinis | Pagrindinis | | |
| Baile Átha Cliath/Dublin | Pagrindinis* | Pagrindinis (G.D.A. port cluster) | | |
| Inis Mór/Inishmore | Visuotinis | | | |
| Ciarraí/Kerry - An Fearann
  Fuar/Farranfore | Visuotinis | | | |
| An Cnoc/Knock | Visuotinis (Cúige Chonnacht/Connaught) | | | |
| Luimneach/Limerick | Visuotinis (Sionainn/Shannon) | Pagrindinis (Sionainn-Faing/Shannon-Foynes) | | |
| Ros Láir/Rosslare | | Visuotinis (Europort) | | |
| Port Láirge/Waterford | Visuotinis | Visuotinis | | |
| EL | Alexandroupolis | Visuotinis | | | Visuotinis |
| Araxos | Visuotinis | | | |
| Astipalaia | Visuotinis | | | |
| Athína | Pagrindinis* | Pagrindinis (Piraeus) | | Pagrindinis (Piraeus/Thriasso Pedio) |
| Chalkida | | Visuotinis | | |
| Chania | Visuotinis | Visuotinis (Souda) | | |
| Chios | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Elefsina | | Visuotinis | | |
| Heraklion | Pagrindinis | Pagrindinis | | |
| Igoumenitsa | | Pagrindinis | | |
| Ikaria | Visuotinis | | | |
| Ioannina | Visuotinis | | | |
| Kalamata | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Kalymnos | Visuotinis | | | |
| Karpathos | Visuotinis | | | |
| Kassos | Visuotinis | | | |
| Kastelorizo | Visuotinis | | | |
| Kastoria | Visuotinis | | | |
| Katakolo | | Visuotinis | | |
| Kavala | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Kefalonia | Visuotinis | | | |
| Kerkyra | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Kithira | Visuotinis | | | |
| Kos | Visuotinis | | | |
| Kozani | | | | Visuotinis |
| Kyllini | | Visuotinis | | |
| Lamia | | | | Visuotinis |
| Lavrio (Sounio) | | Visuotinis | | |
| Leros | Visuotinis | | | |
| Limnos | Visuotinis | | | |
| Milos | Visuotinis | | | |
| Mykonos | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Mytilini | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Naxos | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Nea Anchialos | Visuotinis | | | |
| Paros | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Patras | | Pagrindinis | | Pagrindinis |
| Preveza | Visuotinis | | | |
| Rafina | | Visuotinis | | |
| Rodos | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Samos | Visuotinis | | | |
| Santorini | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Sitia | Visuotinis | | | |
| Skiathos | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Skiros | Visuotinis | | | |
| Syros | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Thessaloniki | Pagrindinis (Makedonia) | Pagrindinis | | Pagrindinis |
| Volos | | Visuotinis | | |
| Zakinthos | Visuotinis | | | |
| ES | A Coruña | Visuotinis | Pagrindinis | | |
| Alcázar de San Juán | | | | Pagrindinis |
| Algeciras | | Pagrindinis (Bahía de Algeciras) | | |
| Alicante | Pagrindinis | Visuotinis | | |
| Almería | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Antequera (Bobadilla) | | | | Pagrindinis |
| Arrecife | Visuotinis (Lanzarote) | Visuotinis | | |
| Arrubal (Logroño) | | | | Visuotinis |
| Avilés | Visuotinis (Asturias) | Visuotinis | | |
| Badajoz | Visuotinis | | | Visuotinis |
| Barcelona | Pagrindinis* | Pagrindinis | | Pagrindinis |
| Bilbao | Pagrindinis | Pagrindinis | | Pagrindinis |
| Burgos | Visuotinis | | | |
| Cádiz | | Visuotinis (Bahía de Cádiz) | | |
| Cala Sabina (Formentera) | | Visuotinis | | |
| Carboneras | | Visuotinis | | |
| Cartagena | | Pagrindinis | | |
| Castellón | | Visuotinis | | |
| Ceuta | | Visuotinis | | |
| Córdoba | | | | Pagrindinis |
| El Hierro | Visuotinis | Visuotinis (La Estaca) | | |
| El Penedés (El Vendrell) | | | | Visuotinis |
| Ferrol | | Visuotinis | | |
| Figueras | | | | Visuotinis (El Far d'Emporda) |
| Fuerteventura | Visuotinis | Visuotinis (Puerto Rosario) | | |
| Gijón | | Pagrindinis | | |
| Girona | Visuotinis | | | |
| Granada | Visuotinis | | | |
| Huelva | | Pagrindinis | | |
| Huesca | | | | Visuotinis (PLHUS) |
| Ibiza | Visuotinis | Visuotinis (Eivissa) | | |
| Jerez | Visuotinis | | | |
| La Palma | Visuotinis | Compr (Santa Cruz de La Palma) | | |
| Las Palmas | Pagrindinis | Pagrindinis | | |
| León | Visuotinis | | | Pagrindinis |
| Linares | | | | Visuotinis |
| Madrid | Pagrindinis (Barajas)* | | | Pagrindinis (Norte y Sur) |
| Mahón (Menorca) | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Málaga | Pagrindinis | Visuotinis | | |
| Melilla | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Monforte de Lemos (Ourense) | | | | Visuotinis |
| Motril | | Visuotinis | | |
| Murcia | Visuotinis (San Javier) | | | Pagrindinis (ZAL) |
| Palma de Mallorca | Pagrindinis* | Pagrindinis | | |
| Pamplona | Visuotinis | | | Visuotinis (Noain) |
| Pasajes | | Visuotinis | | |
| Reus | Visuotinis | | | |
| Sagunto | | Visuotinis | | |
| Salamanca | Visuotinis | | | Visuotinis |
| San Cibrao | | Visuotinis | | |
| San Sebastián | Visuotinis | | | Visuotinis (Lezo) |
| San Sebastián de la Gomera | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Santander | Visuotinis | Visuotinis | | Visuotinis (Torrelavega) |
| Santiago de Compostela | Visuotinis | | | |
| Sevilla | Pagrindinis | Pagrindinis | Pagrindinis | |
| Tarragona | | Pagrindinis | | |
| Tenerife | Visuotinis (Norte: Los Rodeos)
  Pagrindinis (Sur: Reina Sofía) | Pagrindinis (Santa Cruz) | | |
| Toledo | | | | Visuotinis |
| Tudela | | | | Visuotinis |
| Valencia | Pagrindinis | Pagrindinis | | |
| Valladolid | Visuotinis | | | Pagrindinis |
| Vigo | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Vitoria | Visuotinis | | | |
| Zaragoza | Visuotinis | | | Pagrindinis |
| FR | Aiton-Bourgneuf | | | | Visuotinis |
| Ajaccio | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Avignon | | | | Pagrindinis |
| Bastia | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Bayonne | | Visuotinis | | |
| Beauvais | Visuotinis | | | |
| Biarritz | Visuotinis | | | |
| Bordeaux | Pagrindinis (Merignac) | Pagrindinis | | Pagrindinis |
| Boulogne | | Visuotinis | | |
| Brest | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Caen | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Calais | | Pagrindinis | | Pagrindinis (Eurotunnel) |
| Cayenne | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Chalon-sur-Saône | | | Pagrindinis | |
| Chalons-sur-Marne | Visuotinis (Paris-Vatry) | | | |
| Cherbourg | | Visuotinis | | |
| Clermont-Ferrand | Visuotinis | | | Visuotinis |
| Dieppe | | Visuotinis | | |
| Dijon | | | | Pagrindinis |
| Dunkerque | | Pagrindinis | Pagrindinis | Pagrindinis |
| Fort de France | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Guadeloupe | | Visuotinis | | |
| La Rochelle | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Le Boulou | | | | Visuotinis |
| Le Havre | | Pagrindinis | Pagrindinis | Pagrindinis |
| Lille | Pagrindinis (Lesquin) | | Pagrindinis | Pagrindinis (Dourges) |
| Limoges | Visuotinis | | | |
| Lorient | | Visuotinis | | |
| Lyon | Pagrindinis (St.Exupéry)* | | Pagrindinis | Pagrindinis |
| Marquion (Cambrai) | | | Visuotinis | |
| Marseille | Pagrindinis (Provence) | Pagrindinis (Marseille)
  Pagrindinis (Fos-sur-Mer) | Pagrindinis (Fos-sur-Mer) | Pagrindinis (Miramas) |
| Mayotte | Visuotinis | | | |
| Metz | | | Pagrindinis | |
| Montpellier | Visuotinis | | | |
| Mulhouse | Visuotinis (Mulhouse-Bale) | | Pagrindinis (Ottmarsheim) | |
| Nancy | | | Visuotinis | |
| Nantes Saint-Nazaire | Visuotinis (Nantes Atlantique) | Pagrindinis | | |
| Nesle | | | Visuotinis | |
| Nice | Pagrindinis (Côte d'Azur)* | Visuotinis | | |
| Nogent-sur-Seine | | | Visuotinis | |
| Noyon | | | Visuotinis | |
| Orléans | | | | Visuotinis |
| Paris | Pagrindinis (Charles de Gaulle)*
  Pagrindinis (Orly)* | | Pagrindinis | Pagrindinis |
| Perpignan | | | | Visuotinis |
| Point-à-Pitre | Visuotinis | | | |
| Péronne | | | Visuotinis | |
| Port Réunion | | Visuotinis | | |
| Rennes | | | | Visuotinis |
| Roscoff | | Visuotinis | | |
| Rouen | | Pagrindinis | Pagrindinis | |
| Sète | | Visuotinis | Visuotinis | |
| Saint-Denis-Gillot | Visuotinis | | | |
| Saint-Malo | | Visuotinis | | |
| Strasbourg | Visuotinis (Strasbourg Entzheim) | | Pagrindinis | Pagrindinis |
| Thionville | | | Visuotinis | |
| Toulon | | Visuotinis | | |
| Toulouse | Pagrindinis (Blagnac) | | | Pagrindinis |
| Valenciennes | | | Visuotinis | |
| Villefranche-sur-Saône | | | Visuotinis | |
| HR | Dubrovnik | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Osijek | Visuotinis | | Visuotinis | |
| Ploče | | Visuotinis | | |
| Pula | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Rijeka | Visuotinis | Pagrindinis | | |
| Šibenik | | Visuotinis | | |
| Sisak | | | Visuotinis | |
| Slavonski Brod | | | Pagrindinis | |
| Split | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Vukovar | | | Pagrindinis | |
| Zadar | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Zagreb | Pagrindinis | | | Pagrindinis |
| IT | Alghero | Visuotinis | | | |
| Ancona | Visuotinis | Pagrindinis | | Pagrindinis (Iesi) |
| Augusta | | Pagrindinis | | |
| Bari | Visuotinis | Pagrindinis | | Pagrindinis |
| Bologna | Pagrindinis | | | Pagrindinis |
| Bolzano | Visuotinis | | | |
| Brescia | Visuotinis | | | Visuotinis |
| Brindisi | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Cagliari | Pagrindinis | Pagrindinis (Porto Foxi, Cagliari) | | |
| Carloforte | | Visuotinis | | |
| Catania | Visuotinis (Fontanarossa, Comiso emergency runway) | | | Visuotinis |
| Cervignano | | | | Pagrindinis |
| Chioggia | | Visuotinis | Visuotinis | |
| Civitavecchia | | Visuotinis | | |
| Cremona | | | Pagrindinis | |
| Firenze | Visuotinis | | | Pagrindinis (Prato) |
| Foggia | Visuotinis | | | |
| Forlì | Visuotinis | | | |
| Fiumicino | | Visuotinis | | |
| Gaeta | | Visuotinis | | |
| Gallarate | | | | Visuotinis |
| Gela | | Visuotinis | | |
| Genova | Pagrindinis | Pagrindinis | | Pagrindinis (Vado) |
| Gioia Tauro | | Pagrindinis | | |
| Golfo Aranci | | Visuotinis | | |
| La Maddalena | | Visuotinis | | |
| La Spezia | | Pagrindinis | | |
| Lamezia Terme | Visuotinis | | | |
| Lampedusa | Visuotinis | | | |
| Livorno | | Pagrindinis | | Pagrindinis (Guasticce Collesalvetti) |
| Mantova | | | Pagrindinis | Visuotinis |
| Marina di Carrara | | Visuotinis | | |
| Messina | | Visuotinis | | |
| Milano | Pagrindinis (Linate)*
  Pagrindinis (Malpensa)*
  Pagrindinis (Bergamo Orio al Serio) | | Visuotinis | Pagrindinis (Milano Smistamento) |
| Milazzo | | Visuotinis | | |
| Monfalcone | | Visuotinis | Visuotinis | |
| Mortara | | | | Visuotinis |
| Napoli | Pagrindinis (Capodichino) | Pagrindinis | | Pagrindinis (Nola)
  Pagrindinis (Marcianise-Maddaloni) |
| Novara | | | | Pagrindinis |
| Olbia | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Orte | | | | Visuotinis |
| Padova | | | | Pagrindinis |
| Palau | | Visuotinis | | |
| Palermo | Pagrindinis | Pagrindinis (Palermo, terminalas Termini Imerese) | | |
| Pantelleria | Visuotinis | | | |
| Parma | | | | Visuotinis (Bianconese di Fontevivo) |
| Pescara | Visuotinis | | | Visuotinis (Manoppello) |
| Piacenza | | | | Visuotinis |
| Piombino | | Visuotinis | | |
| Pisa | Visuotinis | | | |
| Porto Levante | | Visuotinis | Visuotinis | |
| Porto Nogaro | | | Visuotinis | |
| Porto Torres | | Visuotinis | | |
| Portoferraio | | Visuotinis | | |
| Portovesme | | Visuotinis | | |
| Ravenna | | Pagrindinis | Pagrindinis | |
| Reggio Calabria | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Rivalta Scrivia | | | | Visuotinis |
| Roma | Pagrindinis (Fiumicino)*
  Visuotinis (Ciampino) | | | Pagrindinis (Pomezia) |
| Rovigo | | | Visuotinis | Visuotinis |
| Salerno | | Visuotinis | | |
| Savona - Vado | | Visuotinis | | |
| Siracusa | | Visuotinis | | |
| Taranto | | Pagrindinis | | |
| Torino | Pagrindinis | | | Pagrindinis (Orbassano) |
| Trapani | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Trento | | | | Visuotinis |
| Treviso | Visuotinis | | | |
| Trieste | Visuotinis | Pagrindinis | Pagrindinis | |
| Venezia | Pagrindinis | Pagrindinis | Pagrindinis | |
| Verona | Visuotinis | | | Pagrindinis |
| CY | Larnaka | Pagrindinis | Visuotinis | | |
| Lefkosia | | | | |
| Lemesos | | Pagrindinis | | |
| Pafos | Visuotinis | | | |
| LV | Daugavpils | Visuotinis | | | |
| Liepāja | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Rīga | Pagrindinis (International)* | Pagrindinis | | |
| Ventspils | Visuotinis | Pagrindinis | | |
| LT | Kaunas | Visuotinis | | | Pagrindinis |
| Klaipėda | | Pagrindinis | | Pagrindinis |
| Palanga | Visuotinis | | | |
| Vilnius | Pagrindinis | | | Pagrindinis |
| LU | Luxembourg | Pagrindinis | | Pagrindinis (Mertert) | Pagrindinis (Bettembourg) |
| HU | Baja | | | Visuotinis | |
| Budapest | Pagrindinis (Liszt Ferenc)* | | Pagrindinis (Csepel) | Pagrindinis (Soroksár) |
| Debrecen | Visuotinis | | | |
| Dunaújváros | | | Visuotinis | |
| Győr | | | Visuotinis (Győr-Gönyű) | |
| Komárom | | | Pagrindinis | |
| Miskolc | | | | Visuotinis |
| Mohács | | | Visuotinis | |
| Paks | | | Visuotinis | |
| Sármellék | Visuotinis | | | |
| Sopron | | | | Visuotinis |
| Szeged | | | Visuotinis | |
| Székesfehérvár | | | | Visuotinis |
| Záhony | | | | Visuotinis |
| MT | Cirkewwa | | Visuotinis | | |
| Marsaxlokk | | Pagrindinis | | |
| Mgarr | | Visuotinis | | |
| Valletta | Pagrindinis (Malta - Luqa) | Pagrindinis | | |
| NL | Alblasserdam | | | Visuotinis | |
| Almelo | | | Pagrindinis | |
| Almere | | | Visuotinis | |
| Alphen aan den Rijn | | | Visuotinis | |
| Amsterdam | Pagrindinis (Schiphol)* | Pagrindinis | Pagrindinis | Pagrindinis |
| Arnhem | | | Visuotinis | |
| Bergen op Zoom | | | Pagrindinis | |
| Beverwijk | | Visuotinis | | |
| Born | | | Visuotinis | |
| Cuijk | | | Visuotinis | |
| Delfzijl/Eemshaven | | Visuotinis | | |
| Den Bosch | | | Visuotinis | |
| Den Helder | | Visuotinis | | |
| Deventer | | | Pagrindinis | |
| Dordrecht | | Visuotinis | Visuotinis | |
| Eemshaven | | Visuotinis | Visuotinis | |
| Eindhoven | Visuotinis | | | |
| Enschede | Visuotinis | | Visuotinis | |
| Geertruidenberg | | | Visuotinis | |
| Gennep | | | Visuotinis | |
| Gorinchem | | | Visuotinis | |
| Gouda | | | Visuotinis | |
| Grave | | | Visuotinis | |
| Groningen | Visuotinis | | Visuotinis | |
| Harlingen | | Visuotinis | | |
| Hengelo | | | Pagrindinis | |
| Kampen | | | Visuotinis | |
| Lelystad | | | Visuotinis | |
| Lemsterland | | | Visuotinis | |
| Lochem | | | Visuotinis | |
| Maasbracht | | | Visuotinis | |
| Maasdriel | | | Visuotinis | |
| Maassluis | | | Visuotinis | |
| Maastricht | Visuotinis (Maastricht - Aachen) | | Visuotinis | |
| Meppel | | | Visuotinis | |
| Moerdijk | | Pagrindinis | Pagrindinis | |
| Nijmegen | | | Pagrindinis | |
| Oosterhout | | | Visuotinis | |
| Oss | | | Visuotinis | |
| Reimerswaal | | | Visuotinis | |
| Ridderkerk | | | Visuotinis | |
| Roermond | | | Visuotinis | |
| Rotterdam | Pagrindinis | Pagrindinis | Pagrindinis | Pagrindinis |
| Sneek | | | Visuotinis | |
| Stein | | | Visuotinis | |
| Terneuzen, Vlissingen | | Pagrindinis (Terneuzen)
  Pagrindinis (Vlissingen) | Pagrindinis (Terneuzen)
  Pagrindinis (Vlissingen) | |
| Tiel | | | Visuotinis | |
| Tilburg | | | Visuotinis | |
| Utrecht | | | Pagrindinis | |
| Veghel | | | Visuotinis | |
| Velsen/IJmuiden | | Visuotinis | | |
| Venlo | | | Visuotinis | Visuotinis (Trade Port Noord Limburg) |
| Vlaardingen | | Visuotinis | | |
| Wageningen | | | Visuotinis | |
| Wanssum | | | Visuotinis | |
| Zaandam | | | Visuotinis | |
| Zaltbommel | | | Visuotinis | |
| Zevenaar | | | Visuotinis | |
| Zuidhorn | | | Visuotinis | |
| Zwijndrecht | | | Visuotinis | |
| Zwolle | | | Visuotinis | |
| AT | Graz | Visuotinis | | | Pagrindinis (Werndorf) |
| Innsbruck | Visuotinis | | | |
| Klagenfurt - Villach | Visuotinis (Klagenfurt) | | | Visuotinis (Villach-Fürnitz) |
| Krems | | | Visuotinis | |
| Linz - Wels | Visuotinis (Linz) | | Pagrindinis (Enns),
  Visuotinis (Linz) | Pagrindinis (Wels) |
| Salzburg | Visuotinis | | | Visuotinis |
| Wien | Pagrindinis (Schwechat)* | | Pagrindinis | Pagrindinis |
| Wolfurt | | | | Visuotinis |
| Wörgl | | | | Visuotinis |
| PL | Białystok | | | | Visuotinis |
| Braniewo | | | | Visuotinis |
| Bydgoszcz | Visuotinis | | | Visuotinis |
| Dorohusk / Okopy | | | | Visuotinis |
| Ełk | | | | Visuotinis |
| Gdańsk, Gdynia | Pagrindinis (Gdańsk) | Pagrindinis (Gdańsk)
  Pagrindinis (Gdynia) | | Pagrindinis |
| Katowice | Pagrindinis (Pyrzowice) | | | Pagrindinis (Slawków)
  Visuotinis (Gliwice / Pyrzowice) |
| Kraków | Pagrindinis | | | Pagrindinis |
| Łódź | Pagrindinis | | | Pagrindinis (Łódź / Stryków) |
| Małaszewicze / Terespol | | | | Visuotinis |
| Medyka / Żurawica | | | | Visuotinis |
| Police | | Visuotinis | Visuotinis | |
| Poznań | Pagrindinis | | | Pagrindinis |
| Rzepin | | | | Visuotinis |
| Rzeszów | Visuotinis | | | |
| Szczecin, Świnoujście | Pagrindinis (Szczecin) | Pagrindinis (Szczecin)
  Pagrindinis (Świnoujście) | Pagrindinis (Szczecin)
  Pagrindinis (Świnoujście) | Pagrindinis (Szczecin)
  Pagrindinis (Świnoujście) |
| Warszawa | Pagrindinis* | | | Pagrindinis |
| Wrocław | Pagrindinis | | | Pagrindinis |
| PT | Abrantes / Entroncamento | | | | Visuotinis |
| Aveiro | | Visuotinis | | |
| Bragança | Visuotinis | | | |
| Caniçal | | Visuotinis | | |
| Corvo | Visuotinis | | | |
| Elvas | | | | Visuotinis |
| Faro | Visuotinis | | | Visuotinis (Loulé) |
| Flores | Visuotinis | | | |
| Funchal | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Horta | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Lajes das Flores | | Visuotinis | | |
| Lajes (Terceira) | Visuotinis | | | |
| Lisboa | Pagrindinis* | Pagrindinis | | |
| Pico | Visuotinis | | | |
| Ponta Delgada | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Portimão | | Visuotinis | | |
| Porto | Pagrindinis (Sá Carneiro) | Pagrindinis (Leixões) | Pagrindinis | |
| Poceirão | | | | Pagrindinis |
| Porto Santo | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Praia da Vitória | | Visuotinis | | |
| Santa Maria | Visuotinis | | | |
| São Jorge | Visuotinis | | | |
| Setúbal | | Visuotinis | | |
| Sines | | Pagrindinis | | Pagrindinis (Grândola) |
| Vila Real | Visuotinis | | | |
| RO | Bacău | Visuotinis | | | |
| Baia Mare | Visuotinis | | | |
| Brăila | | Visuotinis | Visuotinis | |
| Brașov | | | | Visuotinis |
| București | Pagrindinis (Henri Coandă) | | Visuotinis (1 Decembrie)
  Visuotinis (Glina) | Pagrindinis |
| Calafat | | | Pagrindinis | |
| Călărași | | | Visuotinis | |
| Cernavodă | | | Pagrindinis | |
| Cluj-Napoca | Visuotinis | | | Visuotinis |
| Constanța | Visuotinis | Pagrindinis | Pagrindinis | |
| Craiova | Visuotinis | | | Pagrindinis |
| Drobeta Turnu Severin | | | Pagrindinis | |
| Galați | | Pagrindinis | Pagrindinis | |
| Giurgiu | | | Pagrindinis | |
| Iași | Visuotinis | | | |
| Medgidia | | | Visuotinis | |
| Moldova Veche | | | Visuotinis | |
| Oltenița | | | Visuotinis | |
| Oradea | Visuotinis | | | |
| Sibiu | Visuotinis | | | |
| Suceava | Visuotinis | | | Visuotinis |
| Sulina | | Visuotinis | Visuotinis | |
| Timișoara | Pagrindinis | | | Pagrindinis |
| Tulcea | Visuotinis | Visuotinis | Visuotinis | |
| Turda | | | | Visuotinis |
| SI | Koper | | Pagrindinis | | |
| Ljubljana | Pagrindinis | | | Pagrindinis |
| Maribor | Visuotinis | | | Visuotinis |
| Portorož | Visuotinis | | | |
| SK | Bratislava | Pagrindinis | | Pagrindinis | Pagrindinis |
| Komárno | | | Pagrindinis | |
| Košice | Visuotinis | | | Visuotinis |
| Leopoldov-Sulekovo | | | | Visuotinis |
| Poprad Tatry | Visuotinis | | | |
| Žilina | | | | Pagrindinis |
| FI | Eckerö | | Visuotinis | | |
| Enontekiö | Visuotinis | | | |
| Hanko | | Visuotinis | | |
| Helsinki | Pagrindinis (Vantaa)* | Pagrindinis | | |
| Ivalo | Visuotinis | | | |
| Joensuu | Visuotinis | | | |
| Jyväskylä | Visuotinis | | | |
| Kajaani | Visuotinis | | | |
| Kaskinen | | Visuotinis | | |
| Kemi | Visuotinis (Kemi-Tornio) | Visuotinis | | |
| Kilpilahti (Sköldvik) | | Visuotinis | | |
| Kittilä | Visuotinis | | | |
| Kokkola | | Visuotinis | | |
| Kotka-Hamina | | Pagrindinis (Hamina)
  Pagrindinis (Kotka) | | |
| Kouvola | | | | Pagrindinis |
| Kruunupyy | Visuotinis | | | |
| Kuopio | Visuotinis | | | |
| Kuusamo | Visuotinis | | | |
| Lappeenranta | Visuotinis | | | |
| Maarianhamina | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Oulu | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Pietarsaari | | Visuotinis | | |
| Pori | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Rauma | | Visuotinis | | |
| Rautaruukki/Raahe | | Visuotinis | | |
| Rovaniemi | Visuotinis | | | |
| Savonlinna | Visuotinis | | | |
| Tampere | Visuotinis | | | Visuotinis |
| Turku-Naantali | Pagrindinis (Turku) | Pagrindinis (Turku)
  Pagrindinis (Naantali) | | |
| Vaasa | Visuotinis | | | |
| SE | Angelholm | Visuotinis | | | |
| Almhult | | | | Visuotinis |
| Arvidsjaur | Visuotinis | | | |
| Gällivare | Visuotinis | | | |
| Gävle | | Visuotinis | | |
| Göteborg | Pagrindinis (Landvetter) | Pagrindinis | Pagrindinis | Pagrindinis |
| Grisslehamn | | Visuotinis | | |
| Hagfors | Visuotinis | | | |
| Halmstad | | Visuotinis | | |
| Helsingborg | | Visuotinis | | |
| Hemavan | Visuotinis | | | |
| Jönköping | Visuotinis | | | Visuotinis |
| Kalmar | Visuotinis | | | |
| Kapellskär | | Visuotinis | | |
| Karlshamn | | Visuotinis | | |
| Karlskrona | | Visuotinis | | |
| Kiruna | Visuotinis | | | |
| Köping | | Visuotinis | Visuotinis | |
| Luleå | Visuotinis | Pagrindinis | | |
| Lycksele | Visuotinis | | | |
| Malmö | Pagrindinis (Sturup) | Pagrindinis | | Pagrindinis |
| Mora | Visuotinis | | | |
| Norrköping | | Visuotinis | | |
| Nyköping | Visuotinis (Stockholm Skavsta) | | | |
| Oskarshamn | | Visuotinis | | |
| Örebro | Visuotinis | | | Pagrindinis (Hallsberg) |
| Östersund | Visuotinis | | | |
| Oxelösund | | Visuotinis | | |
| Pajala | Visuotinis | | | |
| Ronneby | Visuotinis | | | |
| Skellefteå | Visuotinis | | | |
| Stenungsund | | Visuotinis | | |
| Stockholm | Pagrindinis (Arlanda)*
  Visuotinis (Bromma) | Pagrindinis (Stockholm)
  Visuotinis (Nynäshamn) | Pagrindinis | Pagrindinis |
| Strömstad | | Visuotinis | | |
| Sundsvall | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Sveg | Visuotinis | | | |
| Trelleborg | | Pagrindinis | | Pagrindinis |
| Umeå | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Rosersberg | | | | Visuotinis |
| Varberg | | Visuotinis | | |
| Västerås | | Visuotinis | Visuotinis | |
| Vilhelmina | Visuotinis | | | |
| Visby | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Ystad | | Visuotinis | | |
| UK | Aberdeen | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Barra | Visuotinis | | | |
| Belfast | Visuotinis (City)
  Visuotinis (International) | Pagrindinis | | |
| Benbecula | Visuotinis | | | |
| Birmingham | Pagrindinis* | | | Pagrindinis |
| Bournemouth | Visuotinis | | | |
| Bristol | Pagrindinis | Pagrindinis | | |
| Loch Ryan Ports | | Visuotinis | | |
| Campbeltown | Visuotinis | | | |
| Cardiff-Newport | Visuotinis | Pagrindinis (Cardiff)
  Pagrindinis (Newport) | | |
| Corby | | | | Visuotinis (Eurohub) |
| Cromarty Firth | | Visuotinis | | |
| Daventry | | | | Visuotinis (Intl. Rail Freight Terminal) |
| Dover/Folkestone | | Pagrindinis | | |
| Durham | Visuotinis | | | |
| Edinburgh | Pagrindinis* | Pagrindinis (Forth, Grangemouth, Rosyth and Leith) | | |
| Exeter | Visuotinis | | | |
| Felixstowe-Harwich | | Pagrindinis (Felixstowe)
  Pagrindinis (Harwich) | | |
| Fishguard | | Visuotinis | | |
| Glasgow | Pagrindinis* | Pagrindinis (Clydeport, King George V dock, Hunterston ir Greenock) | | Pagrindinis (Mossend/ Coatbridge) |
| Glensanda | | Visuotinis | | |
| Goole | | Visuotinis | | |
| Grimsby/Immingham | | Pagrindinis (Grimsby ir Immingham) | | |
| Heysham | | Visuotinis | | |
| Holyhead | | Visuotinis | | |
| Hull | | Visuotinis | | |
| Inverness | Visuotinis | | | |
| Ipswich | | Visuotinis | | |
| Islay | Visuotinis | | | |
| Kirkwall | Visuotinis | | | |
| Larne | | Visuotinis | | |
| Leeds | Pagrindinis (Leeds/ Bradford) | | | Pagrindinis (Leeds/ Wakefield RRT) |
| Liverpool | Visuotinis | Pagrindinis | | Pagrindinis |
| London | Pagrindinis (City)
  Pagrindinis (Gatwick)*
  Pagrindinis (Heathrow)*
  Pagrindinis (Luton)*
  Pagrindinis (Stansted)* | Pagrindinis (London, London Gateway, Tilbury) | | |
| Londonderry | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Manchester | Pagrindinis* | Visuotinis (Manchester and Port Salford) | | |
| Medway | | Visuotinis (Thamesport, Sheerness) | | |
| Milford Haven | | Pagrindinis | | |
| Newcastle | Visuotinis | | | |
| Newquay | Visuotinis | | | |
| Norwich | Visuotinis | | | |
| Nottingham | Pagrindinis (East Midlands) | | | |
| Orkney | | Visuotinis | | |
| Plymouth | | Visuotinis | | |
| Poole | | Visuotinis | | |
| Port Salford | | Visuotinis | | |
| Port Talbot | | Visuotinis | | |
| Prestwick | Visuotinis | | | |
| Ramsgate | Visuotinis (Kent International) | Visuotinis | | |
| River Hull and Humber | | Visuotinis | | |
| Scilly Isles | Visuotinis | | | |
| Scrabster | | Visuotinis | | |
| Selby | | | | Visuotinis |
| Sheffield | Visuotinis (Doncaster - Sheffield) | | | Pagrindinis (Doncaster RRT) |
| Shetland Islands | Visuotinis | Visuotinis (Sullom Voe) | | |
| Southampton, Portsmouth | Visuotinis (Southampton) | Pagrindinis (Southampton)
  Visuotinis (Portsmouth) | | |
| Stornoway | Visuotinis | Visuotinis | | |
| Sumburgh | Visuotinis | | | |
| Teesport | | Pagrindinis | | |
| Tiree | Visuotinis | | | |
| Tyne | | Visuotinis | | |
| Ullapool | | Visuotinis | | |
| Warrenpoint | | Visuotinis | | |
| Wick | Visuotinis | | | |

VN

TRANSPORTO MAZGO PAVADINIMAS

ORO UOSTAS

JŪRŲ UOSTAS

VIDAUS VANDENŲ UOSTAS

KELIŲ IR GELEŽINKELIŲ TERMINALAI

BE

Aalst

Visuotinis

Albertkanaal

Pagrindinis

Antwerpen

Pagrindinis

Pagrindinis

Pagrindinis

Athus

Visuotinis

Avelgem

Visuotinis

Bruxelles/Brussel

Pagrindinis

(National/Nationaal)*

Pagrindinis

Charleroi

Visuotinis

Visuotinis (Can.Charleroi.-Bruxelles),

Visuotinis (Sambre)

Clabecq

Visuotinis

Gent

Pagrindinis

Pagrindinis

Grimbergen

Visuotinis

Kortrijk

Pagrindinis (Bossuit)

Liège

Pagrindinis

Pagrindinis (Can.Albert)

Pagrindinis (Meuse)

Mons

Visuotinis (Centre/Borinage)

Namur

Pagrindinis (Meuse),

visuotinis (Sambre)

Oostende, Zeebrugge

Visuotinis (Oostende)

Pagrindinis (Oostende)

Pagrindinis (Zeebrugge)

Roeselare

Visuotinis

Tournai

Visuotinis (Escaut)

Willebroek

Visuotinis

BG

Burgas

Visuotinis

Pagrindinis

Dragoman

Visuotinis

Gorna Orjahovitsa

Visuotinis

Pagrindinis

Lom

Visuotinis

Orjahovo

Visuotinis

Plovdiv

Visuotinis

Pagrindinis

Ruse

Pagrindinis

Pagrindinis

Silistra

Visuotinis

Sofia

Pagrindinis

Pagrindinis

Svilengrad

Visuotinis

Svishtov

Visuotinis

Varna

Visuotinis

Visuotinis

Vidin

Pagrindinis

CZ

Brno

Visuotinis

Visuotinis

Děčín

Pagrindinis

Pagrindinis

Lovosice

Visuotinis

Visuotinis

Mělník

Pagrindinis

Pagrindinis

Ostrava

Pagrindinis

Pagrindinis

Pardubice

Pagrindinis

Pagrindinis

Plzeň

Pagrindinis

Praha

Pagrindinis (Václav Havel)*

Pagrindinis (Praha Holešovice)

Visuotinis (Libeň)

Visuotinis (Radotín)

Visuotinis (Smíchov)

Pagrindinis (Praha Uhříněves)

Přerov

Pagrindinis

Ústí nad Labem

Visuotinis

Visuotinis

DK

Aalborg

Visuotinis

Visuotinis

Aarhus

Pagrindinis

Pagrindinis

Billund

Visuotinis

Branden

Visuotinis

Ebeltoft

Visuotinis

Esbjerg

Visuotinis

Fredericia

Visuotinis

Frederikshavn

Visuotinis

Fur

Visuotinis

Gedser

Visuotinis

Helsingør

Visuotinis

Hirtshals

Visuotinis

Høje-Taastrup

Visuotinis

Kalundborg

Visuotinis

København

Pagrindinis (Kastrup)*

Pagrindinis

Pagrindinis

Køge

Visuotinis

Visuotinis

Nordby (Fanø)

Visuotinis

Odense

Visuotinis

Padborg

Visuotinis

Rødby

Visuotinis

Rønne

Visuotinis

Visuotinis

Sjællands Odde Ferry Port

Visuotinis

Spodsbjerg

Visuotinis

Tårs (Nakskov)

Visuotinis

Taulov

Pagrindinis

Vejle

Visuotinis

DE

Andernach

Visuotinis

Visuotinis

Aschaffenburg

Visuotinis

Visuotinis

Bendorf

Visuotinis

Bensersiel

Visuotinis

Bergkamen

Visuotinis

Berlin

Pagrindinis (Berlin - Brandenburg Intl.)*

Pagrindinis

Pagrindinis (Großbeeren)

Bonn

Visuotinis

Bottrop

Visuotinis

Brake

Visuotinis

Visuotinis

Brandenburg

Visuotinis

Braunschweig

Pagrindinis

Pagrindinis

Breisach

Visuotinis

Bremen, Bremerhaven

Pagrindinis (Bremen)

Pagrindinis (Bremen)

Pagrindinis (Bremerhaven)

Pagrindinis (Bremen)

Pagrindinis (Bremerhaven)

Pagrindinis (Bremen)

Brunsbüttel

Visuotinis

Visuotinis

Bülstringen

Visuotinis

Cuxhaven

Visuotinis

Visuotinis

Dormagen

Visuotinis

Dörpen

Visuotinis

Visuotinis

Dortmund

Visuotinis

Pagrindinis

Pagrindinis

Dresden

Visuotinis

Visuotinis

Duisburg

Pagrindinis

Visuotinis (Homberg)

Pagrindinis

Düsseldorf

Pagrindinis*

Pagrindinis (Neuss)

Emden

Visuotinis

Visuotinis

Emmelsum/Wesel

Visuotinis

Emmerich

Visuotinis

Visuotinis

Erfurt

Visuotinis

Essen

Visuotinis

Estorf

Visuotinis

Floersheim

Visuotinis

Frankfurt am Main

Pagrindinis*

Pagrindinis

Pagrindinis

Gelsenkirchen

Visuotinis

Germersheim

Visuotinis

Visuotinis

Gernsheim

Visuotinis

Großkrotzenburg

Visuotinis

Hahn

Visuotinis

Haldensleben

Visuotinis

Visuotinis

Haltern am See

Visuotinis

Hamburg

Pagrindinis*

Pagrindinis

Pagrindinis

Pagrindinis

Hamm

Pagrindinis

Visuotinis (Bönen)

Hanau

Pagrindinis

Hannover

Pagrindinis

Pagrindinis

Pagrindinis

Heilbronn

Visuotinis

Helgoland

Visuotinis

Heringsdorf

Visuotinis

Herne

Visuotinis

Visuotinis (Herne-Wanne)

Hof, Plauen

Visuotinis

Honau

Visuotinis

Ibbenbüren

Visuotinis

Karlsruhe

Visuotinis (Karlsruhe Baden-Baden)

Pagrindinis

Pagrindinis

Kassel

Compr

Kehl

Visuotinis

Kelheim

Visuotinis

Kelsterbach

Visuotinis

Kiel

Visuotinis

Koblenz

Pagrindinis

Pagrindinis

Köln

Pagrindinis (Köln-Bonn)*

Pagrindinis

Pagrindinis

Köln -Neuessen

Visuotinis

Krefeld-Uerdingen

Visuotinis

Langeoog

Visuotinis

Leipzig, Halle

Pagrindinis

Pagrindinis (Schkopau)

Lengfurt-Wetterau

Visuotinis

Leverkusen

Visuotinis

Visuotinis

Lingen

Visuotinis

Lübeck

Pagrindinis

Pagrindinis

Pagrindinis

Lünen

Visuotinis

Magdeburg

Pagrindinis

Pagrindinis

Mainz

Pagrindinis

Pagrindinis

Mannheim, Ludwigshafen

Pagrindinis

Visuotinis (Ludwigshafen Mundenheim)

Pagrindinis

Marl

Visuotinis

Mehrum

Visuotinis

Memmingen

Visuotinis

Visuotinis

Minden

Visuotinis

Visuotinis

München

Pagrindinis*

Pagrindinis (Riem)

Münster

Visuotinis

(Münster/Osnabrück)

Visuotinis

Norddeich

Visuotinis

Nordenham

Visuotinis

Visuotinis

Norderney

Visuotinis

Nürnberg

Pagrindinis

Pagrindinis

Pagrindinis

Oldenburg

Visuotinis

Orsoy

Visuotinis

Osnabrück

Visuotinis

Otterstadt

Visuotinis

Paderborn

Visuotinis (Paderborn Lippstadt)

Plochingen

Visuotinis

Puttgarden

Visuotinis

Rees

Visuotinis

Regensburg

Pagrindinis

Rheinberg

Visuotinis

Rostock

Visuotinis

Pagrindinis

Pagrindinis

Saarlouis-Dillingen

Visuotinis

Sassnitz

Visuotinis

Schwarzheide

Visuotinis

Singen

Visuotinis

Speyer

Visuotinis

Spyck

Visuotinis

Stade-Bützfleth/Brunshausen

Visuotinis

Visuotinis

Visuotinis

Stollhofen

Visuotinis

Stolzenau

Visuotinis

Straubing-Sand

Visuotinis

Stürzelberg

Visuotinis

Stuttgart

Pagrindinis*

Pagrindinis

Pagrindinis (Kornwestheim)

Trier

Visuotinis

Ulm

Visuotinis (Dornstadt)

Vahldorf

Visuotinis

Weeze

Visuotinis

Wesel

Visuotinis

Wesseling

Visuotinis

Westerland-Sylt

Visuotinis

Wiesbaden

Visuotinis

Wilhelmshaven

Pagrindinis

Wismar

Visuotinis

Worms

Visuotinis

Visuotinis

Wörth am Rhein

Visuotinis

Visuotinis

EE

Heltermaa

Visuotinis

Kärdla

Visuotinis

Koidula

Visuotinis

Kuivastu

Visuotinis

Kuressaare

Visuotinis

Pärnu

Visuotinis

Visuotinis

Paldiski South Harbor

Visuotinis

Rohuküla

Visuotinis

Sillamäe

Visuotinis

Tallinn

Pagrindinis

Pagrindinis (Old City Harbour,

Muuga Harbour,

Paljassaare Harbour)

Tartu

Visuotinis

Virtsu

Visuotinis

IE

Carraig Fhiáin/Carrickfin

Visuotinis (Dún na nGall/Donegal)

Corcaigh/Cork

Pagrindinis

Pagrindinis

Baile Átha Cliath/Dublin

Pagrindinis*

Pagrindinis (G.D.A. port cluster)

Inis Mór/Inishmore

Visuotinis

Ciarraí/Kerry - An Fearann

Fuar/Farranfore

Visuotinis

An Cnoc/Knock

Visuotinis (Cúige Chonnacht/Connaught)

Luimneach/Limerick

Visuotinis (Sionainn/Shannon)

Pagrindinis (Sionainn-Faing/Shannon-Foynes)

Ros Láir/Rosslare

Visuotinis (Europort)

Port Láirge/Waterford

Visuotinis

Visuotinis

EL

Alexandroupolis

Visuotinis

Visuotinis

Araxos

Visuotinis

Astipalaia

Visuotinis

Athína

Pagrindinis*

Pagrindinis (Piraeus)

Pagrindinis (Piraeus/Thriasso Pedio)

Chalkida

Visuotinis

Chania

Visuotinis

Visuotinis (Souda)

Chios

Visuotinis

Visuotinis

Elefsina

Visuotinis

Heraklion

Pagrindinis

Pagrindinis

Igoumenitsa

Pagrindinis

Ikaria

Visuotinis

Ioannina

Visuotinis

Kalamata

Visuotinis

Visuotinis

Kalymnos

Visuotinis

Karpathos

Visuotinis

Kassos

Visuotinis

Kastelorizo

Visuotinis

Kastoria

Visuotinis

Katakolo

Visuotinis

Kavala

Visuotinis

Visuotinis

Kefalonia

Visuotinis

Kerkyra

Visuotinis

Visuotinis

Kithira

Visuotinis

Kos

Visuotinis

Kozani

Visuotinis

Kyllini

Visuotinis

Lamia

Visuotinis

Lavrio (Sounio)

Visuotinis

Leros

Visuotinis

Limnos

Visuotinis

Milos

Visuotinis

Mykonos

Visuotinis

Visuotinis

Mytilini

Visuotinis

Visuotinis

Naxos

Visuotinis

Visuotinis

Nea Anchialos

Visuotinis

Paros

Visuotinis

Visuotinis

Patras

Pagrindinis

Pagrindinis

Preveza

Visuotinis

Rafina

Visuotinis

Rodos

Visuotinis

Visuotinis

Samos

Visuotinis

Santorini

Visuotinis

Visuotinis

Sitia

Visuotinis

Skiathos

Visuotinis

Visuotinis

Skiros

Visuotinis

Syros

Visuotinis

Visuotinis

Thessaloniki

Pagrindinis (Makedonia)

Pagrindinis

Pagrindinis

Volos

Visuotinis

Zakinthos

Visuotinis

ES

A Coruña

Visuotinis

Pagrindinis

Alcázar de San Juán

Pagrindinis

Algeciras

Pagrindinis (Bahía de Algeciras)

Alicante

Pagrindinis

Visuotinis

Almería

Visuotinis

Visuotinis

Antequera (Bobadilla)

Pagrindinis

Arrecife

Visuotinis (Lanzarote)

Visuotinis

Arrubal (Logroño)

Visuotinis

Avilés

Visuotinis (Asturias)

Visuotinis

Badajoz

Visuotinis

Visuotinis

Barcelona

Pagrindinis*

Pagrindinis

Pagrindinis

Bilbao

Pagrindinis

Pagrindinis

Pagrindinis

Burgos

Visuotinis

Cádiz

Visuotinis (Bahía de Cádiz)

Cala Sabina (Formentera)

Visuotinis

Carboneras

Visuotinis

Cartagena

Pagrindinis

Castellón

Visuotinis

Ceuta

Visuotinis

Córdoba

Pagrindinis

El Hierro

Visuotinis

Visuotinis (La Estaca)

El Penedés (El Vendrell)

Visuotinis

Ferrol

Visuotinis

Figueras

Visuotinis (El Far d'Emporda)

Fuerteventura

Visuotinis

Visuotinis (Puerto Rosario)

Gijón

Pagrindinis

Girona

Visuotinis

Granada

Visuotinis

Huelva

Pagrindinis

Huesca

Visuotinis (PLHUS)

Ibiza

Visuotinis

Visuotinis (Eivissa)

Jerez

Visuotinis

La Palma

Visuotinis

Compr (Santa Cruz de La Palma)

Las Palmas

Pagrindinis

Pagrindinis

León

Visuotinis

Pagrindinis

Linares

Visuotinis

Madrid

Pagrindinis (Barajas)*

Pagrindinis (Norte y Sur)

Mahón (Menorca)

Visuotinis

Visuotinis

Málaga

Pagrindinis

Visuotinis

Melilla

Visuotinis

Visuotinis

Monforte de Lemos (Ourense)

Visuotinis

Motril

Visuotinis

Murcia

Visuotinis (San Javier)

Pagrindinis (ZAL)

Palma de Mallorca

Pagrindinis*

Pagrindinis

Pamplona

Visuotinis

Visuotinis (Noain)

Pasajes

Visuotinis

Reus

Visuotinis

Sagunto

Visuotinis

Salamanca

Visuotinis

Visuotinis

San Cibrao

Visuotinis

San Sebastián

Visuotinis

Visuotinis (Lezo)

San Sebastián de la Gomera

Visuotinis

Visuotinis

Santander

Visuotinis

Visuotinis

Visuotinis (Torrelavega)

Santiago de Compostela

Visuotinis

Sevilla

Pagrindinis

Pagrindinis

Pagrindinis

Tarragona

Pagrindinis

Tenerife

Visuotinis (Norte: Los Rodeos)

Pagrindinis (Sur: Reina Sofía)

Pagrindinis (Santa Cruz)

Toledo

Visuotinis

Tudela

Visuotinis

Valencia

Pagrindinis

Pagrindinis

Valladolid

Visuotinis

Pagrindinis

Vigo

Visuotinis

Visuotinis

Vitoria

Visuotinis

Zaragoza

Visuotinis

Pagrindinis

FR

Aiton-Bourgneuf

Visuotinis

Ajaccio

Visuotinis

Visuotinis

Avignon

Pagrindinis

Bastia

Visuotinis

Visuotinis

Bayonne

Visuotinis

Beauvais

Visuotinis

Biarritz

Visuotinis

Bordeaux

Pagrindinis (Merignac)

Pagrindinis

Pagrindinis

Boulogne

Visuotinis

Brest

Visuotinis

Visuotinis

Caen

Visuotinis

Visuotinis

Calais

Pagrindinis

Pagrindinis (Eurotunnel)

Cayenne

Visuotinis

Visuotinis

Chalon-sur-Saône

Pagrindinis

Chalons-sur-Marne

Visuotinis (Paris-Vatry)

Cherbourg

Visuotinis

Clermont-Ferrand

Visuotinis

Visuotinis

Dieppe

Visuotinis

Dijon

Pagrindinis

Dunkerque

Pagrindinis

Pagrindinis

Pagrindinis

Fort de France

Visuotinis

Visuotinis

Guadeloupe

Visuotinis

La Rochelle

Visuotinis

Visuotinis

Le Boulou

Visuotinis

Le Havre

Pagrindinis

Pagrindinis

Pagrindinis

Lille

Pagrindinis (Lesquin)

Pagrindinis

Pagrindinis (Dourges)

Limoges

Visuotinis

Lorient

Visuotinis

Lyon

Pagrindinis (St.Exupéry)*

Pagrindinis

Pagrindinis

Marquion (Cambrai)

Visuotinis

Marseille

Pagrindinis (Provence)

Pagrindinis (Marseille)

Pagrindinis (Fos-sur-Mer)

Pagrindinis (Fos-sur-Mer)

Pagrindinis (Miramas)

Mayotte

Visuotinis

Metz

Pagrindinis

Montpellier

Visuotinis

Mulhouse

Visuotinis (Mulhouse-Bale)

Pagrindinis (Ottmarsheim)

Nancy

Visuotinis

Nantes Saint-Nazaire

Visuotinis (Nantes Atlantique)

Pagrindinis

Nesle

Visuotinis

Nice

Pagrindinis (Côte d'Azur)*

Visuotinis

Nogent-sur-Seine

Visuotinis

Noyon

Visuotinis

Orléans

Visuotinis

Paris

Pagrindinis (Charles de Gaulle)*

Pagrindinis (Orly)*

Pagrindinis

Pagrindinis

Perpignan

Visuotinis

Point-à-Pitre

Visuotinis

Péronne

Visuotinis

Port Réunion

Visuotinis

Rennes

Visuotinis

Roscoff

Visuotinis

Rouen

Pagrindinis

Pagrindinis

Sète

Visuotinis

Visuotinis

Saint-Denis-Gillot

Visuotinis

Saint-Malo

Visuotinis

Strasbourg

Visuotinis (Strasbourg Entzheim)

Pagrindinis

Pagrindinis

Thionville

Visuotinis

Toulon

Visuotinis

Toulouse

Pagrindinis (Blagnac)

Pagrindinis

Valenciennes

Visuotinis

Villefranche-sur-Saône

Visuotinis

HR

Dubrovnik

Visuotinis

Visuotinis

Osijek

Visuotinis

Visuotinis

Ploče

Visuotinis

Pula

Visuotinis

Visuotinis

Rijeka

Visuotinis

Pagrindinis

Šibenik

Visuotinis

Sisak

Visuotinis

Slavonski Brod

Pagrindinis

Split

Visuotinis

Visuotinis

Vukovar

Pagrindinis

Zadar

Visuotinis

Visuotinis

Zagreb

Pagrindinis

Pagrindinis

IT

Alghero

Visuotinis

Ancona

Visuotinis

Pagrindinis

Pagrindinis (Iesi)

Augusta

Pagrindinis

Bari

Visuotinis

Pagrindinis

Pagrindinis

Bologna

Pagrindinis

Pagrindinis

Bolzano

Visuotinis

Brescia

Visuotinis

Visuotinis

Brindisi

Visuotinis

Visuotinis

Cagliari

Pagrindinis

Pagrindinis (Porto Foxi, Cagliari)

Carloforte

Visuotinis

Catania

Visuotinis (Fontanarossa, Comiso emergency runway)

Visuotinis

Cervignano

Pagrindinis

Chioggia

Visuotinis

Visuotinis

Civitavecchia

Visuotinis

Cremona

Pagrindinis

Firenze

Visuotinis

Pagrindinis (Prato)

Foggia

Visuotinis

Forlì

Visuotinis

Fiumicino

Visuotinis

Gaeta

Visuotinis

Gallarate

Visuotinis

Gela

Visuotinis

Genova

Pagrindinis

Pagrindinis

Pagrindinis (Vado)

Gioia Tauro

Pagrindinis

Golfo Aranci

Visuotinis

La Maddalena

Visuotinis

La Spezia

Pagrindinis

Lamezia Terme

Visuotinis

Lampedusa

Visuotinis

Livorno

Pagrindinis

Pagrindinis (Guasticce Collesalvetti)

Mantova

Pagrindinis

Visuotinis

Marina di Carrara

Visuotinis

Messina

Visuotinis

Milano

Pagrindinis (Linate)*

Pagrindinis (Malpensa)*

Pagrindinis (Bergamo Orio al Serio)

Visuotinis

Pagrindinis (Milano Smistamento)

Milazzo

Visuotinis

Monfalcone

Visuotinis

Visuotinis

Mortara

Visuotinis

Napoli

Pagrindinis (Capodichino)

Pagrindinis

Pagrindinis (Nola)

Pagrindinis (Marcianise-Maddaloni)

Novara

Pagrindinis

Olbia

Visuotinis

Visuotinis

Orte

Visuotinis

Padova

Pagrindinis

Palau

Visuotinis

Palermo

Pagrindinis

Pagrindinis (Palermo, terminalas Termini Imerese)

Pantelleria

Visuotinis

Parma

Visuotinis (Bianconese di Fontevivo)

Pescara

Visuotinis

Visuotinis (Manoppello)

Piacenza

Visuotinis

Piombino

Visuotinis

Pisa

Visuotinis

Porto Levante

Visuotinis

Visuotinis

Porto Nogaro

Visuotinis

Porto Torres

Visuotinis

Portoferraio

Visuotinis

Portovesme

Visuotinis

Ravenna

Pagrindinis

Pagrindinis

Reggio Calabria

Visuotinis

Visuotinis

Rivalta Scrivia

Visuotinis

Roma

Pagrindinis (Fiumicino)*

Visuotinis (Ciampino)

Pagrindinis (Pomezia)

Rovigo

Visuotinis

Visuotinis

Salerno

Visuotinis

Savona - Vado

Visuotinis

Siracusa

Visuotinis

Taranto

Pagrindinis

Torino

Pagrindinis

Pagrindinis (Orbassano)

Trapani

Visuotinis

Visuotinis

Trento

Visuotinis

Treviso

Visuotinis

Trieste

Visuotinis

Pagrindinis

Pagrindinis

Venezia

Pagrindinis

Pagrindinis

Pagrindinis

Verona

Visuotinis

Pagrindinis

CY

Larnaka

Pagrindinis

Visuotinis

Lefkosia

Lemesos

Pagrindinis

Pafos

Visuotinis

LV

Daugavpils

Visuotinis

Liepāja

Visuotinis

Visuotinis

Rīga

Pagrindinis (International)*

Pagrindinis

Ventspils

Visuotinis

Pagrindinis

LT

Kaunas

Visuotinis

Pagrindinis

Klaipėda

Pagrindinis

Pagrindinis

Palanga

Visuotinis

Vilnius

Pagrindinis

Pagrindinis

LU

Luxembourg

Pagrindinis

Pagrindinis (Mertert)

Pagrindinis (Bettembourg)

HU

Baja

Visuotinis

Budapest

Pagrindinis (Liszt Ferenc)*

Pagrindinis (Csepel)

Pagrindinis (Soroksár)

Debrecen

Visuotinis

Dunaújváros

Visuotinis

Győr

Visuotinis (Győr-Gönyű)

Komárom

Pagrindinis

Miskolc

Visuotinis

Mohács

Visuotinis

Paks

Visuotinis

Sármellék

Visuotinis

Sopron

Visuotinis

Szeged

Visuotinis

Székesfehérvár

Visuotinis

Záhony

Visuotinis

MT

Cirkewwa

Visuotinis

Marsaxlokk

Pagrindinis

Mgarr

Visuotinis

Valletta

Pagrindinis (Malta - Luqa)

Pagrindinis

NL

Alblasserdam

Visuotinis

Almelo

Pagrindinis

Almere

Visuotinis

Alphen aan den Rijn

Visuotinis

Amsterdam

Pagrindinis (Schiphol)*

Pagrindinis

Pagrindinis

Pagrindinis

Arnhem

Visuotinis

Bergen op Zoom

Pagrindinis

Beverwijk

Visuotinis

Born

Visuotinis

Cuijk

Visuotinis

Delfzijl/Eemshaven

Visuotinis

Den Bosch

Visuotinis

Den Helder

Visuotinis

Deventer

Pagrindinis

Dordrecht

Visuotinis

Visuotinis

Eemshaven

Visuotinis

Visuotinis

Eindhoven

Visuotinis

Enschede

Visuotinis

Visuotinis

Geertruidenberg

Visuotinis

Gennep

Visuotinis

Gorinchem

Visuotinis

Gouda

Visuotinis

Grave

Visuotinis

Groningen

Visuotinis

Visuotinis

Harlingen

Visuotinis

Hengelo

Pagrindinis

Kampen

Visuotinis

Lelystad

Visuotinis

Lemsterland

Visuotinis

Lochem

Visuotinis

Maasbracht

Visuotinis

Maasdriel

Visuotinis

Maassluis

Visuotinis

Maastricht

Visuotinis (Maastricht - Aachen)

Visuotinis

Meppel

Visuotinis

Moerdijk

Pagrindinis

Pagrindinis

Nijmegen

Pagrindinis

Oosterhout

Visuotinis

Oss

Visuotinis

Reimerswaal

Visuotinis

Ridderkerk

Visuotinis

Roermond

Visuotinis

Rotterdam

Pagrindinis

Pagrindinis

Pagrindinis

Pagrindinis

Sneek

Visuotinis

Stein

Visuotinis

Terneuzen, Vlissingen

Pagrindinis (Terneuzen)

Pagrindinis (Vlissingen)

Pagrindinis (Terneuzen)

Pagrindinis (Vlissingen)

Tiel

Visuotinis

Tilburg

Visuotinis

Utrecht

Pagrindinis

Veghel

Visuotinis

Velsen/IJmuiden

Visuotinis

Venlo

Visuotinis

Visuotinis (Trade Port Noord Limburg)

Vlaardingen

Visuotinis

Wageningen

Visuotinis

Wanssum

Visuotinis

Zaandam

Visuotinis

Zaltbommel

Visuotinis

Zevenaar

Visuotinis

Zuidhorn

Visuotinis

Zwijndrecht

Visuotinis

Zwolle

Visuotinis

AT

Graz

Visuotinis

Pagrindinis (Werndorf)

Innsbruck

Visuotinis

Klagenfurt - Villach

Visuotinis (Klagenfurt)

Visuotinis (Villach-Fürnitz)

Krems

Visuotinis

Linz - Wels

Visuotinis (Linz)

Pagrindinis (Enns),

Visuotinis (Linz)

Pagrindinis (Wels)

Salzburg

Visuotinis

Visuotinis

Wien

Pagrindinis (Schwechat)*

Pagrindinis

Pagrindinis

Wolfurt

Visuotinis

Wörgl

Visuotinis

PL

Białystok

Visuotinis

Braniewo

Visuotinis

Bydgoszcz

Visuotinis

Visuotinis

Dorohusk / Okopy

Visuotinis

Ełk

Visuotinis

Gdańsk, Gdynia

Pagrindinis (Gdańsk)

Pagrindinis (Gdańsk)

Pagrindinis (Gdynia)

Pagrindinis

Katowice

Pagrindinis (Pyrzowice)

Pagrindinis (Slawków)

Visuotinis (Gliwice / Pyrzowice)

Kraków

Pagrindinis

Pagrindinis

Łódź

Pagrindinis

Pagrindinis (Łódź / Stryków)

Małaszewicze / Terespol

Visuotinis

Medyka / Żurawica

Visuotinis

Police

Visuotinis

Visuotinis

Poznań

Pagrindinis

Pagrindinis

Rzepin

Visuotinis

Rzeszów

Visuotinis

Szczecin, Świnoujście

Pagrindinis (Szczecin)

Pagrindinis (Szczecin)

Pagrindinis (Świnoujście)

Pagrindinis (Szczecin)

Pagrindinis (Świnoujście)

Pagrindinis (Szczecin)

Pagrindinis (Świnoujście)

Warszawa

Pagrindinis*

Pagrindinis

Wrocław

Pagrindinis

Pagrindinis

PT

Abrantes / Entroncamento

Visuotinis

Aveiro

Visuotinis

Bragança

Visuotinis

Caniçal

Visuotinis

Corvo

Visuotinis

Elvas

Visuotinis

Faro

Visuotinis

Visuotinis (Loulé)

Flores

Visuotinis

Funchal

Visuotinis

Visuotinis

Horta

Visuotinis

Visuotinis

Lajes das Flores

Visuotinis

Lajes (Terceira)

Visuotinis

Lisboa

Pagrindinis*

Pagrindinis

Pico

Visuotinis

Ponta Delgada

Visuotinis

Visuotinis

Portimão

Visuotinis

Porto

Pagrindinis (Sá Carneiro)

Pagrindinis (Leixões)

Pagrindinis

Poceirão

Pagrindinis

Porto Santo

Visuotinis

Visuotinis

Praia da Vitória

Visuotinis

Santa Maria

Visuotinis

São Jorge

Visuotinis

Setúbal

Visuotinis

Sines

Pagrindinis

Pagrindinis (Grândola)

Vila Real

Visuotinis

RO

Bacău

Visuotinis

Baia Mare

Visuotinis

Brăila

Visuotinis

Visuotinis

Brașov

Visuotinis

București

Pagrindinis (Henri Coandă)

Visuotinis (1 Decembrie)

Visuotinis (Glina)

Pagrindinis

Calafat

Pagrindinis

Călărași

Visuotinis

Cernavodă

Pagrindinis

Cluj-Napoca

Visuotinis

Visuotinis

Constanța

Visuotinis

Pagrindinis

Pagrindinis

Craiova

Visuotinis

Pagrindinis

Drobeta Turnu Severin

Pagrindinis

Galați

Pagrindinis

Pagrindinis

Giurgiu

Pagrindinis

Iași

Visuotinis

Medgidia

Visuotinis

Moldova Veche

Visuotinis

Oltenița

Visuotinis

Oradea

Visuotinis

Sibiu

Visuotinis

Suceava

Visuotinis

Visuotinis

Sulina

Visuotinis

Visuotinis

Timișoara

Pagrindinis

Pagrindinis

Tulcea

Visuotinis

Visuotinis

Visuotinis

Turda

Visuotinis

SI

Koper

Pagrindinis

Ljubljana

Pagrindinis

Pagrindinis

Maribor

Visuotinis

Visuotinis

Portorož

Visuotinis

SK

Bratislava

Pagrindinis

Pagrindinis

Pagrindinis

Komárno

Pagrindinis

Košice

Visuotinis

Visuotinis

Leopoldov-Sulekovo

Visuotinis

Poprad Tatry

Visuotinis

Žilina

Pagrindinis

FI

Eckerö

Visuotinis

Enontekiö

Visuotinis

Hanko

Visuotinis

Helsinki

Pagrindinis (Vantaa)*

Pagrindinis

Ivalo

Visuotinis

Joensuu

Visuotinis

Jyväskylä

Visuotinis

Kajaani

Visuotinis

Kaskinen

Visuotinis

Kemi

Visuotinis (Kemi-Tornio)

Visuotinis

Kilpilahti (Sköldvik)

Visuotinis

Kittilä

Visuotinis

Kokkola

Visuotinis

Kotka-Hamina

Pagrindinis (Hamina)

Pagrindinis (Kotka)

Kouvola

Pagrindinis

Kruunupyy

Visuotinis

Kuopio

Visuotinis

Kuusamo

Visuotinis

Lappeenranta

Visuotinis

Maarianhamina

Visuotinis

Visuotinis

Oulu

Visuotinis

Visuotinis

Pietarsaari

Visuotinis

Pori

Visuotinis

Visuotinis

Rauma

Visuotinis

Rautaruukki/Raahe

Visuotinis

Rovaniemi

Visuotinis

Savonlinna

Visuotinis

Tampere

Visuotinis

Visuotinis

Turku-Naantali

Pagrindinis (Turku)

Pagrindinis (Turku)

Pagrindinis (Naantali)

Vaasa

Visuotinis

SE

Angelholm

Visuotinis

Almhult

Visuotinis

Arvidsjaur

Visuotinis

Gällivare

Visuotinis

Gävle

Visuotinis

Göteborg

Pagrindinis (Landvetter)

Pagrindinis

Pagrindinis

Pagrindinis

Grisslehamn

Visuotinis

Hagfors

Visuotinis

Halmstad

Visuotinis

Helsingborg

Visuotinis

Hemavan

Visuotinis

Jönköping

Visuotinis

Visuotinis

Kalmar

Visuotinis

Kapellskär

Visuotinis

Karlshamn

Visuotinis

Karlskrona

Visuotinis

Kiruna

Visuotinis

Köping

Visuotinis

Visuotinis

Luleå

Visuotinis

Pagrindinis

Lycksele

Visuotinis

Malmö

Pagrindinis (Sturup)

Pagrindinis

Pagrindinis

Mora

Visuotinis

Norrköping

Visuotinis

Nyköping

Visuotinis (Stockholm Skavsta)

Oskarshamn

Visuotinis

Örebro

Visuotinis

Pagrindinis (Hallsberg)

Östersund

Visuotinis

Oxelösund

Visuotinis

Pajala

Visuotinis

Ronneby

Visuotinis

Skellefteå

Visuotinis

Stenungsund

Visuotinis

Stockholm

Pagrindinis (Arlanda)*

Visuotinis (Bromma)

Pagrindinis (Stockholm)

Visuotinis (Nynäshamn)

Pagrindinis

Pagrindinis

Strömstad

Visuotinis

Sundsvall

Visuotinis

Visuotinis

Sveg

Visuotinis

Trelleborg

Pagrindinis

Pagrindinis

Umeå

Visuotinis

Visuotinis

Rosersberg

Visuotinis

Varberg

Visuotinis

Västerås

Visuotinis

Visuotinis

Vilhelmina

Visuotinis

Visby

Visuotinis

Visuotinis

Ystad

Visuotinis

UK

Aberdeen

Visuotinis

Visuotinis

Barra

Visuotinis

Belfast

Visuotinis (City)

Visuotinis (International)

Pagrindinis

Benbecula

Visuotinis

Birmingham

Pagrindinis*

Pagrindinis

Bournemouth

Visuotinis

Bristol

Pagrindinis

Pagrindinis

Loch Ryan Ports

Visuotinis

Campbeltown

Visuotinis

Cardiff-Newport

Visuotinis

Pagrindinis (Cardiff)

Pagrindinis (Newport)

Corby

Visuotinis (Eurohub)

Cromarty Firth

Visuotinis

Daventry

Visuotinis (Intl. Rail Freight Terminal)

Dover/Folkestone

Pagrindinis

Durham

Visuotinis

Edinburgh

Pagrindinis*

Pagrindinis (Forth, Grangemouth, Rosyth and Leith)

Exeter

Visuotinis

Felixstowe-Harwich

Pagrindinis (Felixstowe)

Pagrindinis (Harwich)

Fishguard

Visuotinis

Glasgow

Pagrindinis*

Pagrindinis (Clydeport, King George V dock, Hunterston ir Greenock)

Pagrindinis (Mossend/ Coatbridge)

Glensanda

Visuotinis

Goole

Visuotinis

Grimsby/Immingham

Pagrindinis (Grimsby ir Immingham)

Heysham

Visuotinis

Holyhead

Visuotinis

Hull

Visuotinis

Inverness

Visuotinis

Ipswich

Visuotinis

Islay

Visuotinis

Kirkwall

Visuotinis

Larne

Visuotinis

Leeds

Pagrindinis (Leeds/ Bradford)

Pagrindinis (Leeds/ Wakefield RRT)

Liverpool

Visuotinis

Pagrindinis

Pagrindinis

London

Pagrindinis (City)

Pagrindinis (Gatwick)*

Pagrindinis (Heathrow)*

Pagrindinis (Luton)*

Pagrindinis (Stansted)*

Pagrindinis (London, London Gateway, Tilbury)

Londonderry

Visuotinis

Visuotinis

Manchester

Pagrindinis*

Visuotinis (Manchester and Port Salford)

Medway

Visuotinis (Thamesport, Sheerness)

Milford Haven

Pagrindinis

Newcastle

Visuotinis

Newquay

Visuotinis

Norwich

Visuotinis

Nottingham

Pagrindinis (East Midlands)

Orkney

Visuotinis

Plymouth

Visuotinis

Poole

Visuotinis

Port Salford

Visuotinis

Port Talbot

Visuotinis

Prestwick

Visuotinis

Ramsgate

Visuotinis (Kent International)

Visuotinis

River Hull and Humber

Visuotinis

Scilly Isles

Visuotinis

Scrabster

Visuotinis

Selby

Visuotinis

Sheffield

Visuotinis (Doncaster - Sheffield)

Pagrindinis (Doncaster RRT)

Shetland Islands

Visuotinis

Visuotinis (Sullom Voe)

Southampton, Portsmouth

Visuotinis (Southampton)

Pagrindinis (Southampton)

Visuotinis (Portsmouth)

Stornoway

Visuotinis

Visuotinis

Sumburgh

Visuotinis

Teesport

Pagrindinis

Tiree

Visuotinis

Tyne

Visuotinis

Ullapool

Visuotinis

Warrenpoint

Visuotinis

Wick

Visuotinis

3.   Pagrindinio tinklo sienos perėjimo į kaimynines šalis punktai:

| ES valstybė narė | Kaimyninė šalis | Sienos perėjimas (kelių) | Sienos perėjimas (geležinkelio) |
| --- | --- | --- | --- |
| SUOMIJA | RUSIJA | Vaalimaa | Vainikkala |
| ESTIJA | RUSIJA | Luhamaa | Koidula |
| LATVIJA | RUSIJA | Terehova | Zilupe |
| BALTARUSIJA | Pāternieki | Indra |
| LIETUVA | RUSIJA | Kybartai | Kybartai |
| BALTARUSIJA | Medininkai | Kena |
| LENKIJA | RUSIJA | Grzechotki | Braniewo |
| BALTARUSIJA | Kukuryki | Terespol |
| UKRAINA | Korczowa | Przemyśl |
| SLOVAKIJA | UKRAINA | Vyšné Nemecké | Čierna nad Tisou |
| VENGRIJA | UKRAINA | Beregsurány | Záhony |
| SERBIJA | Röszke | Kelebia |
| KROATIJA | SERBIJA | Lipovac | Tovarnik |
| BOSNIJA IR HERCEGOVINA | Svilaj | Slavonski Šamac |
| JUODKALNIJA | Karasovići | / |
| RUMUNIJA | UKRAINA | Siret | Vicșani |
| MOLDOVA | Ungheni | Cristești Jijia |
| SERBIJA | Stamora Moravița | Stamora Moravița |
| BULGARIJA | SERBIJA | Kalotina | Kalotina |
| BJRM | Gueshevo | Gueshevo |
| TURKIJA | Svilengrad | Svilengrad |
| GRAIKIJA | ALBANIJA | Kakavia | Krystallopigi |
| BJRM | Evzoni | Idomeni |
| TURKIJA | Kipi | Pythion |

ES valstybė narė

Kaimyninė šalis

Sienos perėjimas (kelių)

Sienos perėjimas (geležinkelio)

SUOMIJA

RUSIJA

Vaalimaa

Vainikkala

ESTIJA

RUSIJA

Luhamaa

Koidula

LATVIJA

RUSIJA

Terehova

Zilupe

BALTARUSIJA

Pāternieki

Indra

LIETUVA

RUSIJA

Kybartai

Kybartai

BALTARUSIJA

Medininkai

Kena

LENKIJA

RUSIJA

Grzechotki

Braniewo

BALTARUSIJA

Kukuryki

Terespol

UKRAINA

Korczowa

Przemyśl

SLOVAKIJA

UKRAINA

Vyšné Nemecké

Čierna nad Tisou

VENGRIJA

UKRAINA

Beregsurány

Záhony

SERBIJA

Röszke

Kelebia

KROATIJA

SERBIJA

Lipovac

Tovarnik

BOSNIJA IR HERCEGOVINA

Svilaj

Slavonski Šamac

JUODKALNIJA

Karasovići

/

RUMUNIJA

UKRAINA

Siret

Vicșani

MOLDOVA

Ungheni

Cristești Jijia

SERBIJA

Stamora Moravița

Stamora Moravița

BULGARIJA

SERBIJA

Kalotina

Kalotina

BJRM

Gueshevo

Gueshevo

TURKIJA

Svilengrad

Svilengrad

GRAIKIJA

ALBANIJA

Kakavia

Krystallopigi

BJRM

Evzoni

Idomeni

TURKIJA

Kipi

Pythion

---

III PRIEDAS

Į TAM TIKRAS TREČIĄSIAS ŠALIS IŠPLĖSTO TRANSEUROPINIO TRANSPORTO TINKLO ORIENTACINIAI ŽEMĖLAPIAI

| | Kaimyninių šalių žemėlapių paieškos lentelė |
| --- | --- |
| |

Image

Kaimyninių šalių žemėlapių paieškos lentelė

Image

| | 11.1. | Orientacinė plėtra į kaimynines šalis
  Visuotinis ir pagrindinis tinklai: vidaus vandenų keliai ir uostai

  Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland |
| --- | --- | --- |

Image

11.1.

Orientacinė plėtra į kaimynines šalis

Visuotinis ir pagrindinis tinklai: vidaus vandenų keliai ir uostai

Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland

11

Image

Image

| | 11.2. | Orientacinė plėtra į kaimynines šalis
  Visuotinis tinklas: geležinkeliai, uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)
  Pagrindinis tinklas: geležinkeliai (krovininiai), uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

  Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland |
| --- | --- | --- |

Image

11.2.

Orientacinė plėtra į kaimynines šalis

Visuotinis tinklas: geležinkeliai, uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

Pagrindinis tinklas: geležinkeliai (krovininiai), uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland

11

Image

Image

| | 11.3. | Orientacinė plėtra į kaimynines šalis
  Visuotinis tinklas: geležinkeliai ir oro uostai
  Pagrindinis tinklas: geležinkeliai (keleiviniai) ir oro uostai

  Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland |
| --- | --- | --- |

Image

11.3.

Orientacinė plėtra į kaimynines šalis

Visuotinis tinklas: geležinkeliai ir oro uostai

Pagrindinis tinklas: geležinkeliai (keleiviniai) ir oro uostai

Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland

11

Image

Image

| | 11.4. | Orientacinė plėtra į kaimynines šalis
  Visuotinis ir pagrindinis tinklai:
  keliai, uostai, kelių ir geležinkelių terminalai ir oro uostai

  Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland |
| --- | --- | --- |

Image

11.4.

Orientacinė plėtra į kaimynines šalis

Visuotinis ir pagrindinis tinklai:

keliai, uostai, kelių ir geležinkelių terminalai ir oro uostai

Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland

11

Image

Image

| | 12.1. | Orientacinė plėtra į kaimynines šalis
  Visuotinis ir pagrindinis tinklai: vidaus vandenų keliai ir uostai

  Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein |
| --- | --- | --- |

Image

12.1.

Orientacinė plėtra į kaimynines šalis

Visuotinis ir pagrindinis tinklai: vidaus vandenų keliai ir uostai

Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein

12

Image

Image

| | 12.2. | Orientacinė plėtra į kaimynines šalis
  Visuotinis tinklas: geležinkeliai, uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)
  Pagrindinis tinklas: geležinkeliai (krovininiai), uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

  Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein |
| --- | --- | --- |

Image

12.2.

Orientacinė plėtra į kaimynines šalis

Visuotinis tinklas: geležinkeliai, uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

Pagrindinis tinklas: geležinkeliai (krovininiai), uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein

12

Image

Image

| | 12.3. | Orientacinė plėtra į kaimynines šalis
  Visuotinis tinklas: geležinkeliai ir oro uostai
  Pagrindinis tinklas: geležinkeliai (keleiviniai) ir oro uostai

  Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein |
| --- | --- | --- |

Image

12.3.

Orientacinė plėtra į kaimynines šalis

Visuotinis tinklas: geležinkeliai ir oro uostai

Pagrindinis tinklas: geležinkeliai (keleiviniai) ir oro uostai

Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein

12

Image

Image

| | 12.4. | Orientacinė plėtra į kaimynines šalis
  Visuotinis ir pagrindinis tinklai:
  keliai, uostai, kelių ir geležinkelių terminalai ir oro uostai

  Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein |
| --- | --- | --- |

Image

12.4.

Orientacinė plėtra į kaimynines šalis

Visuotinis ir pagrindinis tinklai:

keliai, uostai, kelių ir geležinkelių terminalai ir oro uostai

Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein

12

Image

Image

| | 13.1. | Orientacinė plėtra į kaimynines šalis
  Visuotinis tinklas: vidaus vandenų keliai ir uostai

  Vakarų Balkanų regionas |
| --- | --- | --- |

Image

13.1.

Orientacinė plėtra į kaimynines šalis

Visuotinis tinklas: vidaus vandenų keliai ir uostai

Vakarų Balkanų regionas

13

Image

Image

| | 13.2. | Orientacinė plėtra į kaimynines šalis
  Visuotinis tinklas: geležinkeliai, uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

  Vakarų Balkanų regionas |
| --- | --- | --- |

Image

13.2.

Orientacinė plėtra į kaimynines šalis

Visuotinis tinklas: geležinkeliai, uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

Vakarų Balkanų regionas

13

Image

Image

| | 13.3. | Orientacinė plėtra į kaimynines šalis
  Visuotinis tinklas: geležinkeliai ir oro uostai

  Vakarų Balkanų regionas |
| --- | --- | --- |

Image

13.3.

Orientacinė plėtra į kaimynines šalis

Visuotinis tinklas: geležinkeliai ir oro uostai

Vakarų Balkanų regionas

13

Image

Image

| | 13.4. | Orientacinė plėtra į kaimynines šalis
  Visuotinis tinklas: geležinkeliai, uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

  Vakarų Balkanų regionas |
| --- | --- | --- |

Image

13.4.

Orientacinė plėtra į kaimynines šalis

Visuotinis tinklas: geležinkeliai, uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

Vakarų Balkanų regionas

13

Image

Image

| | 14.1. | Orientacinė plėtra į kaimynines šalis
  Visuotinis tinklas: vidaus vandenų keliai ir uostai

  Türkiye |
| --- | --- | --- |

Image

14.1.

Orientacinė plėtra į kaimynines šalis

Visuotinis tinklas: vidaus vandenų keliai ir uostai

Türkiye

14

Image

Image

| | 14.2. | Orientacinė plėtra į kaimynines šalis
  Visuotinis tinklas: geležinkeliai, uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

  Türkiye |
| --- | --- | --- |

Image

14.2.

Orientacinė plėtra į kaimynines šalis

Visuotinis tinklas: geležinkeliai, uostai ir kelių ir geležinkelių terminalai (KGT)

Türkiye

14

Image

Image

| | 14.3. | Orientacinė plėtra į kaimynines šalis
  Visuotinis tinklas: geležinkeliai ir oro uostai

  Türkiye |
| --- | --- | --- |

Image

14.3.

Orientacinė plėtra į kaimynines šalis

Visuotinis tinklas: geležinkeliai ir oro uostai

Türkiye

14

Image

Image

| | 14.4. | Orientacinė plėtra į kaimynines šalis
  Visuotinis tinklas: keliai, uostai, kelių ir geležinkelių terminalai ir oro uostai

  Türkiye |
| --- | --- | --- |

Image

14.4.

Orientacinė plėtra į kaimynines šalis

Visuotinis tinklas: keliai, uostai, kelių ir geležinkelių terminalai ir oro uostai

Türkiye

14

Image

Image

---

Komisijos pareiškimai

| 1. | „Komisija primena, kad sprendimas pateikti projektus, kurie būtų finansuojami pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę, yra valstybių narių prerogatyva. Priedo IV dalyje išvardytiems konkretiems transporto tikslams skirti orientaciniai procentiniai dydžiai šiai prerogatyvai neturi jokio poveikio.“ |
| --- | --- |

1.

„Komisija primena, kad sprendimas pateikti projektus, kurie būtų finansuojami pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę, yra valstybių narių prerogatyva. Priedo IV dalyje išvardytiems konkretiems transporto tikslams skirti orientaciniai procentiniai dydžiai šiai prerogatyvai neturi jokio poveikio.“

| 2. | „Komisija labai apgailestauja dėl to, kad įtrauktas 18 straipsnis, pagal kurį, skiriant Sąjungos finansinę paramą projektams arba projektų, atrinktų po kiekvieno kvietimo teikti pasiūlymus remiantis Europos infrastruktūros tinklų priemonės reglamento 17 straipsnyje nurodytomis daugiametėmis ar metinėmis darbo programomis, dalims taikytina Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnyje numatyta nagrinėjimo procedūra. Komisija primena, kad šios procedūros ji nėra pasiūliusi nė viename sektoriniame daugiametės finansinės programos (DFP) teisės akte. Taip buvo siekiama supaprastinti DFP programas ES lėšų gavėjų labui. Be komiteto tikrinimo tvirtinant dotacijų sprendimus procedūra vyktų sparčiau, sutrumpėtų laikas, per kurį projektų vykdytojams skiriama dotacija, ir būtų išvengta nereikalingo biurokratizmo ir išlaidų. Be to, Komisija primena, kad dotacijų sprendimų priėmimas yra jos institucinės prerogatyvos, susijusios su biudžeto vykdymu, dalis, todėl jie neturėtų būti priimti taikant komiteto procedūrą. Komisija taip pat mano, kad to straipsnio įtraukimas negali būti laikomas precedentu kitų finansavimo priemonių atveju, nes infrastruktūros projektai yra ypatingi poveikio valstybių narių teritorijoje aspektu.“ |
| --- | --- |

2.

„Komisija labai apgailestauja dėl to, kad įtrauktas 18 straipsnis, pagal kurį, skiriant Sąjungos finansinę paramą projektams arba projektų, atrinktų po kiekvieno kvietimo teikti pasiūlymus remiantis Europos infrastruktūros tinklų priemonės reglamento 17 straipsnyje nurodytomis daugiametėmis ar metinėmis darbo programomis, dalims taikytina Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnyje numatyta nagrinėjimo procedūra. Komisija primena, kad šios procedūros ji nėra pasiūliusi nė viename sektoriniame daugiametės finansinės programos (DFP) teisės akte. Taip buvo siekiama supaprastinti DFP programas ES lėšų gavėjų labui. Be komiteto tikrinimo tvirtinant dotacijų sprendimus procedūra vyktų sparčiau, sutrumpėtų laikas, per kurį projektų vykdytojams skiriama dotacija, ir būtų išvengta nereikalingo biurokratizmo ir išlaidų. Be to, Komisija primena, kad dotacijų sprendimų priėmimas yra jos institucinės prerogatyvos, susijusios su biudžeto vykdymu, dalis, todėl jie neturėtų būti priimti taikant komiteto procedūrą. Komisija taip pat mano, kad to straipsnio įtraukimas negali būti laikomas precedentu kitų finansavimo priemonių atveju, nes infrastruktūros projektai yra ypatingi poveikio valstybių narių teritorijoje aspektu.“

| 3. | „Komisija apgailestauja, kad į 2 straipsnio 5 dalį ir 5 straipsnio 2 dalį įtrauktos nuorodos į vykdomosios įstaigos, kuriai Komisija pavestų įgyvendinti konkrečius Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) elementus, išlaidas, susidariusias vykdant programos rėmimo veiksmus. Komisija primena, kad Komisija turi prerogatyvą pati nuspręsti po pirmiau atliktos sąnaudų ir naudos analizės, ar įsteigti vykdomąją įstaigą, kuriai būtų pavestos tam tikros užduotys, susijusios su programos valdymu, laikantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 58/2003 nuostatų. EITP reglamento tekste neturėtų būti užbėgta už akių sąnaudų ir naudos analizės procesui, kuris būtų atliktas vertinant, ar Europos infrastruktūros tinklų priemonės įgyvendinimo užduotis pavesti vykdomajai įstaigai. Komisija taip pat mano, kad dėl ypatingo įstaigos valdomų infrastruktūros projektų pobūdžio riba negali būti laikoma precedentu kitų finansavimo priemonių atveju“. |
| --- | --- |

3.

„Komisija apgailestauja, kad į 2 straipsnio 5 dalį ir 5 straipsnio 2 dalį įtrauktos nuorodos į vykdomosios įstaigos, kuriai Komisija pavestų įgyvendinti konkrečius Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) elementus, išlaidas, susidariusias vykdant programos rėmimo veiksmus. Komisija primena, kad Komisija turi prerogatyvą pati nuspręsti po pirmiau atliktos sąnaudų ir naudos analizės, ar įsteigti vykdomąją įstaigą, kuriai būtų pavestos tam tikros užduotys, susijusios su programos valdymu, laikantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 58/2003 nuostatų. EITP reglamento tekste neturėtų būti užbėgta už akių sąnaudų ir naudos analizės procesui, kuris būtų atliktas vertinant, ar Europos infrastruktūros tinklų priemonės įgyvendinimo užduotis pavesti vykdomajai įstaigai. Komisija taip pat mano, kad dėl ypatingo įstaigos valdomų infrastruktūros projektų pobūdžio riba negali būti laikoma precedentu kitų finansavimo priemonių atveju“.

---

| 20.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 348/129 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 348/129

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1316/2013

2013 m. gruodžio 11 d.

kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 bei panaikinami reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 172 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | siekiant pažangaus, tvaraus bei integracinio augimo ir siekiant skatinti darbo vietų kūrimą pagal strategijos „Europa 2020“ tikslus, Sąjungai reikia šiuolaikiškos ir gerai veikiančios infrastruktūros, kuri padėtų tarpusavyje sujungti ir integruoti Sąjungą ir visus jos regionus transporto, telekomunikacijų ir energetikos sektoriuose. Tokios jungtys turėtų sudaryti geresnes sąlygas laisvam asmenų, prekių, kapitalo ir paslaugų judėjimui. Transeuropiniais tinklais turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos tarpvalstybinėms jungtims, skatinama didesnė ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda ir prisidedama prie konkurencingesnės socialinės rinkos ekonomikos ir kovos su klimato kaita; |
| --- | --- |

(1)

siekiant pažangaus, tvaraus bei integracinio augimo ir siekiant skatinti darbo vietų kūrimą pagal strategijos „Europa 2020“ tikslus, Sąjungai reikia šiuolaikiškos ir gerai veikiančios infrastruktūros, kuri padėtų tarpusavyje sujungti ir integruoti Sąjungą ir visus jos regionus transporto, telekomunikacijų ir energetikos sektoriuose. Tokios jungtys turėtų sudaryti geresnes sąlygas laisvam asmenų, prekių, kapitalo ir paslaugų judėjimui. Transeuropiniais tinklais turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos tarpvalstybinėms jungtims, skatinama didesnė ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda ir prisidedama prie konkurencingesnės socialinės rinkos ekonomikos ir kovos su klimato kaita;

| (2) | Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP), sukurtos šiuo reglamentu, sukūrimu siekiama paspartinti investicijas transeuropinių tinklų srityje ir pritraukti finansavimą tiek iš viešojo, tiek iš privačiojo sektorių, kartu padidinant teisinį tikrumą ir laikantis technologinio neutralumo principo. EITP turėtų sudaryti galimybes visapusiškai išnaudoti transporto, telekomunikacijų ir energetikos sektorių sinergiją ir taip padidinti Sąjungos veiksmų efektyvumą ir sudaryti galimybes optimizuoti įgyvendinimo sąnaudas; |
| --- | --- |

(2)

Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP), sukurtos šiuo reglamentu, sukūrimu siekiama paspartinti investicijas transeuropinių tinklų srityje ir pritraukti finansavimą tiek iš viešojo, tiek iš privačiojo sektorių, kartu padidinant teisinį tikrumą ir laikantis technologinio neutralumo principo. EITP turėtų sudaryti galimybes visapusiškai išnaudoti transporto, telekomunikacijų ir energetikos sektorių sinergiją ir taip padidinti Sąjungos veiksmų efektyvumą ir sudaryti galimybes optimizuoti įgyvendinimo sąnaudas;

| (3) | remiantis Komisijos skaičiavimais, iki 2020 m. į transeuropinius transporto, telekomunikacijų ir energetikos sektorių tinklus reikia investuoti 970 000 mln. EUR; |
| --- | --- |

(3)

remiantis Komisijos skaičiavimais, iki 2020 m. į transeuropinius transporto, telekomunikacijų ir energetikos sektorių tinklus reikia investuoti 970 000 mln. EUR;

| (4) | šiuo reglamentu nustatomas 33 242 259 000 EUR EITP įgyvendinimo finansinis paketas 2014–2020 m. dabartinėmis kainomis, kuris sudarys svarbiausią nuorodos sumą Europos Parlamentui ir Tarybai metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip apibrėžta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto drausmės ir patikimo finansų valdymo (4) 17 punkte; |
| --- | --- |

(4)

šiuo reglamentu nustatomas 33 242 259 000 EUR EITP įgyvendinimo finansinis paketas 2014–2020 m. dabartinėmis kainomis, kuris sudarys svarbiausią nuorodos sumą Europos Parlamentui ir Tarybai metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip apibrėžta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto drausmės ir patikimo finansų valdymo (4) 17 punkte;

| (5) | siekiant optimizuoti EITP skirtų biudžeto lėšų panaudojimą, remdamasi EITP laikotarpio vidurio peržiūros rezultatais Komisija turėtų turėti galimybę pasiūlyti perkelti asignavimus tarp transporto, telekomunikacijų ir energetikos sektorių. Toks pasiūlymas turėtų būti teikiamas atsižvelgiant į metinę biudžetinę procedūrą; |
| --- | --- |

(5)

siekiant optimizuoti EITP skirtų biudžeto lėšų panaudojimą, remdamasi EITP laikotarpio vidurio peržiūros rezultatais Komisija turėtų turėti galimybę pasiūlyti perkelti asignavimus tarp transporto, telekomunikacijų ir energetikos sektorių. Toks pasiūlymas turėtų būti teikiamas atsižvelgiant į metinę biudžetinę procedūrą;

| (6) | iš Sanglaudos fondo, įkurto Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1301/2013 (5), pervesta 11 305 500 000 EUR suma dabartinėmis kainomis turėtų būti naudojama numatant, kad biudžeto ištekliai bus skiriami finansinėms priemonėms pagal šį reglamentą tik nuo 2017 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(6)

iš Sanglaudos fondo, įkurto Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1301/2013 (5), pervesta 11 305 500 000 EUR suma dabartinėmis kainomis turėtų būti naudojama numatant, kad biudžeto ištekliai bus skiriami finansinėms priemonėms pagal šį reglamentą tik nuo 2017 m. sausio 1 d.;

| (7) | efektyvių transporto ir energetikos infrastruktūros tinklų sukūrimas yra vienas iš 12 svarbiausių veiksmų, nurodytų 2011 m. balandžio 13 d. Komisijos komunikate „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti: „Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“; |
| --- | --- |

(7)

efektyvių transporto ir energetikos infrastruktūros tinklų sukūrimas yra vienas iš 12 svarbiausių veiksmų, nurodytų 2011 m. balandžio 13 d. Komisijos komunikate „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti: „Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“;

| (8) | Komisija įsipareigojo įtraukti klimato kaitą į Sąjungos išlaidų programas ir bent 20 % Sąjungos biudžeto skirti su klimatu susijusiems tikslams. Svarbu užtikrinti, kad rengiant, planuojant ir įgyvendinant bendro intereso projektus, būtų skatinama švelninti klimato kaitą, prisitaikyti prie jos ir užkirsti kelią grėsmėms bei jas valdyti. Investicijos į infrastruktūrą, kurioms taikomas šis reglamentas, turėtų padėti skatinti perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir klimato bei nelaimių poveikiui atsparios ekonomikos ir visuomenės, atsižvelgiant į gamtiniu ir demografiniu požiūriu nepalankioje padėtyje esančių regionų, visų pirma atokiausių ir salų regionų, ypatumus. Ypač transporto ir energetikos sektoriuose EITP turėtų padėti siekti Sąjungos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo vidutinės trukmės ir ilgalaikių tikslų; |
| --- | --- |

(8)

Komisija įsipareigojo įtraukti klimato kaitą į Sąjungos išlaidų programas ir bent 20 % Sąjungos biudžeto skirti su klimatu susijusiems tikslams. Svarbu užtikrinti, kad rengiant, planuojant ir įgyvendinant bendro intereso projektus, būtų skatinama švelninti klimato kaitą, prisitaikyti prie jos ir užkirsti kelią grėsmėms bei jas valdyti. Investicijos į infrastruktūrą, kurioms taikomas šis reglamentas, turėtų padėti skatinti perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir klimato bei nelaimių poveikiui atsparios ekonomikos ir visuomenės, atsižvelgiant į gamtiniu ir demografiniu požiūriu nepalankioje padėtyje esančių regionų, visų pirma atokiausių ir salų regionų, ypatumus. Ypač transporto ir energetikos sektoriuose EITP turėtų padėti siekti Sąjungos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo vidutinės trukmės ir ilgalaikių tikslų;

| (9) | savo 2011 m. birželio 8 d. rezoliucijoje „Investicijos į ateitį: naujoji daugiametė finansinė programa (DFP), skirta konkurencingai, tvariai ir visapusiškai Europai“ (6) Europos Parlamentas pabrėžė, kad svarbu užtikrinti greitą Sąjungos skaitmeninės darbotvarkės įgyvendinimą ir toliau dėti pastangas siekiant 2020 m. tikslų visiems Sąjungos piliečiams, įskaitant gyvenančius mažiau išsivysčiusiuose regionuose, suteikti prieigą prie sparčiojo interneto. Europos Parlamentas pabrėžė, kad investavimas į veiksmingą transporto infrastruktūrą yra itin svarbus Europai ginant savo konkurencingumą ir sudarant palankias sąlygas po krizės, ilgalaikiam ekonomikos augimui, o transeuropinis transporto tinklas (TEN-T) yra gyvybiškai svarbus tinkamam vidaus rinkos veikimui užtikrinti ir suteikia didelę Sąjungos pridėtinę vertę. Europos Parlamentas taip pat pareiškė, kad, jo nuomone, DFP TEN-T reikėtų laikyti vienu iš svarbiausių prioritetų ir joje būtina numatyti daugiau lėšų TEN-T. Be to, Europos Parlamentas pabrėžė, kad reikia kuo labiau didinti Sąjungos finansavimo poveikį ir Sanglaudos fondo bei Europos struktūrinių ir investicinių fondų ir finansinių priemonių teikiamą galimybę finansuoti svarbiausius nacionalinius ir tarpvalstybinius prioritetinius Europos energetikos infrastruktūros projektus, taip pat pabrėžė, kad šios srities finansinėms priemonėms iš Sąjungos biudžeto reikia skirti daug lėšų; |
| --- | --- |

(9)

savo 2011 m. birželio 8 d. rezoliucijoje „Investicijos į ateitį: naujoji daugiametė finansinė programa (DFP), skirta konkurencingai, tvariai ir visapusiškai Europai“ (6) Europos Parlamentas pabrėžė, kad svarbu užtikrinti greitą Sąjungos skaitmeninės darbotvarkės įgyvendinimą ir toliau dėti pastangas siekiant 2020 m. tikslų visiems Sąjungos piliečiams, įskaitant gyvenančius mažiau išsivysčiusiuose regionuose, suteikti prieigą prie sparčiojo interneto. Europos Parlamentas pabrėžė, kad investavimas į veiksmingą transporto infrastruktūrą yra itin svarbus Europai ginant savo konkurencingumą ir sudarant palankias sąlygas po krizės, ilgalaikiam ekonomikos augimui, o transeuropinis transporto tinklas (TEN-T) yra gyvybiškai svarbus tinkamam vidaus rinkos veikimui užtikrinti ir suteikia didelę Sąjungos pridėtinę vertę. Europos Parlamentas taip pat pareiškė, kad, jo nuomone, DFP TEN-T reikėtų laikyti vienu iš svarbiausių prioritetų ir joje būtina numatyti daugiau lėšų TEN-T. Be to, Europos Parlamentas pabrėžė, kad reikia kuo labiau didinti Sąjungos finansavimo poveikį ir Sanglaudos fondo bei Europos struktūrinių ir investicinių fondų ir finansinių priemonių teikiamą galimybę finansuoti svarbiausius nacionalinius ir tarpvalstybinius prioritetinius Europos energetikos infrastruktūros projektus, taip pat pabrėžė, kad šios srities finansinėms priemonėms iš Sąjungos biudžeto reikia skirti daug lėšų;

| (10) | siekiant finansuoti infrastruktūrą tarpvalstybiniuose regionuose plėtojant tinklus kaip visumą, turėtų būti skatinama EITP finansinių priemonių ir kitų Sąjungos fondų sinergija; |
| --- | --- |

(10)

siekiant finansuoti infrastruktūrą tarpvalstybiniuose regionuose plėtojant tinklus kaip visumą, turėtų būti skatinama EITP finansinių priemonių ir kitų Sąjungos fondų sinergija;

| (11) | 2011 m. kovo 28 d. Komisija priėmė Baltąją knygą „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (toliau – Baltoji knyga). Baltojoje knygoje nurodomas siekis iki 2050 m. transporto sektoriuje, palyginti su 1990 m., bent 60 % sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Baltojoje knygoje nurodoma, kad infrastruktūros srityje iki 2030 m. siekiama sukurti visapusiškai veikiantį, visą Sąjungą apimantį daugiarūšio transporto TEN-T pagrindinį tinklą. Sąveikumas galėtų būti skatinamas įgyvendinant novatoriškus sprendimus, kuriais didinamas susijusių sistemų suderinamumas. Baltojoje knygoje taip pat nurodytas tikslas optimizuoti daugiarūšio transporto logistikos grandinių veiklą, be kita ko, daugiau naudojant energiją efektyviau vartojančio transporto rūšių. Todėl joje nustatomi tokie atitinkami TEN-T politikos tikslai: iki 2030 m. 30 % ilgesniu kaip 300 km atstumu keliais vežamų krovinių turėtų būti gabenama kitų rūšių transportu, o iki 2050 m. – daugiau kaip 50 %; iki 2030 m. esamas greitojo geležinkelio tinklas turėtų pailgėti tris kartus, o iki 2050 m. pagrindinę vidutinio nuotolio keleivių transporto dalį turėtų sudaryti geležinkelio transportas; iki 2050 m. visi pagrindiniai tinklo oro uostai turėtų būti sujungti su geležinkelių tinklu, o visi jūrų uostai – su krovinių vežimo geležinkeliais tinklu ir, jeigu įmanoma, su vidaus vandens kelių sistema; |
| --- | --- |

(11)

2011 m. kovo 28 d. Komisija priėmė Baltąją knygą „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (toliau – Baltoji knyga). Baltojoje knygoje nurodomas siekis iki 2050 m. transporto sektoriuje, palyginti su 1990 m., bent 60 % sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Baltojoje knygoje nurodoma, kad infrastruktūros srityje iki 2030 m. siekiama sukurti visapusiškai veikiantį, visą Sąjungą apimantį daugiarūšio transporto TEN-T pagrindinį tinklą. Sąveikumas galėtų būti skatinamas įgyvendinant novatoriškus sprendimus, kuriais didinamas susijusių sistemų suderinamumas. Baltojoje knygoje taip pat nurodytas tikslas optimizuoti daugiarūšio transporto logistikos grandinių veiklą, be kita ko, daugiau naudojant energiją efektyviau vartojančio transporto rūšių. Todėl joje nustatomi tokie atitinkami TEN-T politikos tikslai: iki 2030 m. 30 % ilgesniu kaip 300 km atstumu keliais vežamų krovinių turėtų būti gabenama kitų rūšių transportu, o iki 2050 m. – daugiau kaip 50 %; iki 2030 m. esamas greitojo geležinkelio tinklas turėtų pailgėti tris kartus, o iki 2050 m. pagrindinę vidutinio nuotolio keleivių transporto dalį turėtų sudaryti geležinkelio transportas; iki 2050 m. visi pagrindiniai tinklo oro uostai turėtų būti sujungti su geležinkelių tinklu, o visi jūrų uostai – su krovinių vežimo geležinkeliais tinklu ir, jeigu įmanoma, su vidaus vandens kelių sistema;

| (12) | savo 2010 m. liepos 6 d. rezoliucijoje dėl darniojo ateities transporto (7) Europos Parlamentas pabrėžė, kad efektyviai transporto politikai būtina iškylančius uždavinius atitinkanti finansinė programa ir kad šiuo tikslu reikėtų didinti esamus transporto ir judumo išteklius; be to, jo nuomone, būtina sukurti priemonę, kurią taikant būtų koordinuojamas ir optimizuojamas įvairių transporto finansavimo šaltinių ir visų ES lygiu prieinamų finansinių priemonių ir mechanizmų panaudojimas; |
| --- | --- |

(12)

savo 2010 m. liepos 6 d. rezoliucijoje dėl darniojo ateities transporto (7) Europos Parlamentas pabrėžė, kad efektyviai transporto politikai būtina iškylančius uždavinius atitinkanti finansinė programa ir kad šiuo tikslu reikėtų didinti esamus transporto ir judumo išteklius; be to, jo nuomone, būtina sukurti priemonę, kurią taikant būtų koordinuojamas ir optimizuojamas įvairių transporto finansavimo šaltinių ir visų ES lygiu prieinamų finansinių priemonių ir mechanizmų panaudojimas;

| (13) | savo 2009 m. birželio 11 d. išvadose dėl TEN-T politikos peržiūros Taryba dar kartą patvirtino, kad reikia toliau investuoti į transporto infrastruktūrą, siekiant užtikrinti tinkamą visų transporto rūšių TEN-T plėtojimą, kad ši infrastruktūra būtų vidaus rinkos ir konkurencingumo, ekonominės, socialinės bei teritorinės Sąjungos sanglaudos ir jos susisiekimo su kaimyninėmis šalimis pagrindas, daugiausia dėmesio skiriant Europos pridėtinei vertei, kurią tai turėtų duoti. Taryba taip pat pabrėžė, kad Bendrija turi skirti finansinių išteklių, kurių reikia investicijoms į TEN-T projektus skatinti, ir kad visų pirma reikia suderinti atitinkamą finansinę TEN-T biudžeto paramą prioritetiniams projektams, kurie susiję su atitinkamomis tarpvalstybinėmis atkarpomis ir kurie bus įgyvendinami po 2013 m., atsižvelgiant į institucinius finansinio programavimo sistemos apribojimus. Tarybos nuomone, prireikus šioje srityje reikėtų toliau plėtoti ir remti viešojo ir privačiojo sektoriaus partneryste grindžiamus požiūrius; |
| --- | --- |

(13)

savo 2009 m. birželio 11 d. išvadose dėl TEN-T politikos peržiūros Taryba dar kartą patvirtino, kad reikia toliau investuoti į transporto infrastruktūrą, siekiant užtikrinti tinkamą visų transporto rūšių TEN-T plėtojimą, kad ši infrastruktūra būtų vidaus rinkos ir konkurencingumo, ekonominės, socialinės bei teritorinės Sąjungos sanglaudos ir jos susisiekimo su kaimyninėmis šalimis pagrindas, daugiausia dėmesio skiriant Europos pridėtinei vertei, kurią tai turėtų duoti. Taryba taip pat pabrėžė, kad Bendrija turi skirti finansinių išteklių, kurių reikia investicijoms į TEN-T projektus skatinti, ir kad visų pirma reikia suderinti atitinkamą finansinę TEN-T biudžeto paramą prioritetiniams projektams, kurie susiję su atitinkamomis tarpvalstybinėmis atkarpomis ir kurie bus įgyvendinami po 2013 m., atsižvelgiant į institucinius finansinio programavimo sistemos apribojimus. Tarybos nuomone, prireikus šioje srityje reikėtų toliau plėtoti ir remti viešojo ir privačiojo sektoriaus partneryste grindžiamus požiūrius;

| (14) | remiantis Baltojoje knygoje išdėstytais tikslais, Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1315/2013 (8) išdėstytose TEN-T gairėse nustatoma TEN-T infrastruktūra, nurodomi reikalavimai, kuriuos ji turi atitikti, ir numatomos jų įgyvendinimo priemonės. Tose gairėse visų pirma numatoma, kad pagrindinis tinklas bus užbaigtas iki 2030 m., sukūrus naują infrastruktūrą ir iš esmės modernizavus ir rekonstravus dabartinę infrastruktūrą; |
| --- | --- |

(14)

remiantis Baltojoje knygoje išdėstytais tikslais, Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1315/2013 (8) išdėstytose TEN-T gairėse nustatoma TEN-T infrastruktūra, nurodomi reikalavimai, kuriuos ji turi atitikti, ir numatomos jų įgyvendinimo priemonės. Tose gairėse visų pirma numatoma, kad pagrindinis tinklas bus užbaigtas iki 2030 m., sukūrus naują infrastruktūrą ir iš esmės modernizavus ir rekonstravus dabartinę infrastruktūrą;

| (15) | remdamasi valstybių narių transporto infrastruktūros planų analize, Komisija prognozuoja, kad investicijų į transportą poreikis visam TEN-T tinklui 2014–2020 m. laikotarpiu sudarys 500 000 mln. EUR; numatoma, kad iš šios sumos 250 000 mln. EUR reikės investuoti į TEN-T pagrindinį tinklą; |
| --- | --- |

(15)

remdamasi valstybių narių transporto infrastruktūros planų analize, Komisija prognozuoja, kad investicijų į transportą poreikis visam TEN-T tinklui 2014–2020 m. laikotarpiu sudarys 500 000 mln. EUR; numatoma, kad iš šios sumos 250 000 mln. EUR reikės investuoti į TEN-T pagrindinį tinklą;

| (16) | atitinkamais atvejais reikėtų užtikrinti krovinių vežimo geležinkeliais koridorių, numatytų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 913/2010 (9) ir pagrindinio tinklo koridorių pagal šio reglamento priedo I dalį geografinį suderinimą atsižvelgiant į atitinkamų priemonių tikslus, siekiant sumažinti administracinę naštą ir supaprastinti geležinkelių infrastruktūros plėtojimą ir naudojimą. Krovinių vežimo geležinkeliais koridoriams, įskaitant jų suderinimo pakeitimus, turėtų būti taikomos tik Reglamento (ES) Nr. 913/2010 nuostatos; |
| --- | --- |

(16)

atitinkamais atvejais reikėtų užtikrinti krovinių vežimo geležinkeliais koridorių, numatytų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 913/2010 (9) ir pagrindinio tinklo koridorių pagal šio reglamento priedo I dalį geografinį suderinimą atsižvelgiant į atitinkamų priemonių tikslus, siekiant sumažinti administracinę naštą ir supaprastinti geležinkelių infrastruktūros plėtojimą ir naudojimą. Krovinių vežimo geležinkeliais koridoriams, įskaitant jų suderinimo pakeitimus, turėtų būti taikomos tik Reglamento (ES) Nr. 913/2010 nuostatos;

| (17) | 2009 m. vasario mėn. pradėjus TEN-T politikos peržiūrą buvo sudaryta speciali ekspertų grupė, kurios užduotis – padėti Komisijai ir išnagrinėti TEN-T finansavimo strategijos ir finansavimo perspektyvų klausimą. Ekspertų grupė Nr. 5 rėmėsi įvairių sričių išorės ekspertų, pavyzdžiui, infrastruktūros valdytojų, infrastruktūros planuotojų, nacionalinių, regioninių ir vietos atstovų, aplinkos ekspertų, akademinės bendruomenės ir privačiojo sektoriaus atstovų, patirtimi. 2010 m. liepos mėn. priimtoje Ekspertų grupės Nr. 5 galutinėje ataskaitoje (10) pateikta 40 rekomendacijų ir į kai kurias iš jų atsižvelgta šiame reglamente. Toje ataskaitoje rekomenduojama, inter alia, kad Komisija turėtų nustatyti Sąjungos dotacijų ir TEN-T viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių derinimo standartinę sistemą, kuri apimtų ir Sanglaudos fondo lėšas, ir TEN-T biudžetą; |
| --- | --- |

(17)

2009 m. vasario mėn. pradėjus TEN-T politikos peržiūrą buvo sudaryta speciali ekspertų grupė, kurios užduotis – padėti Komisijai ir išnagrinėti TEN-T finansavimo strategijos ir finansavimo perspektyvų klausimą. Ekspertų grupė Nr. 5 rėmėsi įvairių sričių išorės ekspertų, pavyzdžiui, infrastruktūros valdytojų, infrastruktūros planuotojų, nacionalinių, regioninių ir vietos atstovų, aplinkos ekspertų, akademinės bendruomenės ir privačiojo sektoriaus atstovų, patirtimi. 2010 m. liepos mėn. priimtoje Ekspertų grupės Nr. 5 galutinėje ataskaitoje (10) pateikta 40 rekomendacijų ir į kai kurias iš jų atsižvelgta šiame reglamente. Toje ataskaitoje rekomenduojama, inter alia, kad Komisija turėtų nustatyti Sąjungos dotacijų ir TEN-T viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių derinimo standartinę sistemą, kuri apimtų ir Sanglaudos fondo lėšas, ir TEN-T biudžetą;

| (18) | įgyvendinant dabartinę finansinę programą įgyta patirtis rodo, kad kai kurios valstybės narės, atitinkančios finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, susiduria su didelėmis kliūtimis, trukdančiomis laiku įgyvendinti sudėtingus tarpvalstybinius didelę Sąjungos pridėtinę vertę turinčius transporto infrastruktūros projektus ir efektyviai panaudoti Sąjungos lėšas. Todėl siekiant pagerinti didelę Sąjungos pridėtinę vertę turinčių transporto projektų, visų pirma tarpvalstybinių projektų, užbaigimą, dalį Sanglaudos fondo lėšų (11 305 500 000 EUR) reikėtų pervesti pagrindinio transporto tinklo arba su horizontaliaisiais prioritetais susijusiems transporto projektams finansuoti valstybėse narėse, atitinkančiose finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, pagal EITP. Pradiniame etape vykdant finansavimo reikalavimus atitinkančių projektų atranką turėtų būti paisoma nacionalinių asignavimų pagal Sanglaudos fondo sistemą. Komisija turėtų remti valstybes narių, atitinkančių finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, pastangas plėtoti tinkamą projektų sistemą, visų pirma stiprinant atitinkamų viešojo administravimo įstaigų institucinius pajėgumus bei skelbiant papildomus kvietimus teikti paraiškas, kartu užtikrinant projektų atrankos proceso skaidrumą; |
| --- | --- |

(18)

įgyvendinant dabartinę finansinę programą įgyta patirtis rodo, kad kai kurios valstybės narės, atitinkančios finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, susiduria su didelėmis kliūtimis, trukdančiomis laiku įgyvendinti sudėtingus tarpvalstybinius didelę Sąjungos pridėtinę vertę turinčius transporto infrastruktūros projektus ir efektyviai panaudoti Sąjungos lėšas. Todėl siekiant pagerinti didelę Sąjungos pridėtinę vertę turinčių transporto projektų, visų pirma tarpvalstybinių projektų, užbaigimą, dalį Sanglaudos fondo lėšų (11 305 500 000 EUR) reikėtų pervesti pagrindinio transporto tinklo arba su horizontaliaisiais prioritetais susijusiems transporto projektams finansuoti valstybėse narėse, atitinkančiose finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, pagal EITP. Pradiniame etape vykdant finansavimo reikalavimus atitinkančių projektų atranką turėtų būti paisoma nacionalinių asignavimų pagal Sanglaudos fondo sistemą. Komisija turėtų remti valstybes narių, atitinkančių finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, pastangas plėtoti tinkamą projektų sistemą, visų pirma stiprinant atitinkamų viešojo administravimo įstaigų institucinius pajėgumus bei skelbiant papildomus kvietimus teikti paraiškas, kartu užtikrinant projektų atrankos proceso skaidrumą;

| (19) | iš Sanglaudos fondo pervesta 11 305 500 000 EUR suma, kuri turi būti naudojama tik valstybėse narėse, atitinkančiose finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, neturėtų būti naudojama veiksmams, kuriais užtikrinama transporto, telekomunikacijų ir energetikos sektorių sinergija ir prisidedama prie bendro intereso projektų, kurie yra kvietimų teikti pasiūlymus dėl kelių sektorių rezultatas, finansuoti; |
| --- | --- |

(19)

iš Sanglaudos fondo pervesta 11 305 500 000 EUR suma, kuri turi būti naudojama tik valstybėse narėse, atitinkančiose finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, neturėtų būti naudojama veiksmams, kuriais užtikrinama transporto, telekomunikacijų ir energetikos sektorių sinergija ir prisidedama prie bendro intereso projektų, kurie yra kvietimų teikti pasiūlymus dėl kelių sektorių rezultatas, finansuoti;

| (20) | instituciniai ir administraciniai pajėgumai yra esminė sąlyga, siekiant veiksmingai įgyvendinti EITP tikslus. Komisija turėtų, kiek įmanoma, siūlyti atitinkamas paramos priemones, kad būtų galima planuoti ir įgyvendinti projektus atitinkamose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

(20)

instituciniai ir administraciniai pajėgumai yra esminė sąlyga, siekiant veiksmingai įgyvendinti EITP tikslus. Komisija turėtų, kiek įmanoma, siūlyti atitinkamas paramos priemones, kad būtų galima planuoti ir įgyvendinti projektus atitinkamose valstybėse narėse;

| (21) | Komisija savo 2010 m. lapkričio 17 d. komunikate „2020 m. ir vėlesnio laikotarpio energetikos infrastruktūros prioritetai. Integruoto Europos energetikos tinklo planas" nustatė prioritetinius koridorius, būtinus, kad Sąjunga galėtų iki 2020 m. pasiekti savo plataus užmojo energetikos bei klimato tikslus ir baigti kurti energetikos vidaus rinką, užtikrinti tiekimo saugumą, sudaryti sąlygas integruoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir parengti tinklus tolesniam energetikos sistemos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimui po 2020 m.; |
| --- | --- |

(21)

Komisija savo 2010 m. lapkričio 17 d. komunikate „2020 m. ir vėlesnio laikotarpio energetikos infrastruktūros prioritetai. Integruoto Europos energetikos tinklo planas" nustatė prioritetinius koridorius, būtinus, kad Sąjunga galėtų iki 2020 m. pasiekti savo plataus užmojo energetikos bei klimato tikslus ir baigti kurti energetikos vidaus rinką, užtikrinti tiekimo saugumą, sudaryti sąlygas integruoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir parengti tinklus tolesniam energetikos sistemos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimui po 2020 m.;

| (22) | reikia didelių investicijų Europos energetikos infrastruktūrai modernizuoti ir plėsti, tarpvalstybiniams tinklams sujungti ir valstybių narių energetinei izoliacijai pašalinti, kad mažiausiomis išlaidomis būtų pasiekti Sąjungos energetikos ir klimato politikos konkurencingumo, tvarumo ir tiekimo saugumo tikslai. Remiantis Komisijos skaičiavimais, iki 2020 m. į energetikos infrastruktūrą reikia investuoti 1 000 000 mln. EUR, įskaitant maždaug 200 000 mln. EUR į elektros energijos ir dujų perdavimo bei saugojimo infrastruktūrą, kuri yra laikoma europinės svarbos infrastruktūra. Pagal Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Investavimo į energetikos infrastruktūrą poreikis ir finansavimo reikalavimai“, pateiktą Tarybai, dėl kliūčių, susijusių su leidimų išdavimu, reguliavimu ir finansavimu, kyla grėsmė, kad vykdant europinės svarbos projektus pritrūks maždaug 100 mlrd. EUR investicijų; |
| --- | --- |

(22)

reikia didelių investicijų Europos energetikos infrastruktūrai modernizuoti ir plėsti, tarpvalstybiniams tinklams sujungti ir valstybių narių energetinei izoliacijai pašalinti, kad mažiausiomis išlaidomis būtų pasiekti Sąjungos energetikos ir klimato politikos konkurencingumo, tvarumo ir tiekimo saugumo tikslai. Remiantis Komisijos skaičiavimais, iki 2020 m. į energetikos infrastruktūrą reikia investuoti 1 000 000 mln. EUR, įskaitant maždaug 200 000 mln. EUR į elektros energijos ir dujų perdavimo bei saugojimo infrastruktūrą, kuri yra laikoma europinės svarbos infrastruktūra. Pagal Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Investavimo į energetikos infrastruktūrą poreikis ir finansavimo reikalavimai“, pateiktą Tarybai, dėl kliūčių, susijusių su leidimų išdavimu, reguliavimu ir finansavimu, kyla grėsmė, kad vykdant europinės svarbos projektus pritrūks maždaug 100 mlrd. EUR investicijų;

| (23) | dėl poreikio skubiai sukurti ateities energetikos infrastruktūrą ir gerokai padidinti investicijų apimtis palyginti su ankstesnėmis tendencijomis, reikia iš esmės keisti energetikos infrastruktūros rėmimo būdą Sąjungos lygmeniu. Taryba savo 2011 m. vasario 28 d. išvadose patvirtino energetikos koridorius kaip Europos prioritetus; |
| --- | --- |

(23)

dėl poreikio skubiai sukurti ateities energetikos infrastruktūrą ir gerokai padidinti investicijų apimtis palyginti su ankstesnėmis tendencijomis, reikia iš esmės keisti energetikos infrastruktūros rėmimo būdą Sąjungos lygmeniu. Taryba savo 2011 m. vasario 28 d. išvadose patvirtino energetikos koridorius kaip Europos prioritetus;

| (24) | kalbant apie energetikos sektorių, 2011 m. vasario 4 d. Europos Vadovų Taryba paragino Komisiją supaprastinti ir patobulinti leidimų išdavimo procedūras, taip pat siekti, kad reguliavimo sistema būtų patraukli investicijoms. Ji pabrėžė, kad didžiąją dalį investicijų turėtų skirti rinka, o sąnaudas ji susigrąžintų per tarifus. Europos Vadovų Taryba pripažino, kad viešųjų finansų reikia tokiems projektams, kurie yra būtini tiekimo saugumo ar solidarumo požiūriu, bet negali pritraukti rinkos finansavimo. Be to, ji pabrėžė, kad reikia modernizuoti ir plėsti Europos energetikos infrastruktūrą ir sujungti skirtingų valstybių tinklus siekiant užtikrinti tikrąjį valstybių narių solidarumą, numatyti pakaitinius tiekimo ar tranzito maršrutus ir energijos išteklius bei plėtoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius skatinant jų konkurenciją su įprastais ištekliais. Ji nurodė, kad energijos vidaus rinka turėtų būti sukurta iki 2014 m., kad dujos ir elektros energija galėtų būti tiekiamos laisvai ir kad po 2015 m. nė viena valstybė narė neturėtų likti atskirta nuo Europos dujų ir elektros energijos tinklų arba patirti grėsmę savo energijos tiekimo saugumui dėl to, kad trūksta tinkamų jungčių. Siekiant sukurti energijos vidaus rinką, pagal šį reglamentą priimtose pirmose dviejose metinėse darbo programose prioritetinės galimybės turėtų būti teikiamos bendro intereso projektams ir susijusiems veiksmams, kuriais siekiama panaikinti energetinę izoliaciją ir pašalinti energetines kliūtis; |
| --- | --- |

(24)

kalbant apie energetikos sektorių, 2011 m. vasario 4 d. Europos Vadovų Taryba paragino Komisiją supaprastinti ir patobulinti leidimų išdavimo procedūras, taip pat siekti, kad reguliavimo sistema būtų patraukli investicijoms. Ji pabrėžė, kad didžiąją dalį investicijų turėtų skirti rinka, o sąnaudas ji susigrąžintų per tarifus. Europos Vadovų Taryba pripažino, kad viešųjų finansų reikia tokiems projektams, kurie yra būtini tiekimo saugumo ar solidarumo požiūriu, bet negali pritraukti rinkos finansavimo. Be to, ji pabrėžė, kad reikia modernizuoti ir plėsti Europos energetikos infrastruktūrą ir sujungti skirtingų valstybių tinklus siekiant užtikrinti tikrąjį valstybių narių solidarumą, numatyti pakaitinius tiekimo ar tranzito maršrutus ir energijos išteklius bei plėtoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius skatinant jų konkurenciją su įprastais ištekliais. Ji nurodė, kad energijos vidaus rinka turėtų būti sukurta iki 2014 m., kad dujos ir elektros energija galėtų būti tiekiamos laisvai ir kad po 2015 m. nė viena valstybė narė neturėtų likti atskirta nuo Europos dujų ir elektros energijos tinklų arba patirti grėsmę savo energijos tiekimo saugumui dėl to, kad trūksta tinkamų jungčių. Siekiant sukurti energijos vidaus rinką, pagal šį reglamentą priimtose pirmose dviejose metinėse darbo programose prioritetinės galimybės turėtų būti teikiamos bendro intereso projektams ir susijusiems veiksmams, kuriais siekiama panaikinti energetinę izoliaciją ir pašalinti energetines kliūtis;

| (25) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 347/2013 (11) nustatomi transeuropinės energetikos infrastruktūros prioritetai, kuriuos reikia įgyvendinti iki 2020 m., kad būtų pasiekti Sąjungos energetikos ir klimato politikos tikslai, nustatomos bendro intereso projektų, kurie yra būtini siekiant įgyvendinti tuos prioritetus, nustatymo taisyklės, ir nustatomos su leidimų išdavimu, visuomenės dalyvavimu ir reguliavimu susijusios priemonės, kad būtų paspartintas ir (arba) palengvintas tų projektų įgyvendinimas, įskaitant bendruosius kriterijus, pagal kuriuos tokiems projektams galėtų būti suteikta Sąjungos finansinė parama; |
| --- | --- |

(25)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 347/2013 (11) nustatomi transeuropinės energetikos infrastruktūros prioritetai, kuriuos reikia įgyvendinti iki 2020 m., kad būtų pasiekti Sąjungos energetikos ir klimato politikos tikslai, nustatomos bendro intereso projektų, kurie yra būtini siekiant įgyvendinti tuos prioritetus, nustatymo taisyklės, ir nustatomos su leidimų išdavimu, visuomenės dalyvavimu ir reguliavimu susijusios priemonės, kad būtų paspartintas ir (arba) palengvintas tų projektų įgyvendinimas, įskaitant bendruosius kriterijus, pagal kuriuos tokiems projektams galėtų būti suteikta Sąjungos finansinė parama;

| (26) | telekomunikacijų infrastruktūra vis labiau grindžiama internetu, o plačiajuosčio ryšio tinklų infrastruktūra skatina naudojimąsi skaitmeninėmis paslaugomis įvairiose visuomenės veiklos srityse. Internetas tampa vyraujančia ryšių, verslo, viešųjų ir privačiųjų paslaugų teikimo ir socialinės bei kultūrinės sanglaudos platforma. Be to, naujomis kompiuterijos paradigmomis tampa debesijos kompiuterija ir programinė įranga kaip paslauga. Todėl transeuropinis visur esančios sparčiosios interneto prieigos ir naujoviškų skaitmeninių paslaugų prieinamumas yra labai svarbus ekonomikos augimui ir bendrajai rinkai; |
| --- | --- |

(26)

telekomunikacijų infrastruktūra vis labiau grindžiama internetu, o plačiajuosčio ryšio tinklų infrastruktūra skatina naudojimąsi skaitmeninėmis paslaugomis įvairiose visuomenės veiklos srityse. Internetas tampa vyraujančia ryšių, verslo, viešųjų ir privačiųjų paslaugų teikimo ir socialinės bei kultūrinės sanglaudos platforma. Be to, naujomis kompiuterijos paradigmomis tampa debesijos kompiuterija ir programinė įranga kaip paslauga. Todėl transeuropinis visur esančios sparčiosios interneto prieigos ir naujoviškų skaitmeninių paslaugų prieinamumas yra labai svarbus ekonomikos augimui ir bendrajai rinkai;

| (27) | šiuolaikiški, sparčiojo interneto tinklai yra ateičiai labai svarbi infrastruktūra, nes padeda užtikrinti Europos įmonių, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), kurios išlaidų veiksmingumui padidinti pageidauja naudotis debesijos kompiuterija, tarpusavio ryšį. Siekiant išvengti infrastruktūros dubliavimo, neišstumti privačiųjų investicijų ir labiau stiprinti pajėgumus, kad atsivertų naujų investavimo galimybių ir būtų skatinama įgyvendinti sąnaudų mažinimo priemones, reikia imtis gerinti Sąjungos paramos plačiajuosčiam ryšiui pagal EITP derinimą su visais kitais esamais paramos plačiajuosčiam ryšiui šaltiniais, be kita ko, pagal nacionalinius plačiajuosčio ryšio planus; |
| --- | --- |

(27)

šiuolaikiški, sparčiojo interneto tinklai yra ateičiai labai svarbi infrastruktūra, nes padeda užtikrinti Europos įmonių, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), kurios išlaidų veiksmingumui padidinti pageidauja naudotis debesijos kompiuterija, tarpusavio ryšį. Siekiant išvengti infrastruktūros dubliavimo, neišstumti privačiųjų investicijų ir labiau stiprinti pajėgumus, kad atsivertų naujų investavimo galimybių ir būtų skatinama įgyvendinti sąnaudų mažinimo priemones, reikia imtis gerinti Sąjungos paramos plačiajuosčiam ryšiui pagal EITP derinimą su visais kitais esamais paramos plačiajuosčiam ryšiui šaltiniais, be kita ko, pagal nacionalinius plačiajuosčio ryšio planus;

| (28) | strategijoje „Europa 2020“ raginama įgyvendinti Europos skaitmeninę darbotvarkę, kurioje nustatoma stabili investicijų į atvirą ir konkurencingą sparčiojo interneto infrastruktūrą ir susijusias paslaugas skatinimo teisės sistema. Turėtų būti siekiama, kad iki 2020 m. Europa turėtų sparčiausią pasaulyje plačiajuostį ryšį, grindžiamą pažangiausiomis technologijomis. |
| --- | --- |

(28)

strategijoje „Europa 2020“ raginama įgyvendinti Europos skaitmeninę darbotvarkę, kurioje nustatoma stabili investicijų į atvirą ir konkurencingą sparčiojo interneto infrastruktūrą ir susijusias paslaugas skatinimo teisės sistema. Turėtų būti siekiama, kad iki 2020 m. Europa turėtų sparčiausią pasaulyje plačiajuostį ryšį, grindžiamą pažangiausiomis technologijomis.

| (29) | 2010 m. gegužės 31 d. Taryba padarė išvadą, kad Sąjunga turėtų skirti būtinų išteklių skaitmeninės bendrosios rinkos, pagrįstos sparčiu ir itin sparčiu interneto ryšiu bei suderinamomis programomis, plėtrai, ir pripažino, kad efektyvios ir konkurencingos investicijos į kitos kartos plačiajuosčio ryšio tinklus bus būtinos inovacijų diegimo, vartotojų galimybės rinktis ir Sąjungos konkurencingumo požiūriu, be to, galėtų padėti užtikrinti geresnę gyvenimo kokybę: būtų teikiamos geresnės sveikatos priežiūros paslaugos, transportas būtų saugesnis, būtų galima naudotis naujosiomis medijomis ir lengviau įsigyti prekių, paslaugų ir žinių, ypač kitose valstybėse; |
| --- | --- |

(29)

2010 m. gegužės 31 d. Taryba padarė išvadą, kad Sąjunga turėtų skirti būtinų išteklių skaitmeninės bendrosios rinkos, pagrįstos sparčiu ir itin sparčiu interneto ryšiu bei suderinamomis programomis, plėtrai, ir pripažino, kad efektyvios ir konkurencingos investicijos į kitos kartos plačiajuosčio ryšio tinklus bus būtinos inovacijų diegimo, vartotojų galimybės rinktis ir Sąjungos konkurencingumo požiūriu, be to, galėtų padėti užtikrinti geresnę gyvenimo kokybę: būtų teikiamos geresnės sveikatos priežiūros paslaugos, transportas būtų saugesnis, būtų galima naudotis naujosiomis medijomis ir lengviau įsigyti prekių, paslaugų ir žinių, ypač kitose valstybėse;

| (30) | pagrindinis vaidmuo plečiant ir modernizuojant plačiajuosčio ryšio tinklus turėtų tekti privačiajam sektoriui, o jam turėtų padėti konkurencijai ir investicijoms palanki reguliavimo sistema. Kai privačios investicijos nėra pakankamos, valstybės narės turėtų dėti reikiamas pastangas, kad būtų pasiekti skaitmeninės darbotvarkės tikslai. Plačiajuosčiam ryšiui skirta valstybės finansinė parama turėtų būti teikiama tik finansinėms priemonėms, susijusioms su programomis ar iniciatyvomis, kurios skirtos projektams, kurių vien tik privatusis sektorius finansuoti negali, o tai turi būti patvirtinama atlikus ex ante vertinimą ir nustačius, kad esama rinkos trūkumų arba kad investavimo aplinka nėra optimali; |
| --- | --- |

(30)

pagrindinis vaidmuo plečiant ir modernizuojant plačiajuosčio ryšio tinklus turėtų tekti privačiajam sektoriui, o jam turėtų padėti konkurencijai ir investicijoms palanki reguliavimo sistema. Kai privačios investicijos nėra pakankamos, valstybės narės turėtų dėti reikiamas pastangas, kad būtų pasiekti skaitmeninės darbotvarkės tikslai. Plačiajuosčiam ryšiui skirta valstybės finansinė parama turėtų būti teikiama tik finansinėms priemonėms, susijusioms su programomis ar iniciatyvomis, kurios skirtos projektams, kurių vien tik privatusis sektorius finansuoti negali, o tai turi būti patvirtinama atlikus ex ante vertinimą ir nustačius, kad esama rinkos trūkumų arba kad investavimo aplinka nėra optimali;

| (31) | taigi itin svarbu laikantis technologinio neutralumo principo skatinti sparčiojo ir itin spartaus plačiajuosčio ryšio tinklų diegimą visoje Sąjungoje ir sukurti palankias sąlygas kurti ir diegti transeuropines skaitmenines paslaugas. Dėl viešųjų investicijų pagal finansines priemones į sparčiojo ir itin spartaus plačiajuosčio ryšio tinklus neturi atsirasti rinkos iškraipymų ar būti sukurta investuoti atgrasančių veiksnių. Jos turėtų būti naudojamos privačiosioms investicijoms pritraukti ir tik tais atvejais, kai stinga komercinio intereso investuoti; |
| --- | --- |

(31)

taigi itin svarbu laikantis technologinio neutralumo principo skatinti sparčiojo ir itin spartaus plačiajuosčio ryšio tinklų diegimą visoje Sąjungoje ir sukurti palankias sąlygas kurti ir diegti transeuropines skaitmenines paslaugas. Dėl viešųjų investicijų pagal finansines priemones į sparčiojo ir itin spartaus plačiajuosčio ryšio tinklus neturi atsirasti rinkos iškraipymų ar būti sukurta investuoti atgrasančių veiksnių. Jos turėtų būti naudojamos privačiosioms investicijoms pritraukti ir tik tais atvejais, kai stinga komercinio intereso investuoti;

| (32) | būtini keli įgyvendinimo būdai, kuriems reikia skirtingų finansavimo normų ir finansinių priemonių, kad būtų padidintas Sąjungos finansinės paramos efektyvumas ir poveikis, paskatintos privačiosios investicijos ir atsižvelgta į konkrečius atskirų projektų reikalavimus; |
| --- | --- |

(32)

būtini keli įgyvendinimo būdai, kuriems reikia skirtingų finansavimo normų ir finansinių priemonių, kad būtų padidintas Sąjungos finansinės paramos efektyvumas ir poveikis, paskatintos privačiosios investicijos ir atsižvelgta į konkrečius atskirų projektų reikalavimus;

| (33) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente dėl transeuropinių tinklų telekomunikacijų infrastruktūros srityje gairių bus nustatyti kriterijai, pagal kuriuos bus galima teikti finansinę paramą bendro intereso projektams pagal šį reglamentą; |
| --- | --- |

(33)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente dėl transeuropinių tinklų telekomunikacijų infrastruktūros srityje gairių bus nustatyti kriterijai, pagal kuriuos bus galima teikti finansinę paramą bendro intereso projektams pagal šį reglamentą;

| (34) | bendrojoje mokslinių tyrimų ir inovacijų programoje „Horizontas 2020“ (12) daug dėmesio bus skiriama, inter alia, visuomenės uždavinių sprendimui (pvz., pažangiam, ekologiškam, prieinamam ir integruotam transportui, saugiai, švariai ir efektyviai vartojamai energijai, informacinėmis ir ryšių technologijomis grindžiamoms sveikatos ir valdymo paslaugoms bei darniajam vystymuisi), kad būtų tiesiogiai sprendžiami strategijoje „Europa 2020“ nurodyti uždaviniai, remiant labai įvairią veiklą, pradedant moksliniais tyrimais ir baigiant rinka. Pagal programą „Horizontas 2020“ parama bus teikiama visais inovacijų diegimo grandinės etapais, visų pirma su rinka labiau susijusiai veiklai, įskaitant naujoviškas finansines priemones. Kad būtų užtikrintas didesnis Sąjungos finansavimo poveikis ir suderinamumas, EITP bus užtikrinta glaudi sinergija su programa „Horizontas 2020“; |
| --- | --- |

(34)

bendrojoje mokslinių tyrimų ir inovacijų programoje „Horizontas 2020“ (12) daug dėmesio bus skiriama, inter alia, visuomenės uždavinių sprendimui (pvz., pažangiam, ekologiškam, prieinamam ir integruotam transportui, saugiai, švariai ir efektyviai vartojamai energijai, informacinėmis ir ryšių technologijomis grindžiamoms sveikatos ir valdymo paslaugoms bei darniajam vystymuisi), kad būtų tiesiogiai sprendžiami strategijoje „Europa 2020“ nurodyti uždaviniai, remiant labai įvairią veiklą, pradedant moksliniais tyrimais ir baigiant rinka. Pagal programą „Horizontas 2020“ parama bus teikiama visais inovacijų diegimo grandinės etapais, visų pirma su rinka labiau susijusiai veiklai, įskaitant naujoviškas finansines priemones. Kad būtų užtikrintas didesnis Sąjungos finansavimo poveikis ir suderinamumas, EITP bus užtikrinta glaudi sinergija su programa „Horizontas 2020“;

| (35) | Komisija savo 2010 m. liepos 20 d. komunikate „Kuriama saugi Europos kelių eismo erdvė. 2011–2020 m. kelių eismo saugos politikos kryptys“ nustatė saugiai infrastruktūrai palankių politinių veiksmų pagrindą, kuris yra esminis aukų keliuose skaičiaus sumažinimo 50 proc. iki 2020 m. elementas. Todėl EITP turėtų užtikrinti, kad paraiškos dėl Sąjungos finansavimo atitiktų saugos reikalavimus, rekomendacijas ir tikslus, nustatytus visuose atitinkamuose kelių eismo saugą reglamentuojančiuose Sąjungos teisės aktuose. Vertinant EITP rezultatus reikėtų atsižvelgti į aukų Sąjungos kelių tinkle skaičiaus sumažėjimą; |
| --- | --- |

(35)

Komisija savo 2010 m. liepos 20 d. komunikate „Kuriama saugi Europos kelių eismo erdvė. 2011–2020 m. kelių eismo saugos politikos kryptys“ nustatė saugiai infrastruktūrai palankių politinių veiksmų pagrindą, kuris yra esminis aukų keliuose skaičiaus sumažinimo 50 proc. iki 2020 m. elementas. Todėl EITP turėtų užtikrinti, kad paraiškos dėl Sąjungos finansavimo atitiktų saugos reikalavimus, rekomendacijas ir tikslus, nustatytus visuose atitinkamuose kelių eismo saugą reglamentuojančiuose Sąjungos teisės aktuose. Vertinant EITP rezultatus reikėtų atsižvelgti į aukų Sąjungos kelių tinkle skaičiaus sumažėjimą;

| (36) | Sąjunga ir dauguma valstybių narių yra prisijungusios prie Jungtinių Tautų Neįgaliųjų teisių konvencijos, o kitos valstybės narės šiuo metu vykdo jos ratifikavimo procesą. Įgyvendinant atitinkamus projektus svarbu, kad šių projektų reikalavimais būtų atsižvelgta į prieinamumą asmenims su negalia, kaip nurodyta toje Konvencijoje; |
| --- | --- |

(36)

Sąjunga ir dauguma valstybių narių yra prisijungusios prie Jungtinių Tautų Neįgaliųjų teisių konvencijos, o kitos valstybės narės šiuo metu vykdo jos ratifikavimo procesą. Įgyvendinant atitinkamus projektus svarbu, kad šių projektų reikalavimais būtų atsižvelgta į prieinamumą asmenims su negalia, kaip nurodyta toje Konvencijoje;

| (37) | nors didelę investicijų pagal strategiją „Europa 2020“ dalį galima įgyvendinti rinkos ir reguliavimo priemonėmis, finansavimo uždaviniams įgyvendinti gali būti reikalingi viešieji veiksmai ir Sąjungos parama dotacijomis bei naujoviškomis finansinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

(37)

nors didelę investicijų pagal strategiją „Europa 2020“ dalį galima įgyvendinti rinkos ir reguliavimo priemonėmis, finansavimo uždaviniams įgyvendinti gali būti reikalingi viešieji veiksmai ir Sąjungos parama dotacijomis bei naujoviškomis finansinėmis priemonėmis;

| (38) | siekiant optimaliai panaudoti Sąjungos biudžetą, dotacijos turėtų būti nukreiptos į tuos projektus, kurie gauna nepakankamą finansavimą iš privačiojo sektoriaus; |
| --- | --- |

(38)

siekiant optimaliai panaudoti Sąjungos biudžetą, dotacijos turėtų būti nukreiptos į tuos projektus, kurie gauna nepakankamą finansavimą iš privačiojo sektoriaus;

| (39) | geležinkelių projektams dotacijos pagal šį reglamentą turėtų būti teikiamos, nes jie duoda pajamų iš privalomų rinkliavų remiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES (13); |
| --- | --- |

(39)

geležinkelių projektams dotacijos pagal šį reglamentą turėtų būti teikiamos, nes jie duoda pajamų iš privalomų rinkliavų remiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES (13);

| (40) | fiskalinės priemonės daugelyje valstybių narių paskatins arba jau paskatino valdžios institucijas iš naujo įvertinti savo infrastruktūros investicijų programas. Šiomis aplinkybėmis viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė gali būti laikoma veiksminga priemone infrastruktūros projektams, kuriais užtikrinamas tokių politikos tikslų kaip kova su klimato kaita, alternatyvių energijos išteklių ir energijos bei išteklių vartojimo efektyvumo skatinimas, darniojo transporto rėmimas ir plačiajuosčio ryšio tinklų diegimas, įgyvendinti. Komisija savo 2009 m. lapkričio 19 d. komunikate „Privačiųjų ir viešųjų investicijų telkimas ekonomikai gaivinti ir ilgalaikiams struktūriniams pokyčiams skatinti. Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės plėtojimas“ įsipareigojo gerinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių galimybes gauti finansavimą, išplečiant esamų finansinių priemonių taikymo sritį; |
| --- | --- |

(40)

fiskalinės priemonės daugelyje valstybių narių paskatins arba jau paskatino valdžios institucijas iš naujo įvertinti savo infrastruktūros investicijų programas. Šiomis aplinkybėmis viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė gali būti laikoma veiksminga priemone infrastruktūros projektams, kuriais užtikrinamas tokių politikos tikslų kaip kova su klimato kaita, alternatyvių energijos išteklių ir energijos bei išteklių vartojimo efektyvumo skatinimas, darniojo transporto rėmimas ir plačiajuosčio ryšio tinklų diegimas, įgyvendinti. Komisija savo 2009 m. lapkričio 19 d. komunikate „Privačiųjų ir viešųjų investicijų telkimas ekonomikai gaivinti ir ilgalaikiams struktūriniams pokyčiams skatinti. Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės plėtojimas“ įsipareigojo gerinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių galimybes gauti finansavimą, išplečiant esamų finansinių priemonių taikymo sritį;

| (41) | Komisija savo 2010 m. spalio 19 d. komunikate "ES biudžeto peržiūra" pabrėžė, kad pagal bendrą taisyklę ilgalaikį komercinį potencialą turinčių projektų atveju Sąjungos lėšos turėtų būti naudojamos įgyvendinant partnerystę su finansų ir bankų sektoriais, visų pirma su Europos investicijų banku ir valstybių narių viešosiomis finansų įstaigomis, taip pat kitomis tarptautinėmis finansų įstaigomis ir privačiuoju finansų sektoriumi, be kita ko, nacionaliniu ir regioniniu lygiu; |
| --- | --- |

(41)

Komisija savo 2010 m. spalio 19 d. komunikate "ES biudžeto peržiūra" pabrėžė, kad pagal bendrą taisyklę ilgalaikį komercinį potencialą turinčių projektų atveju Sąjungos lėšos turėtų būti naudojamos įgyvendinant partnerystę su finansų ir bankų sektoriais, visų pirma su Europos investicijų banku ir valstybių narių viešosiomis finansų įstaigomis, taip pat kitomis tarptautinėmis finansų įstaigomis ir privačiuoju finansų sektoriumi, be kita ko, nacionaliniu ir regioniniu lygiu;

| (42) | finansinės priemonės turėtų būti naudojamos konkretiems rinkos poreikiams tenkinti, akivaizdžią Sąjungos pridėtinę vertę turintiems veiksmams, kurie atitinka EITP tikslus, ir neturėtų išstumti privačiojo finansavimo. Jos turėtų sustiprinti Sąjungos biudžeto išlaidų sverto poveikį ir užtikrinti didesnį privačiojo sektoriaus finansavimo pritraukimo didinamąjį poveikį. Tai ypač svarbu atsižvelgiant į tai, kad sunku gauti kreditą ir kad viešojo finansavimo galimybės ribotos, ir siekiant paremti Europos ekonomikos atgaivinimą. Prieš nuspręsdama naudoti finansines priemones, Komisija turėtų atlikti atitinkamos priemonės ex ante vertinimą, kaip reikalaujama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (14); |
| --- | --- |

(42)

finansinės priemonės turėtų būti naudojamos konkretiems rinkos poreikiams tenkinti, akivaizdžią Sąjungos pridėtinę vertę turintiems veiksmams, kurie atitinka EITP tikslus, ir neturėtų išstumti privačiojo finansavimo. Jos turėtų sustiprinti Sąjungos biudžeto išlaidų sverto poveikį ir užtikrinti didesnį privačiojo sektoriaus finansavimo pritraukimo didinamąjį poveikį. Tai ypač svarbu atsižvelgiant į tai, kad sunku gauti kreditą ir kad viešojo finansavimo galimybės ribotos, ir siekiant paremti Europos ekonomikos atgaivinimą. Prieš nuspręsdama naudoti finansines priemones, Komisija turėtų atlikti atitinkamos priemonės ex ante vertinimą, kaip reikalaujama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (14);

| (43) | strategijoje „Europa 2020“ Komisija įsipareigojo sutelkti Sąjungos finansines priemones pagal nuoseklią finansavimo strategiją, kuria remiantis infrastruktūrai finansuoti sutelkiamos Sąjungos ir nacionalinės viešosios bei privačiosios lėšos. Tas įsipareigojimas pagrįstas argumentu, kad daugeliu atvejų nepakankamas investicijas ir rinkos trūkumus galima veiksmingiau taisyti finansinėmis priemonėmis, o ne dotacijomis; |
| --- | --- |

(43)

strategijoje „Europa 2020“ Komisija įsipareigojo sutelkti Sąjungos finansines priemones pagal nuoseklią finansavimo strategiją, kuria remiantis infrastruktūrai finansuoti sutelkiamos Sąjungos ir nacionalinės viešosios bei privačiosios lėšos. Tas įsipareigojimas pagrįstas argumentu, kad daugeliu atvejų nepakankamas investicijas ir rinkos trūkumus galima veiksmingiau taisyti finansinėmis priemonėmis, o ne dotacijomis;

| (44) | pagal EITP turėtų būti numatytos finansinės priemonės, kad skatintų į infrastruktūrą daug investuoti privačiojo sektoriaus investuotojus ir finansų įstaigas. Kad finansinės priemonės būtų pakankamai patrauklios privačiajam sektoriui, jas reikėtų planuoti ir įgyvendinti, tinkamai atsižvelgiant į administracinės naštos paprastinimą ir mažinimą, bet jomis taip pat turėtų būti galima lanksčiai patenkinti nustatytus finansavimo poreikius. Tos priemonės turėtų būti kuriamos remiantis patirtimi, įgyta įgyvendinant 2007–2013 m. DFP finansines priemones, pvz., TEN-T projektų paskolų garantijų priemonę, rizikos pasidalijimo finansinę priemonę, 2020 m. Europos energetikos, klimato kaitos ir infrastruktūros fondą (fondas „Marguerite“) ir rizikos pasidalijimo priemonę strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos projektų obligacijoms; |
| --- | --- |

(44)

pagal EITP turėtų būti numatytos finansinės priemonės, kad skatintų į infrastruktūrą daug investuoti privačiojo sektoriaus investuotojus ir finansų įstaigas. Kad finansinės priemonės būtų pakankamai patrauklios privačiajam sektoriui, jas reikėtų planuoti ir įgyvendinti, tinkamai atsižvelgiant į administracinės naštos paprastinimą ir mažinimą, bet jomis taip pat turėtų būti galima lanksčiai patenkinti nustatytus finansavimo poreikius. Tos priemonės turėtų būti kuriamos remiantis patirtimi, įgyta įgyvendinant 2007–2013 m. DFP finansines priemones, pvz., TEN-T projektų paskolų garantijų priemonę, rizikos pasidalijimo finansinę priemonę, 2020 m. Europos energetikos, klimato kaitos ir infrastruktūros fondą (fondas „Marguerite“) ir rizikos pasidalijimo priemonę strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos projektų obligacijoms;

| (45) | reikėtų ištirti galimybes naujoviškomis finansinėmis priemonėmis, pavyzdžiui, projektų obligacijomis, remti Europos pridėtinę vertę turinčios transporto infrastruktūros finansavimą atsižvelgiant į ex ante vertinimo ir kitų susijusių vertinimų, visų pirma nepriklausomo strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos vertinimo 2015 m., rezultatus; |
| --- | --- |

(45)

reikėtų ištirti galimybes naujoviškomis finansinėmis priemonėmis, pavyzdžiui, projektų obligacijomis, remti Europos pridėtinę vertę turinčios transporto infrastruktūros finansavimą atsižvelgiant į ex ante vertinimo ir kitų susijusių vertinimų, visų pirma nepriklausomo strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos vertinimo 2015 m., rezultatus;

| (46) | siekiant geriau panaudoti EITP skirtas biudžeto lėšas, Komisija turėtų užtikrinti visų finansinių priemonių, nustatytų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 680/2007 (15), ir rizikos pasidalijimo priemonės projektų obligacijoms, nustatytoms pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą 1639/2006/EB (16), tęstinumą, jas pakeičiant skolos ir nuosavo kapitalo priemonėmis pagal šį reglamentą, remiantis ex ante vertinimu, kaip numatyta Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 966/2012; |
| --- | --- |

(46)

siekiant geriau panaudoti EITP skirtas biudžeto lėšas, Komisija turėtų užtikrinti visų finansinių priemonių, nustatytų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 680/2007 (15), ir rizikos pasidalijimo priemonės projektų obligacijoms, nustatytoms pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą 1639/2006/EB (16), tęstinumą, jas pakeičiant skolos ir nuosavo kapitalo priemonėmis pagal šį reglamentą, remiantis ex ante vertinimu, kaip numatyta Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 966/2012;

| (47) | parenkant veiksmingiausios formos finansinę paramą, reikėtų tinkamai atsižvelgti į finansavimo reikalavimus atitinkančių projektų ypatumus konkretaus sektoriaus ir projekto atžvilgiu. Kad būtų galima kuo veiksmingiau panaudoti Sąjungos biudžetą ir sustiprinti Sąjungos finansinės paramos didinamąjį poveikį energetikos sektoriuje, Komisija turėtų, kiek įmanoma ir atsižvelgdama į rinkos susidomėjimą, stengtis atitinkamais atvejais teikti prioritetą finansinių priemonių naudojimui, kartu laikydamasi finansinių priemonių naudojimui nustatytos viršutinės ribos pagal šį reglamentą. Energetikos projektų rengėjai turėtų būti skatinami išnagrinėti galimybę pasinaudoti finansinėmis priemonėmis prieš prašydami suteikti dotacijas darbams. Šiuo atžvilgiu Komisija turėtų teikti tinkamą paramą, kad finansinės priemonės būtų panaudojamos maksimaliai; |
| --- | --- |

(47)

parenkant veiksmingiausios formos finansinę paramą, reikėtų tinkamai atsižvelgti į finansavimo reikalavimus atitinkančių projektų ypatumus konkretaus sektoriaus ir projekto atžvilgiu. Kad būtų galima kuo veiksmingiau panaudoti Sąjungos biudžetą ir sustiprinti Sąjungos finansinės paramos didinamąjį poveikį energetikos sektoriuje, Komisija turėtų, kiek įmanoma ir atsižvelgdama į rinkos susidomėjimą, stengtis atitinkamais atvejais teikti prioritetą finansinių priemonių naudojimui, kartu laikydamasi finansinių priemonių naudojimui nustatytos viršutinės ribos pagal šį reglamentą. Energetikos projektų rengėjai turėtų būti skatinami išnagrinėti galimybę pasinaudoti finansinėmis priemonėmis prieš prašydami suteikti dotacijas darbams. Šiuo atžvilgiu Komisija turėtų teikti tinkamą paramą, kad finansinės priemonės būtų panaudojamos maksimaliai;

| (48) | elektros energijos, dujų ir anglies dioksido sektorių bendro intereso projektams turėtų būti galima skirti Sąjungos finansinę paramą tyrimams ir, tam tikromis sąlygomis, darbams dotacijų arba naujoviškų finansinių priemonių forma. Taip būtų užtikrinta, kad konkretiems poreikiams pritaikyta parama galės būti teikiama tiems bendro intereso projektams, kurie pagal esamą reguliavimo sistemą ir rinkos sąlygas laikomi neperspektyviais. Energetikos srityje svarbu vengti bet kokių konkurencijos iškraipymų, ypač tarp projektų, kuriais prisidedama prie to paties Sąjungos prioritetinio koridoriaus kūrimo. Teikiant tokią finansinę paramą turėtų būti užtikrinta būtina sinergija su Europos struktūriniais ir investiciniais fondais, iš kurių bus finansuojami vietos ar regioninės reikšmės pažangieji energijos skirstymo tinklai. Į bendro intereso projektus investuojama remiantis trijų pakopų logika. Pirma, investavimo pirmenybė turėtų būti suteikta rinkai. Antra, jei rinka neinvestuoja, reikėtų ieškoti reguliavimo sprendimų, prireikus reikėtų patikslinti atitinkamą reguliavimo sistemą ir užtikrinti, kad atitinkama reguliavimo sistema būtų tinkamai taikoma. Trečia, jei pirmųjų dviejų pakopų nepakanka, kad būtų užtikrintos reikiamos investicijos į bendro intereso projektus, galėtų būti teikiama Sąjungos finansinė parama, jei bendro intereso projektas atitinka nustatytus tinkamumo kriterijus; |
| --- | --- |

(48)

elektros energijos, dujų ir anglies dioksido sektorių bendro intereso projektams turėtų būti galima skirti Sąjungos finansinę paramą tyrimams ir, tam tikromis sąlygomis, darbams dotacijų arba naujoviškų finansinių priemonių forma. Taip būtų užtikrinta, kad konkretiems poreikiams pritaikyta parama galės būti teikiama tiems bendro intereso projektams, kurie pagal esamą reguliavimo sistemą ir rinkos sąlygas laikomi neperspektyviais. Energetikos srityje svarbu vengti bet kokių konkurencijos iškraipymų, ypač tarp projektų, kuriais prisidedama prie to paties Sąjungos prioritetinio koridoriaus kūrimo. Teikiant tokią finansinę paramą turėtų būti užtikrinta būtina sinergija su Europos struktūriniais ir investiciniais fondais, iš kurių bus finansuojami vietos ar regioninės reikšmės pažangieji energijos skirstymo tinklai. Į bendro intereso projektus investuojama remiantis trijų pakopų logika. Pirma, investavimo pirmenybė turėtų būti suteikta rinkai. Antra, jei rinka neinvestuoja, reikėtų ieškoti reguliavimo sprendimų, prireikus reikėtų patikslinti atitinkamą reguliavimo sistemą ir užtikrinti, kad atitinkama reguliavimo sistema būtų tinkamai taikoma. Trečia, jei pirmųjų dviejų pakopų nepakanka, kad būtų užtikrintos reikiamos investicijos į bendro intereso projektus, galėtų būti teikiama Sąjungos finansinė parama, jei bendro intereso projektas atitinka nustatytus tinkamumo kriterijus;

| (49) | vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 347/2013 14 straipsniu, visiems to reglamento II priedo 1, 2 ir 4 punktuose nurodytoms kategorijoms priskiriamiems bendro intereso projektams galima skirti Sąjungos finansinę paramą dotacijų forma tyrimams ir finansinių priemonių forma. Dotacijos darbams gali būti naudojamos veiksmams, kuriais prisidedama prie tų bendro intereso projektų, kuriais pagal Reglamento (ES) Nr. 347/2013 14 straipsnį visų pirma daromas itin didelis teigiamas išorinis poveikis ir kurie nėra komerciškai perspektyvūs pagal projekto verslo planą ir kitus įvertinimus, kuriuos atlieka, visų pirma, galimi investuotojai, kreditoriai arba nacionalinės reguliavimo institucijos; |
| --- | --- |

(49)

vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 347/2013 14 straipsniu, visiems to reglamento II priedo 1, 2 ir 4 punktuose nurodytoms kategorijoms priskiriamiems bendro intereso projektams galima skirti Sąjungos finansinę paramą dotacijų forma tyrimams ir finansinių priemonių forma. Dotacijos darbams gali būti naudojamos veiksmams, kuriais prisidedama prie tų bendro intereso projektų, kuriais pagal Reglamento (ES) Nr. 347/2013 14 straipsnį visų pirma daromas itin didelis teigiamas išorinis poveikis ir kurie nėra komerciškai perspektyvūs pagal projekto verslo planą ir kitus įvertinimus, kuriuos atlieka, visų pirma, galimi investuotojai, kreditoriai arba nacionalinės reguliavimo institucijos;

| (50) | siekdama užtikrinti, kad finansinių priemonių lėšos būtų skiriamos kuo įvairesnių sektorių paramos gavėjams, ir paskatinti laipsnišką geografinį diversifikavimą tarp valstybių narių, išskirtinį dėmesį skiriant valstybėms narėms, atitinkančioms finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, Komisija, įgyvendindama partnerystę su Europos investiciniu banku, bendromis iniciatyvomis, kaip antai Europos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės pavyzdinis centras (EPEC) ir Bendroji pagalba projektams Europos regionuose remti (Jaspers), turėtų teikti valstybėms narėms paramą plėtojant atitinkamą projektų, kuriems galėtų būti skirtas finansavimas, sistemą; |
| --- | --- |

(50)

siekdama užtikrinti, kad finansinių priemonių lėšos būtų skiriamos kuo įvairesnių sektorių paramos gavėjams, ir paskatinti laipsnišką geografinį diversifikavimą tarp valstybių narių, išskirtinį dėmesį skiriant valstybėms narėms, atitinkančioms finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, Komisija, įgyvendindama partnerystę su Europos investiciniu banku, bendromis iniciatyvomis, kaip antai Europos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės pavyzdinis centras (EPEC) ir Bendroji pagalba projektams Europos regionuose remti (Jaspers), turėtų teikti valstybėms narėms paramą plėtojant atitinkamą projektų, kuriems galėtų būti skirtas finansavimas, sistemą;

| (51) | finansinės priemonės pagal šį reglamentą turėtų atitikti Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 VIII antraštinėje dalyje ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 1268/2012 (17) nustatytas taisykles, bei finansinėms priemonėms taikomas geriausios praktikos taisykles; |
| --- | --- |

(51)

finansinės priemonės pagal šį reglamentą turėtų atitikti Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 VIII antraštinėje dalyje ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 1268/2012 (17) nustatytas taisykles, bei finansinėms priemonėms taikomas geriausios praktikos taisykles;

| (52) | dėl finansinių priemonių sąlygų į darbo programas gali reikėti įtraukti papildomų reikalavimų, pavyzdžiui, kad būtų užtikrintos konkurencingos rinkos, atsižvelgiant į Sąjungos politikos krypčių pokyčius, technologinę plėtrą ir kitus veiksnius, kurie gali tapti svarbūs; |
| --- | --- |

(52)

dėl finansinių priemonių sąlygų į darbo programas gali reikėti įtraukti papildomų reikalavimų, pavyzdžiui, kad būtų užtikrintos konkurencingos rinkos, atsižvelgiant į Sąjungos politikos krypčių pokyčius, technologinę plėtrą ir kitus veiksnius, kurie gali tapti svarbūs;

| (53) | daugiametis paramos pagal EITP programavimas turėtų būti nukreiptas į Sąjungos prioritetų rėmimą, užtikrinant būtinus finansinius išteklius ir bendrų Sąjungos ir valstybių narių veiksmų nuoseklumą, skaidrumą ir tęstinumą. Pasiūlymų, pateiktų įgyvendinus pirmąją daugiametę darbo programą transporto sektoriuje, sąnaudos turėtų būti laikomos atitinkančiomis finansavimo reikalavimus nuo 2014 m. sausio 1 d., siekiant užtikrinti projektų, kuriems jau taikomas Reglamentas (EB) Nr. 680/2007, tęstinumą; |
| --- | --- |

(53)

daugiametis paramos pagal EITP programavimas turėtų būti nukreiptas į Sąjungos prioritetų rėmimą, užtikrinant būtinus finansinius išteklius ir bendrų Sąjungos ir valstybių narių veiksmų nuoseklumą, skaidrumą ir tęstinumą. Pasiūlymų, pateiktų įgyvendinus pirmąją daugiametę darbo programą transporto sektoriuje, sąnaudos turėtų būti laikomos atitinkančiomis finansavimo reikalavimus nuo 2014 m. sausio 1 d., siekiant užtikrinti projektų, kuriems jau taikomas Reglamentas (EB) Nr. 680/2007, tęstinumą;

| (54) | kadangi kai kuriems infrastruktūros projektams įgyvendinti reikia didelio biudžeto, turėtų būti numatyta nuostata dėl galimybės padalinti biudžeto įsipareigojimus, susijusius su kai kuriems veiksmams skirta finansine parama, į metines dalis; |
| --- | --- |

(54)

kadangi kai kuriems infrastruktūros projektams įgyvendinti reikia didelio biudžeto, turėtų būti numatyta nuostata dėl galimybės padalinti biudžeto įsipareigojimus, susijusius su kai kuriems veiksmams skirta finansine parama, į metines dalis;

| (55) | atsižvelgiant į Sąjungos lygmeniu esamus išteklius, norint pasiekti pageidaujamą poveikį, reikia susitelkti į svarbiausią, didžiausią Sąjungos pridėtinę vertę turinčius projektus. Todėl paramą reikėtų sutelkti į pagrindinį tinklą ir į bendro intereso eismo valdymo sistemų projektus, visų pirma oro eismo valdymo sistemų, grindžiamų naujos kartos Europos oro eismo valdymo sistema (SESAR), kurioms reikia maždaug 3 000 mln. EUR Sąjungos biudžeto lėšų, taip pat Išmaniosios transporto sistemos (ITS), Laivų eismo stebėjimo ir informacijos sistemų (VTMIS), Upių informacijos tarnybų (RIS) ir Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (ERTMS). Energetikos sektoriuje finansinė parama daugiausia turėtų būti teikiama siekiant baigti kurti energetikos vidaus rinką, užtikrinti tiekimo saugumą, skatinti tvarumą, inter alia, užtikrinant atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos perdavimą iš gamybos centrų į vartojimo centrus bei saugyklas ir pritraukti viešąsias ir privačiąsias investicijas. Telekomunikacijų sektoriuje finansinė parama pirmiausia turėtų būti skiriama projektams, kuriais bus sukurta plačiajuosčio ryšio paklausa, įskaitant Europos skaitmeninių paslaugų infrastruktūros kūrimą, nes tai turėtų paskatinti investicijas į plačiajuosčio ryšio tinklų diegimą; |
| --- | --- |

(55)

atsižvelgiant į Sąjungos lygmeniu esamus išteklius, norint pasiekti pageidaujamą poveikį, reikia susitelkti į svarbiausią, didžiausią Sąjungos pridėtinę vertę turinčius projektus. Todėl paramą reikėtų sutelkti į pagrindinį tinklą ir į bendro intereso eismo valdymo sistemų projektus, visų pirma oro eismo valdymo sistemų, grindžiamų naujos kartos Europos oro eismo valdymo sistema (SESAR), kurioms reikia maždaug 3 000 mln. EUR Sąjungos biudžeto lėšų, taip pat Išmaniosios transporto sistemos (ITS), Laivų eismo stebėjimo ir informacijos sistemų (VTMIS), Upių informacijos tarnybų (RIS) ir Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (ERTMS). Energetikos sektoriuje finansinė parama daugiausia turėtų būti teikiama siekiant baigti kurti energetikos vidaus rinką, užtikrinti tiekimo saugumą, skatinti tvarumą, inter alia, užtikrinant atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos perdavimą iš gamybos centrų į vartojimo centrus bei saugyklas ir pritraukti viešąsias ir privačiąsias investicijas. Telekomunikacijų sektoriuje finansinė parama pirmiausia turėtų būti skiriama projektams, kuriais bus sukurta plačiajuosčio ryšio paklausa, įskaitant Europos skaitmeninių paslaugų infrastruktūros kūrimą, nes tai turėtų paskatinti investicijas į plačiajuosčio ryšio tinklų diegimą;

| (56) | energetikos sektoriuje numatomas biudžetas turėtų būti prioriteto tvarka skiriamas finansinių priemonių forma, atsižvelgiant į paklausą rinkoje. Telekomunikacijų sektoriuje bendro intereso projektams turėtų būti galima skirti Sąjungos finansinę paramą pagrindinėms paslaugų platformoms, bendrosioms paslaugoms ir horizontaliesiems veiksmams dotacijų ir pirkimo forma. Plačiajuosčio ryšio diegimo veiksmams, įskaitant veiksmus, kuriais skatinama plačiajuosčio ryšio paklausa, turėtų būti galima skirti Sąjungos finansinę paramą finansinių priemonių forma; |
| --- | --- |

(56)

energetikos sektoriuje numatomas biudžetas turėtų būti prioriteto tvarka skiriamas finansinių priemonių forma, atsižvelgiant į paklausą rinkoje. Telekomunikacijų sektoriuje bendro intereso projektams turėtų būti galima skirti Sąjungos finansinę paramą pagrindinėms paslaugų platformoms, bendrosioms paslaugoms ir horizontaliesiems veiksmams dotacijų ir pirkimo forma. Plačiajuosčio ryšio diegimo veiksmams, įskaitant veiksmus, kuriais skatinama plačiajuosčio ryšio paklausa, turėtų būti galima skirti Sąjungos finansinę paramą finansinių priemonių forma;

| (57) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 347/2013 poveikio vertinimo metu atlikta analize, yra maždaug 100 elektros energijos srities ir 50 dujų srities bendro intereso projektų, kuriais daugiausia prisidedama įgyvendinant strateginius energetikos infrastruktūros prioritetinius koridorius ir sritis. Be to, kadangi numatoma, jog ateinančius du dešimtmečius Europos energetikos sistemoje vyraus elektros energija, įvertinta, kad parama bendro intereso elektros energijos projektams sudarys didžiąją finansinio energetikos paketo pagal EITP dalį. Kartu pažymint, kad šis vertinimas pasikeis gavus daugiau informacijos, ir atsižvelgiant į poreikį užtikrinti, kad būtų laikomasi Reglamento (ES) Nr. 347/2013, Komisija turėtų skirti deramą dėmesį elektros energijos projektams, siekdama, kad 2014–2020 m. laikotarpiu tiems projektams būtų galima skirti didžiąją finansinės paramos dalį, atsižvelgiant į paklausą rinkoje, siūlomų veiksmų kokybę ir parengtumo lygį, bei jų finansavimo poreikius. Šis siekis neturi įtakos galimam turimo energetikos projektams skirto finansavimo perskirstymui; |
| --- | --- |

(57)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 347/2013 poveikio vertinimo metu atlikta analize, yra maždaug 100 elektros energijos srities ir 50 dujų srities bendro intereso projektų, kuriais daugiausia prisidedama įgyvendinant strateginius energetikos infrastruktūros prioritetinius koridorius ir sritis. Be to, kadangi numatoma, jog ateinančius du dešimtmečius Europos energetikos sistemoje vyraus elektros energija, įvertinta, kad parama bendro intereso elektros energijos projektams sudarys didžiąją finansinio energetikos paketo pagal EITP dalį. Kartu pažymint, kad šis vertinimas pasikeis gavus daugiau informacijos, ir atsižvelgiant į poreikį užtikrinti, kad būtų laikomasi Reglamento (ES) Nr. 347/2013, Komisija turėtų skirti deramą dėmesį elektros energijos projektams, siekdama, kad 2014–2020 m. laikotarpiu tiems projektams būtų galima skirti didžiąją finansinės paramos dalį, atsižvelgiant į paklausą rinkoje, siūlomų veiksmų kokybę ir parengtumo lygį, bei jų finansavimo poreikius. Šis siekis neturi įtakos galimam turimo energetikos projektams skirto finansavimo perskirstymui;

| (58) | Komisija turėtų atlikti laikotarpio vidurio ir ex post vertinimus ir pranešti jų rezultatus Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui, kad būtų įvertintas finansavimo veiksmingumas ir efektyvumas bei jo poveikis bendriems EITP tikslams ir strategijos „Europa 2020“ prioritetams. Komisija turėtų viešai paskelbti informaciją apie konkrečius projektus pagal EITP. Ta informacija turėtų būti atnaujinama kasmet; |
| --- | --- |

(58)

Komisija turėtų atlikti laikotarpio vidurio ir ex post vertinimus ir pranešti jų rezultatus Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui, kad būtų įvertintas finansavimo veiksmingumas ir efektyvumas bei jo poveikis bendriems EITP tikslams ir strategijos „Europa 2020“ prioritetams. Komisija turėtų viešai paskelbti informaciją apie konkrečius projektus pagal EITP. Ta informacija turėtų būti atnaujinama kasmet;

| (59) | transporto ir energetikos srityse, remiantis Reglamente (ES) Nr. 1315/2013 ir Reglamente (ES) Nr. 347/2013 nustatytomis konkretiems sektoriams skirtomis gairėmis, parengti projektų, prioritetinių koridorių ir sričių, kuriems turėtų būti taikomas šis reglamentas, sąrašai, ir jie turėtų būti įtraukti į šio reglamento priedą. Transporto srityje, siekiant atsižvelgti į galimus politikos prioritetų ir technologinių galimybių pokyčius, taip pat į eismo srautus, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais priimami I priedo I dalies pakeitimai, ir išsamiai apibrėžti pagal 7 straipsnio 2 dalį finansavimo reikalavimus atitinkančių veiksmų išsamius finansavimo prioritetus, kurie turi atsispindėti darbo programose; |
| --- | --- |

(59)

transporto ir energetikos srityse, remiantis Reglamente (ES) Nr. 1315/2013 ir Reglamente (ES) Nr. 347/2013 nustatytomis konkretiems sektoriams skirtomis gairėmis, parengti projektų, prioritetinių koridorių ir sričių, kuriems turėtų būti taikomas šis reglamentas, sąrašai, ir jie turėtų būti įtraukti į šio reglamento priedą. Transporto srityje, siekiant atsižvelgti į galimus politikos prioritetų ir technologinių galimybių pokyčius, taip pat į eismo srautus, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais priimami I priedo I dalies pakeitimai, ir išsamiai apibrėžti pagal 7 straipsnio 2 dalį finansavimo reikalavimus atitinkančių veiksmų išsamius finansavimo prioritetus, kurie turi atsispindėti darbo programose;

| (60) | siekiant atsižvelgti į faktinį finansavimo poreikį pagal konkrečius transporto tikslus ir į laikotarpio vidurio vertinimo išvadas, kai nustatoma, kad yra būtina daugiau kaip 5 procentiniais punktais nukrypti nuo šio reglamento priedo VI dalyje nurodytam konkrečiam transporto tikslui skirto dydžio, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami kiekvienam konkrečiam transporto tikslui skirti orientaciniai procentiniai dydžiai. Konkretiems transporto tikslams skirti orientaciniai dydžiai netrukdo visos iš Sanglaudos fondo pervestos 11 305 500 000 EUR sumos panaudoti projektams, kuriais įgyvendinamas pagrindinis tinklas, arba projektams ir horizontaliesiems prioritetams, nurodytiems šio reglamento I priedo I dalyje; |
| --- | --- |

(60)

siekiant atsižvelgti į faktinį finansavimo poreikį pagal konkrečius transporto tikslus ir į laikotarpio vidurio vertinimo išvadas, kai nustatoma, kad yra būtina daugiau kaip 5 procentiniais punktais nukrypti nuo šio reglamento priedo VI dalyje nurodytam konkrečiam transporto tikslui skirto dydžio, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami kiekvienam konkrečiam transporto tikslui skirti orientaciniai procentiniai dydžiai. Konkretiems transporto tikslams skirti orientaciniai dydžiai netrukdo visos iš Sanglaudos fondo pervestos 11 305 500 000 EUR sumos panaudoti projektams, kuriais įgyvendinamas pagrindinis tinklas, arba projektams ir horizontaliesiems prioritetams, nurodytiems šio reglamento I priedo I dalyje;

| (61) | siekiant atsižvelgti į įgyvendinant EITP padarytas išvadas, įskaitant padarytas atlikus laikotarpio vidurio vertinimą, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamas bendrųjų gairių, į kurias reikia atsižvelgti nustatant skyrimo kriterijus, sąrašas; |
| --- | --- |

(61)

siekiant atsižvelgti į įgyvendinant EITP padarytas išvadas, įskaitant padarytas atlikus laikotarpio vidurio vertinimą, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamas bendrųjų gairių, į kurias reikia atsižvelgti nustatant skyrimo kriterijus, sąrašas;

| (62) | priimant deleguotuosius aktus pagal šį reglamentą, ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(62)

priimant deleguotuosius aktus pagal šį reglamentą, ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (63) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su daugiametėmis ir metinėmis darbo programomis. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (18); |
| --- | --- |

(63)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su daugiametėmis ir metinėmis darbo programomis. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (18);

| (64) | Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti apsaugoti proporcingomis priemonėmis per visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, atitinkamais atvejais, nuobaudų skyrimą pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012. Europos Parlamentas turėtų būti informuojamas apie visas tokias priemones; |
| --- | --- |

(64)

Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti apsaugoti proporcingomis priemonėmis per visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, atitinkamais atvejais, nuobaudų skyrimą pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012. Europos Parlamentas turėtų būti informuojamas apie visas tokias priemones;

| (65) | siekiant užtikrinti plačią ir sąžiningą EITP lėšomis finansuojamų projektų konkurenciją, sutarties forma turėtų atitikti projekto tikslus ir aplinkybes. Sutarties sąlygos turėtų būti parengtos taip, kad būtų sąžiningai paskirstyta su sutartimi susijusi rizika, siekiant kuo didesnio ekonominio efektyvumo ir kuo veiksmingesnio sutarties vykdymo. Šis principas turėtų būti taikomas neatsižvelgiant į tai, ar naudojamas nacionalinis, ar tarptautinis sutarties pavyzdys; |
| --- | --- |

(65)

siekiant užtikrinti plačią ir sąžiningą EITP lėšomis finansuojamų projektų konkurenciją, sutarties forma turėtų atitikti projekto tikslus ir aplinkybes. Sutarties sąlygos turėtų būti parengtos taip, kad būtų sąžiningai paskirstyta su sutartimi susijusi rizika, siekiant kuo didesnio ekonominio efektyvumo ir kuo veiksmingesnio sutarties vykdymo. Šis principas turėtų būti taikomas neatsižvelgiant į tai, ar naudojamas nacionalinis, ar tarptautinis sutarties pavyzdys;

| (66) | kai kuriuos bendros svarbos infrastruktūros projektus gali prireikti susieti su kaimyninėmis šalimis, besirengiančiomis stoti į Sąjungą šalimis ir kitomis trečiosiomis šalimis, ir šias šalis į juos įtraukti. Pasitelkus EITP, turėtų būti paprasčiau susieti ir finansuoti tuos infrastruktūros objektus, kad būtų užtikrintas Sąjungos biudžeto vidaus ir išorės priemonių suderinamumas; |
| --- | --- |

(66)

kai kuriuos bendros svarbos infrastruktūros projektus gali prireikti susieti su kaimyninėmis šalimis, besirengiančiomis stoti į Sąjungą šalimis ir kitomis trečiosiomis šalimis, ir šias šalis į juos įtraukti. Pasitelkus EITP, turėtų būti paprasčiau susieti ir finansuoti tuos infrastruktūros objektus, kad būtų užtikrintas Sąjungos biudžeto vidaus ir išorės priemonių suderinamumas;

| (67) | kai trečiosios šalys ir trečiosiose šalyse įsisteigę subjektai dalyvauja veiksmuose, kuriais prisidedama prie bendro intereso projektų, dotacijos gali būti suteikiamos tik tuo atveju, jei tikėtina, kad veiksmas nebus adekvačiai remiamas teikiant kitų formų finansinę paramą pagal EITP arba pagal kitas Sąjungos programas; |
| --- | --- |

(67)

kai trečiosios šalys ir trečiosiose šalyse įsisteigę subjektai dalyvauja veiksmuose, kuriais prisidedama prie bendro intereso projektų, dotacijos gali būti suteikiamos tik tuo atveju, jei tikėtina, kad veiksmas nebus adekvačiai remiamas teikiant kitų formų finansinę paramą pagal EITP arba pagal kitas Sąjungos programas;

| (68) | šio reglamento I priedo VII dalyje nurodyta bendroji gairė, pagal kurią Komisija turi atsižvelgti į socialinį poveikį klimatui ir aplinkai, neturėtų būti taikoma energetikos srityje, laikantis požiūrio, išdėstyto Reglamento (ES) Nr. 347/2013 4 straipsnio 4 dalyje; |
| --- | --- |

(68)

šio reglamento I priedo VII dalyje nurodyta bendroji gairė, pagal kurią Komisija turi atsižvelgti į socialinį poveikį klimatui ir aplinkai, neturėtų būti taikoma energetikos srityje, laikantis požiūrio, išdėstyto Reglamento (ES) Nr. 347/2013 4 straipsnio 4 dalyje;

| (69) | telekomunikacijų sektoriuje bendroji gairė atsižvelgti į Sąjungos paramos skatinamąjį poveikį viešosioms ir privačiosioms investicijoms turėtų būti taikoma tik tai skaitmeninių paslaugų infrastruktūrai, kuria siekiama paskatinti papildomas investicijas; |
| --- | --- |

(69)

telekomunikacijų sektoriuje bendroji gairė atsižvelgti į Sąjungos paramos skatinamąjį poveikį viešosioms ir privačiosioms investicijoms turėtų būti taikoma tik tai skaitmeninių paslaugų infrastruktūrai, kuria siekiama paskatinti papildomas investicijas;

| (70) | bendroji gairė atsižvelgti į tarpvalstybinį aspektą neturėtų būti taikoma plačiajuosčio ryšio tinklų atžvilgiu, kadangi visos investicijos į plačiajuostį ryšį, įskaitant tas, kurios įgyvendinamos valstybių narių teritorijose, padidins transeuropinių telekomunikacijų tinklų tarpusavio ryšį; |
| --- | --- |

(70)

bendroji gairė atsižvelgti į tarpvalstybinį aspektą neturėtų būti taikoma plačiajuosčio ryšio tinklų atžvilgiu, kadangi visos investicijos į plačiajuostį ryšį, įskaitant tas, kurios įgyvendinamos valstybių narių teritorijose, padidins transeuropinių telekomunikacijų tinklų tarpusavio ryšį;

| (71) | Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) valstybės, kurios yra Susitarimo dėl Europos ekonominės erdvės (toliau – EEE susitarimas) šalys, veikloje pagal EITP dalyvauja pagal EEE susitarime nustatytas sąlygas. Tuo tikslu kiekvienas sektorius, kuriam taikomas šis reglamentas, turėtų būti laikomas atskira programa. ELPA valstybių dalyvavimas veikloje pagal EITP turėtų būti numatytas visų pirma telekomunikacijų srityje; |
| --- | --- |

(71)

Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) valstybės, kurios yra Susitarimo dėl Europos ekonominės erdvės (toliau – EEE susitarimas) šalys, veikloje pagal EITP dalyvauja pagal EEE susitarime nustatytas sąlygas. Tuo tikslu kiekvienas sektorius, kuriam taikomas šis reglamentas, turėtų būti laikomas atskira programa. ELPA valstybių dalyvavimas veikloje pagal EITP turėtų būti numatytas visų pirma telekomunikacijų srityje;

| (72) | transporto srityje bendro intereso projektų trečiosiose šalyse tinkamumo finansuoti pagal šį reglamentą tikslais turėtų būti naudojami Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 III priede esantys orientaciniai žemėlapiai. Trečiosiose šalyse, kurių orientacinių žemėlapių tame reglamente nepateikta, bendro intereso projektai turėtų atitikti finansavimo reikalavimus, jei vyksta tarpusavio bendradarbiavimas siekiant susitarti dėl tokių orientacinių žemėlapių; |
| --- | --- |

(72)

transporto srityje bendro intereso projektų trečiosiose šalyse tinkamumo finansuoti pagal šį reglamentą tikslais turėtų būti naudojami Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 III priede esantys orientaciniai žemėlapiai. Trečiosiose šalyse, kurių orientacinių žemėlapių tame reglamente nepateikta, bendro intereso projektai turėtų atitikti finansavimo reikalavimus, jei vyksta tarpusavio bendradarbiavimas siekiant susitarti dėl tokių orientacinių žemėlapių;

| (73) | kadangi šio reglamento tikslų, būtent transeuropinių tinklų koordinavimo, plėtros ir finansavimo, valstybės narės negali deramai pasiekti, bet dėl poreikio koordinuoti tuos tikslus tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(73)

kadangi šio reglamento tikslų, būtent transeuropinių tinklų koordinavimo, plėtros ir finansavimo, valstybės narės negali deramai pasiekti, bet dėl poreikio koordinuoti tuos tikslus tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (74) | dėl aiškumo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010 (19) turėtų būti panaikinti; |
| --- | --- |

(74)

dėl aiškumo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010 (19) turėtų būti panaikinti;

| (75) | šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, kad būtų sudarytos sąlygos laiku priimti deleguotuosius aktus ir įgyvendinimo aktus, numatytus pagal šį reglamentą, |
| --- | --- |

(75)

šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, kad būtų sudarytos sąlygos laiku priimti deleguotuosius aktus ir įgyvendinimo aktus, numatytus pagal šį reglamentą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

I   SKYRIUS

Europos infrastruktūros tinklų priemonė

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė (toliau – EITP), kuria nustatomos Sąjungos finansinės paramos teikimo transeuropiniams tinklams, siekiant remti transporto, telekomunikacijų ir energetikos infrastruktūros sektorių bendro intereso projektus ir išnaudoti galimą tų sektorių sinergiją, sąlygos, metodai ir procedūros. Juo taip pat nustatomas išteklių, kurie turi būti skiriami pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą, paskirstymas.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamos šios terminų apibrėžtys:

1)   bendro intereso projektas– projektas, nustatytas Reglamente (ES) Nr. 1315/2013 ar Reglamente (ES) Nr. 347/2013, arba Reglamente dėl transeuropinių tinklų telekomunikacijų infrastruktūros srityje gairių;

2)   tarpvalstybinė atkarpa– atkarpa transporto sektoriuje, kurioje užtikrinamas dviejų valstybių narių arba valstybės narės ir kaimyninės šalies sienos abiejose pusėse esančių artimiausių miestų transporto mazgų bendro intereso projekto tęstinumas;

3)   kaimyninė šalis– šalis, kuriai taikoma Europos kaimynystės politika, įskaitant strateginę partnerystę, plėtros politika, Europos ekonominės erdvės arba Europos laisvosios prekybos asociacijos šalis;

4)   trečioji šalis– kaimyninė šalis ir bet kuri kita šalis, su kuria Sąjunga gali bendradarbiauti, kad pasiektų šiame reglamente numatytus tikslus;

5)   darbai– sudedamųjų dalių, sistemų ir paslaugų, įskaitant programinę įrangą, pirkimas, tiekimas ir diegimas, su projektu susijusios projektavimo, statybos ir įrengimo veiklos vykdymas, įrenginių priėmimas ir projekto pradėjimas;

6)   tyrimai– veikla, reikalinga rengiantis įgyvendinti projektą, pavyzdžiui, parengiamieji, kartografiniai, įgyvendinamumo, vertinimo, bandymų ir pripažinimo tyrimai (taip pat kaip programinė įranga) ir bet kokios kitos techninės paramos priemonės, įskaitant išankstinius projekto apibrėžimo, planavimo ir sprendimų dėl jo finansavimo priėmimo veiksmus, kaip antai atitinkamų vietų žvalgymas ir finansinio paketo parengimas;

7)   pagalbiniai programos veiksmai– EITP lygiu visos lydimosios priemonės, būtinos jai įgyvendinti ir atskiroms konkretiems sektoriams skirtoms gairėms įgyvendinti, kaip antai paslaugos, visų pirma techninės pagalbos teikimas, įskaitant finansinių priemonių naudojimo pagalbą, taip pat parengiamoji, įgyvendinamumo, koordinavimo, stebėsenos, konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais, kontrolės, audito ir vertinimo veikla, tiesiogiai reikalinga EITP valdyti ir jos tikslams pasiekti. Tai visų pirma tyrimai, susitikimai, infrastruktūros kartografavimas, informavimas, platinimas, ryšių ir informuotumo didinimo veiksmai, išlaidos, susijusios su IT priemonėmis ir tinklais, daugiausia skirtais keistis informacija apie EITP, ir kartu visos kitos techninės ir administracinės pagalbos išlaidos, kurias patiria Komisija ir kurių gali reikėti EITP valdyti ar atskiroms konkretiems sektoriams skirtoms gairėms įgyvendinti. Pagalbiniai programos veiksmai taip pat apima veiklą, reikalingą siekiant sudaryti palankesnes sąlygas bendro intereso projektų rengimui, visų pirma valstybėse narėse, atitinkančiose finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, siekiant gauti finansavimą pagal šį reglamentą arba finansų rinkoje. Pagalbiniai programos veiksmai prireikus taip pat apima vykdomosios įstaigos, kuriai Komisija patikėjo įgyvendinti konkrečias EITP dalis, sąnaudas;

8)   veiksmai– veikla, kuri, kaip nustatyta, yra finansiškai ir techniškai savarankiška, nustatytas jos įvykdymo terminas, ir kuri yra būtina bendro intereso projektui įgyvendinti;

9)   finansavimo reikalavimus atitinkančios sąnaudos– sąnaudos, kaip apibrėžta Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012;

10)   paramos gavėjas– valstybė narė, tarptautinė organizacija arba valstybinė ar privačioji įmonė ar įstaiga, pasirinkta Sąjungos finansinei paramai gauti pagal šį reglamentą, laikantis 17 straipsnyje nurodytoje atitinkamoje darbo programoje nustatytos tvarkos;

11)   įgyvendinimo įstaiga– paramos gavėjo, t. y. valstybės narės arba tarptautinės organizacijos, atitinkamiems veiksmams įgyvendinti paskirta valstybinė arba privačioji įmonė ar įstaiga. Sprendimą dėl tokio paskyrimo savo atsakomybe priima paramos gavėjas, o jeigu dėl tokio paskyrimo būtina sudaryti pirkimo sutartį, laikomasi taikytinų Sąjungos ir nacionalinių viešojo pirkimo taisyklių;

12)   visuotinis tinklas– transporto infrastruktūra, nustatyta pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II skyrių;

13)   pagrindinis tinklas– transporto infrastruktūra, nustatyta pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 III skyrių;

14)   pagrindinio tinklo koridoriai– priemonė, kuria sudaromos palankesnės sąlygos koordinuotai diegti pagrindinį tinklą, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 IV skyriuje ir nurodyta šio reglamento priedo I dalyje pateikiamame sąraše;

15)   kliūtis– transporto sektoriuje fizinė, techninė arba funkcinė kliūtis, dėl kurios sistema sutrikdoma taip, kad paveikiamas tolimojo nuotolio arba tarpvalstybinių srautų tęstinumas, ir kurią galima pašalinti sukuriant naują infrastruktūrą arba iš esmės modernizuojant esamą infrastruktūrą, kuria būtų užtikrinti svarbūs patobulinimai, kuriais būtų pašalinti pralaidumo kliūčių sukelti suvaržymai;

16)   prioritetas– bet kuris iš prioritetinių elektros koridorių, prioritetinių dujų koridorių arba prioritetinių teminių sričių, nurodytų Reglamente (ES) Nr. 347/2013;

17)   telematikos priemonės– priemonės, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 1315/2013;

18)   energetikos infrastruktūra– infrastruktūra, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 347/2013;

19)   sektorių sinergija– panašių ar vienas kitą papildančių veiksmų bent dviejuose iš transporto, telekomunikacijų ir energetikos sektorių įgyvendinimas, kai dėl to galima optimizuoti sąnaudas arba rezultatus, sutelkus finansinius, techninius arba žmogiškuosius išteklius;

20)   atskiras tinklas– valstybės narės geležinkelio tinklas arba jo dalis, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 1315/2013.

3 straipsnis

Bendrieji tikslai

EITP suteikia galimybę pagal transeuropinių tinklų politiką rengti ir įgyvendinti bendro intereso projektus transporto, telekomunikacijų ir energetikos sektoriuose. Visų pirma, EITP remiamas tų bendro intereso projektų, kuriais siekiama plėtoti ir kurti naują infrastruktūrą ir paslaugas arba atnaujinti esamą transporto, telekomunikacijų ir energetikos sektorių infrastruktūrą ir paslaugas, įgyvendinimas. Pagal šią priemonę transporto sektoriuje pirmenybė teikiama trūkstamoms jungtims. EITP taip pat prisidedama remiant Europos pridėtinę vertę turinčius ir didelę socialinę naudą teikiančius projektus, kurie negauna pakankamo rinkos finansavimo. Transporto, telekomunikacijų ir energetikos sektoriuose siekiama tokių bendrųjų tikslų:

| a) | pagal strategiją „Europa 2020“ prisidėti prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo, plėtojant šiuolaikiškus ir itin efektyvius transeuropinius tinklus, kuriuos kuriant atsižvelgiama į būsimus transporto srautus, taip visai Sąjungai suteikiant naudos, susijusios su konkurencingumo pasaulinėje rinkoje ir ekonominės, socialinės bei teritorinės sanglaudos vidaus rinkoje stiprinimu, ir sukuriant privačiosioms, viešosioms arba kartu viešosioms ir privačiosioms investicijoms palankesnę aplinką, taikant finansinių priemonių bei Sąjungos tiesioginės paramos derinį tais atvejais, kai projektams galėtų būti naudingas toks priemonių derinimas, ir tinkamai išnaudojant sektorių sinergiją.
  Tai, kaip pasiekta šio tikslo, vertinama pagal privačiųjų, viešųjų arba privačiųjų ir viešųjų partnerysčių investicijų į bendro intereso projektus dydį, visų pirma privačiųjų investicijų į bendro intereso projektus, įgyvendintų taikant finansines priemones pagal šį reglamentą, dydį. Ypatingas dėmesys skiriamas efektyviam viešųjų investicijų naudojimui; |
| --- | --- |

a)

pagal strategiją „Europa 2020“ prisidėti prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo, plėtojant šiuolaikiškus ir itin efektyvius transeuropinius tinklus, kuriuos kuriant atsižvelgiama į būsimus transporto srautus, taip visai Sąjungai suteikiant naudos, susijusios su konkurencingumo pasaulinėje rinkoje ir ekonominės, socialinės bei teritorinės sanglaudos vidaus rinkoje stiprinimu, ir sukuriant privačiosioms, viešosioms arba kartu viešosioms ir privačiosioms investicijoms palankesnę aplinką, taikant finansinių priemonių bei Sąjungos tiesioginės paramos derinį tais atvejais, kai projektams galėtų būti naudingas toks priemonių derinimas, ir tinkamai išnaudojant sektorių sinergiją.

Tai, kaip pasiekta šio tikslo, vertinama pagal privačiųjų, viešųjų arba privačiųjų ir viešųjų partnerysčių investicijų į bendro intereso projektus dydį, visų pirma privačiųjų investicijų į bendro intereso projektus, įgyvendintų taikant finansines priemones pagal šį reglamentą, dydį. Ypatingas dėmesys skiriamas efektyviam viešųjų investicijų naudojimui;

| b) | suteikiant Sąjungai galimybę pasiekti darnaus vystymosi tikslus, be kita ko, iki 2020 m., palyginti su 1990 m. apimtimis, bent 20 % sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, 20 % padidinti energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį padidinti iki 20 %, taip padedant įgyvendinti Sąjungos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo vidutinio ir ilgo laikotarpio tikslus, kartu užtikrinant didesnį valstybių narių solidarumą. |
| --- | --- |

b)

suteikiant Sąjungai galimybę pasiekti darnaus vystymosi tikslus, be kita ko, iki 2020 m., palyginti su 1990 m. apimtimis, bent 20 % sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, 20 % padidinti energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį padidinti iki 20 %, taip padedant įgyvendinti Sąjungos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo vidutinio ir ilgo laikotarpio tikslus, kartu užtikrinant didesnį valstybių narių solidarumą.

4 straipsnis

Konkretiems sektoriams skirti tikslai

1.   Nedarant poveikio bendriesiems 3 straipsnyje nustatytiems tikslams, EITP padedama siekti šio straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse nurodytų konkretiems sektoriams skirtų tikslų.

2.   Transporto sektoriuje remiami bendro intereso projektai, nurodyti Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 7 straipsnio 2 dalyje, kuriais siekiama toliau nurodytų tikslų, kaip išsamiau apibrėžta to reglamento 4 straipsnyje:

| a) | pašalinti kliūtis, padidinti geležinkelių sąveikumą, sukurti trūkstamas jungtis ir visų pirma patobulinti tarpvalstybines atkarpas. Tai, kaip pasiekta šio tikslo, vertinama pagal:






  (i) | naujų arba patobulintų tarpvalstybinių atkarpų skaičių; |
| --- | --- | --- |

a)

pašalinti kliūtis, padidinti geležinkelių sąveikumą, sukurti trūkstamas jungtis ir visų pirma patobulinti tarpvalstybines atkarpas. Tai, kaip pasiekta šio tikslo, vertinama pagal:

(i)

naujų arba patobulintų tarpvalstybinių atkarpų skaičių;

| (ii) | geležinkelio linijų, pritaikytų prie Europos standartinio nominalaus vėžės pločio, kuriose įdiegta ERTMS, kilometrų skaičių; |
| --- | --- |

(ii)

geležinkelio linijų, pritaikytų prie Europos standartinio nominalaus vėžės pločio, kuriose įdiegta ERTMS, kilometrų skaičių;

| (iii) | pašalintų kliūčių ir padidėjusio pajėgumo atkarpų visų rūšių transporto maršrutuose, kuriems suteiktas finansavimas pagal EITP, skaičių; |
| --- | --- |

(iii)

pašalintų kliūčių ir padidėjusio pajėgumo atkarpų visų rūšių transporto maršrutuose, kuriems suteiktas finansavimas pagal EITP, skaičių;

| (iv) | vidaus vandenų kelių tinklo ilgį pagal klasę Sąjungoje; ir |
| --- | --- |

(iv)

vidaus vandenų kelių tinklo ilgį pagal klasę Sąjungoje; ir

| (v) | geležinkelių tinklo Sąjungoje, modernizuoto pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 39 straipsnio 2 dalyje nustatytus reikalavimus, ilgį; |
| --- | --- |

(v)

geležinkelių tinklo Sąjungoje, modernizuoto pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 39 straipsnio 2 dalyje nustatytus reikalavimus, ilgį;

| b) | užtikrinti, kad ilgainiui transporto sistemos taptų tvarios ir efektyvios, siekiant pasirengti numatomiems transporto srautams ateityje ir sudaryti galimybę mažinti visų rūšių transporto priklausomybę nuo iškastinio kuro pereinant prie novatoriškų mažo anglies dioksido kiekio ir efektyvaus energijos vartojimo transporto technologijų, kartu optimizuojant saugą. Tai, kaip pasiekta šio tikslo, vertinama pagal:






  (i) | alternatyvaus kuro tiekimo transporto priemonėms, naudojančioms kelių transporto TEN-T pagrindinį tinklą, punktų skaičių Sąjungoje; |
| --- | --- | --- |

b)

užtikrinti, kad ilgainiui transporto sistemos taptų tvarios ir efektyvios, siekiant pasirengti numatomiems transporto srautams ateityje ir sudaryti galimybę mažinti visų rūšių transporto priklausomybę nuo iškastinio kuro pereinant prie novatoriškų mažo anglies dioksido kiekio ir efektyvaus energijos vartojimo transporto technologijų, kartu optimizuojant saugą. Tai, kaip pasiekta šio tikslo, vertinama pagal:

(i)

alternatyvaus kuro tiekimo transporto priemonėms, naudojančioms kelių transporto TEN-T pagrindinį tinklą, punktų skaičių Sąjungoje;

| (ii) | TEN-T pagrindinio tinklo vidaus vandenų ir jūrų uostų, kuriuose įrengti alternatyvaus kuro tiekimo punktai, skaičių Sąjungoje; ir |
| --- | --- |

(ii)

TEN-T pagrindinio tinklo vidaus vandenų ir jūrų uostų, kuriuose įrengti alternatyvaus kuro tiekimo punktai, skaičių Sąjungoje; ir

| (iii) | aukų skaičiaus Sąjungos kelių tinkle sumažėjimą; |
| --- | --- |

(iii)

aukų skaičiaus Sąjungos kelių tinkle sumažėjimą;

| c) | optimizuoti transporto rūšių integraciją bei sujungimą ir padidinti transporto paslaugų sąveikumą, užtikrinant transporto infrastruktūros prieinamumą. Tai, kaip pasiekta šio tikslo, vertinama pagal:






  (i) | daugiarūšių logistikos platformų, įskaitant vidaus vandenų bei jūrų uostus ir oro uostus, sujungtus su geležinkelių tinklu, skaičių; |
| --- | --- | --- |

c)

optimizuoti transporto rūšių integraciją bei sujungimą ir padidinti transporto paslaugų sąveikumą, užtikrinant transporto infrastruktūros prieinamumą. Tai, kaip pasiekta šio tikslo, vertinama pagal:

(i)

daugiarūšių logistikos platformų, įskaitant vidaus vandenų bei jūrų uostus ir oro uostus, sujungtus su geležinkelių tinklu, skaičių;

| (ii) | patobulintų kelių ir geležinkelių terminalų skaičių, patobulintų arba naujų jungčių tarp uostų pasitelkiant jūrų greitkelius skaičių; |
| --- | --- |

(ii)

patobulintų kelių ir geležinkelių terminalų skaičių, patobulintų arba naujų jungčių tarp uostų pasitelkiant jūrų greitkelius skaičių;

| (iii) | vidaus vandens kelių, kuriuose įdiegta RIS, kilometrų skaičių; ir |
| --- | --- |

(iii)

vidaus vandens kelių, kuriuose įdiegta RIS, kilometrų skaičių; ir

| (iv) | SESAR, VTMIS ir ITS įdiegimo kelių transporto sektoriuje lygį. |
| --- | --- |

(iv)

SESAR, VTMIS ir ITS įdiegimo kelių transporto sektoriuje lygį.

Šioje pastraipoje nurodyti rodikliai netaikomi valstybėms narėms, kuriose nėra geležinkelių tinklo arba vidaus vandenų kelių tinklo.

Tie rodikliai nėra veiksmų, kuriems skiriama parama pagal EITP, atrankos ar tinkamumo kriterijai.

Orientaciniai procentiniai dydžiai, atspindintys 5 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų bendrų biudžeto išteklių dalį, kurie turi būti skiriami kiekvienam iš trijų transporto konkrečių tikslų, išdėstyti šio reglamento I priedo IV dalyje. Komisija nenukrypsta nuo šių orientacinių procentinių dydžių daugiau kaip 5 procentiniais punktais;

3.   Energetikos sektoriuje remiami bendro intereso projektai, kuriais siekiama vieno ar kelių toliau nurodytų tikslų:

| a) | didinti konkurencingumą skatinant tolesnę energijos vidaus rinkos integraciją ir elektros energijos bei dujų tinklų tarpvalstybinį sąveikumą. Tai, kaip pasiekta šio tikslo, vertinama ex post pagal:






  (i) | projektų, kuriuos įgyvendinant valstybių narių tinklai veiksmingai sujungiami ir šalinami vidaus apribojimai, skaičių; |
| --- | --- | --- |

a)

didinti konkurencingumą skatinant tolesnę energijos vidaus rinkos integraciją ir elektros energijos bei dujų tinklų tarpvalstybinį sąveikumą. Tai, kaip pasiekta šio tikslo, vertinama ex post pagal:

(i)

projektų, kuriuos įgyvendinant valstybių narių tinklai veiksmingai sujungiami ir šalinami vidaus apribojimai, skaičių;

| (ii) | valstybių narių energetinės izoliacijos sumažinimą ar pašalinimą; |
| --- | --- |

(ii)

valstybių narių energetinės izoliacijos sumažinimą ar pašalinimą;

| (iii) | tarpvalstybinio elektros energijos perdavimo galios ir įrengtosios elektros energijos gamybos galios atitinkamose valstybėse narėse santykį procentais; |
| --- | --- |

(iii)

tarpvalstybinio elektros energijos perdavimo galios ir įrengtosios elektros energijos gamybos galios atitinkamose valstybėse narėse santykį procentais;

| (iv) | kainų konvergenciją atitinkamų valstybių narių dujų ir (arba) elektros energijos rinkose; ir |
| --- | --- |

(iv)

kainų konvergenciją atitinkamų valstybių narių dujų ir (arba) elektros energijos rinkose; ir

| (v) | dviejų atitinkamų valstybių narių, sujungtų abipusių dujų srautų jungiamosiomis linijomis, didžiausio piko poreikio vertės išraišką procentais; |
| --- | --- |

(v)

dviejų atitinkamų valstybių narių, sujungtų abipusių dujų srautų jungiamosiomis linijomis, didžiausio piko poreikio vertės išraišką procentais;

| b) | didinti Sąjungos energijos tiekimo saugumą.
  Tai, kaip pasiekta šio tikslo, vertinama ex post pagal:






  (i) | projektų, kuriuos įgyvendinant sudaroma galimybė įvairinti tiekimo šaltinius, tiekiančias šalis ir maršrutus, skaičių; |
| --- | --- | --- |

b)

didinti Sąjungos energijos tiekimo saugumą.

Tai, kaip pasiekta šio tikslo, vertinama ex post pagal:

(i)

projektų, kuriuos įgyvendinant sudaroma galimybė įvairinti tiekimo šaltinius, tiekiančias šalis ir maršrutus, skaičių;

| (ii) | saugojimo pajėgumus didinančių projektų skaičių; |
| --- | --- |

(ii)

saugojimo pajėgumus didinančių projektų skaičių;

| (iii) | sistemos atsparumą, atsižvelgiant į tiekimo sutrikimų skaičių ir jų trukmę; |
| --- | --- |

(iii)

sistemos atsparumą, atsižvelgiant į tiekimo sutrikimų skaičių ir jų trukmę;

| (iv) | atsinaujinančiosios energijos apribojimo išvengimo dydį; |
| --- | --- |

(iv)

atsinaujinančiosios energijos apribojimo išvengimo dydį;

| (v) | izoliuotų rinkų ir įvairesnių tiekimo šaltinių sujungimą; |
| --- | --- |

(v)

izoliuotų rinkų ir įvairesnių tiekimo šaltinių sujungimą;

| (vi) | optimalų energetikos infrastruktūros panaudojimą; |
| --- | --- |

(vi)

optimalų energetikos infrastruktūros panaudojimą;

| c) | prisidėti prie darnaus vystymosi ir aplinkos apsaugos, inter alia, integruojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją į perdavimo tinklą ir plėtojant pažangiuosius elektros energijos tinklus ir anglies dioksido perdavimo tinklus.
  Tai, kaip pasiekta šio tikslo, vertinama ex post pagal:






  (i) | elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių, perduotos iš gamybos centrų į pagrindinius vartojimo centrus ir saugyklas, kiekį; |
| --- | --- | --- |

c)

prisidėti prie darnaus vystymosi ir aplinkos apsaugos, inter alia, integruojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją į perdavimo tinklą ir plėtojant pažangiuosius elektros energijos tinklus ir anglies dioksido perdavimo tinklus.

Tai, kaip pasiekta šio tikslo, vertinama ex post pagal:

(i)

elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių, perduotos iš gamybos centrų į pagrindinius vartojimo centrus ir saugyklas, kiekį;

| (ii) | atsinaujinančiosios energijos apribojimo išvengimo dydį; |
| --- | --- |

(ii)

atsinaujinančiosios energijos apribojimo išvengimo dydį;

| (iii) | vykdomų pažangiųjų elektros energijos tinklų projektų, kuriems suteikta parama pagal EITP, skaičių ir dėl jų įmanomą paklausos patenkinimą; |
| --- | --- |

(iii)

vykdomų pažangiųjų elektros energijos tinklų projektų, kuriems suteikta parama pagal EITP, skaičių ir dėl jų įmanomą paklausos patenkinimą;

| (iv) | išmetamo CO2 kiekį, kurio išvengta įgyvendinus projektus, kuriems suteikta parama pagal EITP. |
| --- | --- |

(iv)

išmetamo CO2 kiekį, kurio išvengta įgyvendinus projektus, kuriems suteikta parama pagal EITP.

Šioje dalyje nurodyti rodikliai, naudojami ex post vertinime, kaip pasiekta šių tikslų, nėra veiksmų, kuriems skiriama parama pagal EITP, atrankos ar tinkamumo kriterijai.

Bendro intereso projektams taikomos tinkamumo Sąjungos finansinei paramai gauti sąlygos išdėstytos Reglamento (ES) Nr. 347/2013 14 straipsnyje, o bendro intereso projektams taikomi atrankos kriterijai išdėstyti to reglamento 4 straipsnyje.

4.   Telekomunikacijų sektoriuje remiami veiksmai, kuriais siekiama tikslų, nurodytų Reglamente dėl transeuropinių tinklų telekomunikacijų infrastruktūros srityje gairių.

5 straipsnis

Biudžetas

1.   2014–2020 m. finansinis paketas EITP įgyvendinimui yra 33 242 259 000 (20). EUR dabartinėmis kainomis. Ta suma paskirstoma taip:

| a) | transporto sektorius: 26 250 582 000 EUR, iš kurių 11 305 500 000 EUR pervedama iš Sanglaudos fondo ir turi būti panaudoti pagal šį reglamentą tik valstybėse narėse, atitinkančiose finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

transporto sektorius: 26 250 582 000 EUR, iš kurių 11 305 500 000 EUR pervedama iš Sanglaudos fondo ir turi būti panaudoti pagal šį reglamentą tik valstybėse narėse, atitinkančiose finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus;

| b) | telekomunikacijų sektorius: 1 141 602 000+ EUR; |
| --- | --- |

b)

telekomunikacijų sektorius: 1 141 602 000+ EUR;

| c) | energetikos sektorius: 5 850 075 000+ EUR. |
| --- | --- |

c)

energetikos sektorius: 5 850 075 000+ EUR.

Šiomis sumomis nedaromas poveikis Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (21) numatytam lankstumo mechanizmo taikymui.

2.   Iš finansinio paketo EITP įgyvendinimui dengiamos išlaidos, susijusios su:

| a) | veiksmais, kuriais prisidedama prie bendro intereso projektų ir pagalbinių programos veiksmų, kaip numatyta 7 straipsnyje; |
| --- | --- |

a)

veiksmais, kuriais prisidedama prie bendro intereso projektų ir pagalbinių programos veiksmų, kaip numatyta 7 straipsnyje;

| b) | pagalbiniais programos veiksmais, kurie yra būtini siekiant užtikrinti perėjimą nuo EITP prie priemonių, priimtų pagal Reglamentą (EB) Nr. 680/2007, neviršijant 1 % finansinio paketo; vykdomosios įstaigos sąnaudos įskaitomos į šį viršutinės ribos dydį. |
| --- | --- |

b)

pagalbiniais programos veiksmais, kurie yra būtini siekiant užtikrinti perėjimą nuo EITP prie priemonių, priimtų pagal Reglamentą (EB) Nr. 680/2007, neviršijant 1 % finansinio paketo; vykdomosios įstaigos sąnaudos įskaitomos į šį viršutinės ribos dydį.

3.   Atlikus laikotarpio vidurio vertinimą, nurodytą 27 straipsnio 1 dalyje, Komisijos pasiūlymu Europos Parlamentas ir Taryba gali perkelti 1 dalyje nurodytus asignavimus tarp transporto, telekomunikacijų ir energetikos sektorių, išskyrus 11 305 500 000 EUR sumą, kuri pervedama iš Sanglaudos fondo transporto sektoriaus projektams finansuoti valstybėse narėse, atitinkančiose finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus.

4.   Metinius asignavimus tvirtina Europos Parlamentas ir Taryba, neviršydami 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje nustatytų ribų.

II   SKYRIUS

Finansavimo formos ir finansinės nuostatos

6 straipsnis

Finansinės paramos formos

1.   EITP įgyvendinama viena ar daugiau finansinės paramos formomis, numatytomis Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012, visų pirma dotacijomis, pirkimu ir finansinėmis priemonėmis.

2.   Šio reglamento tikslais darbo programose, nurodytose 17 straipsnyje, nustatomos finansinės paramos formos, t. y. dotacijos, pirkimas ir finansinės priemonės.

3.   Dalį EITP Komisija, vadovaudamasi sąnaudų ir naudos analize, gali patikėti įgyvendinti Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 58 straipsnio 1 dalies a punkte ir 62 straipsnyje nurodytoms įstaigoms, visų pirma vykdomajai įstaigai, siekiant užtikrinti EITP optimalaus valdymo ir efektyvumo transporto, telekomunikacijų ir energetikos sektoriuose reikalavimus. Dalį EITP Komisija taip pat gali patikėti įgyvendinti Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 58 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytoms įstaigoms.

7 straipsnis

Tinkamumas gauti finansinę paramą ir jos sąlygos

1.   Tik veiksmai, kuriais prisidedama prie bendro intereso projektų pagal reglamentus (ES) Nr. 1315/2013 ir (ES) Nr. 347/2013 bei Reglamentą dėl transeuropinių tinklų telekomunikacijų infrastruktūros srityje gairių, taip pat pagalbiniai programos veiksmai atitinka reikalavimus Sąjungos finansinei paramai gauti dotacijų, viešųjų pirkimų ir finansinių priemonių forma.

2.   Transporto sektoriuje tik veiksmai, kuriais prisidedama prie bendro intereso projektų pagal Reglamentą (ES) Nr. 1315/2013, ir pagalbiniai programos veiksmai atitinka reikalavimus Sąjungos finansinei paramai gauti viešųjų pirkimų ir finansinių priemonių forma pagal šį reglamentą. Tik toliau nurodyti veiksmai atitinka reikalavimus Sąjungos finansinei paramai gauti dotacijų forma pagal šį reglamentą:

| a) | veiksmai, kuriais kuriamas pagrindinis tinklas pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 III skyrių, įskaitant naujų technologijų ir naujovių diegimą pagal to reglamento 33 straipsnį, ir šio reglamento I priedo I dalyje nurodyti projektai bei horizontalieji prioritetai; |
| --- | --- |

a)

veiksmai, kuriais kuriamas pagrindinis tinklas pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 III skyrių, įskaitant naujų technologijų ir naujovių diegimą pagal to reglamento 33 straipsnį, ir šio reglamento I priedo I dalyje nurodyti projektai bei horizontalieji prioritetai;

| b) | veiksmai, kuriais kuriamas visuotinis tinklas pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II skyrių, kai tais veiksmais prisidedama prie trūkstamų jungčių kūrimo, sudaromos palankesnės sąlygos tarpvalstybiniams eismo srautams arba padedama panaikinti kliūtis, ir kai tokiais veiksmais taip pat prisidedama prie pagrindinio tinklo plėtojimo ar pagrindinio tinklo koridorių sujungimo arba kai tokiais veiksmais prisidedama prie ERTMS diegimo krovinių vežimo geležinkeliais koridorių pagrindiniuose maršrutuose, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 913/2010 priede, neviršijant viršutinės ribos, t. y. 5 % transporto sektoriui skirto finansinio paketo, kaip nurodyta šio reglamento 5 straipsnyje; |
| --- | --- |

b)

veiksmai, kuriais kuriamas visuotinis tinklas pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II skyrių, kai tais veiksmais prisidedama prie trūkstamų jungčių kūrimo, sudaromos palankesnės sąlygos tarpvalstybiniams eismo srautams arba padedama panaikinti kliūtis, ir kai tokiais veiksmais taip pat prisidedama prie pagrindinio tinklo plėtojimo ar pagrindinio tinklo koridorių sujungimo arba kai tokiais veiksmais prisidedama prie ERTMS diegimo krovinių vežimo geležinkeliais koridorių pagrindiniuose maršrutuose, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 913/2010 priede, neviršijant viršutinės ribos, t. y. 5 % transporto sektoriui skirto finansinio paketo, kaip nurodyta šio reglamento 5 straipsnyje;

| c) | bendro intereso projektų tyrimai, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 8 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose; |
| --- | --- |

c)

bendro intereso projektų tyrimai, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 8 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose;

| d) | tyrimai, susiję su tarpvalstybiniais prioritetiniais projektais, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 661/2010/ES (22) III priede; |
| --- | --- |

d)

tyrimai, susiję su tarpvalstybiniais prioritetiniais projektais, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 661/2010/ES (22) III priede;

| e) | veiksmai, kuriais remiami bendro intereso projektai, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 8 straipsnio 1 dalies a, d ir e punktuose; |
| --- | --- |

e)

veiksmai, kuriais remiami bendro intereso projektai, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 8 straipsnio 1 dalies a, d ir e punktuose;

| f) | veiksmai, kuriais diegiama transporto infrastruktūra pagrindinio tinklo transporto mazguose, įskaitant miestų transporto mazgus, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 41 straipsnyje; |
| --- | --- |

f)

veiksmai, kuriais diegiama transporto infrastruktūra pagrindinio tinklo transporto mazguose, įskaitant miestų transporto mazgus, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 41 straipsnyje;

| g) | veiksmai, kuriais remiamos telematikos priemonių sistemos pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 31 straipsnį; |
| --- | --- |

g)

veiksmai, kuriais remiamos telematikos priemonių sistemos pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 31 straipsnį;

| h) | veiksmai, kuriais remiamos krovinių vežimo paslaugos pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 32 straipsnį; |
| --- | --- |

h)

veiksmai, kuriais remiamos krovinių vežimo paslaugos pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 32 straipsnį;

| i) | veiksmai, kuriais siekiama sumažinti krovininio geležinkelių transporto keliamą triukšmą, įskaitant esamų riedmenų modifikavimą, bendradarbiaujant, be kita ko, su geležinkelių sektoriumi; |
| --- | --- |

i)

veiksmai, kuriais siekiama sumažinti krovininio geležinkelių transporto keliamą triukšmą, įskaitant esamų riedmenų modifikavimą, bendradarbiaujant, be kita ko, su geležinkelių sektoriumi;

| j) | pagalbiniai programos veiksmai; |
| --- | --- |

j)

pagalbiniai programos veiksmai;

| k) | veiksmai, kuriais diegiama saugi ir patikima infrastruktūra, pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 34 straipsnį; |
| --- | --- |

k)

veiksmai, kuriais diegiama saugi ir patikima infrastruktūra, pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 34 straipsnį;

| l) | veiksmai, kuriais remiami jūrų greitkeliai, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 21 straipsnyje. |
| --- | --- |

l)

veiksmai, kuriais remiami jūrų greitkeliai, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 21 straipsnyje.

Su transportu susiję veiksmai, atliekami tarpvalstybinėje atkarpoje ar jos dalyje, atitinka reikalavimus Sąjungos finansinei paramai gauti tik tuo atveju, jei atitinkamos valstybės narės arba atitinkamos valstybės narės ir trečiosios šalys yra raštu sudariusios susitarimą dėl tarpvalstybinės atkarpos užbaigimo.

3.   Energetikos sektoriuje visi veiksmai, kuriais įgyvendinami tie bendro intereso projektai, kurie yra susiję su šio reglamento I priedo II dalyje nurodytais prioritetiniais koridoriais bei sritimis ir kurie atitinka Reglamento (ES) Nr. 347/2013 14 straipsnyje nustatytas sąlygas, taip pat pagalbiniai programos veiksmai atitinka reikalavimus Sąjungos finansinei paramai gauti finansinių priemonių, pirkimo ir dotacijų forma pagal šį reglamentą.

Kad būtų galima kuo veiksmingiau panaudoti Sąjungos biudžetą, taip sustiprinant Sąjungos finansinės paramos didinamąjį poveikį, teikdama finansinę paramą atitinkamais atvejais Komisija skiria prioritetą paramai finansinių priemonių forma, atsižvelgdama į paklausą rinkoje, kartu laikydamasi finansinių priemonių naudojimui nustatytos viršutinės ribos pagal 14 straipsnio 2 dalį ir 21 straipsnio 4 dalį.

4.   Telekomunikacijų sektoriuje visi veiksmai, kuriais įgyvendinami bendro intereso projektai ir pagalbiniai programos veiksmai, kurie nustatyti Reglamente dėl transeuropinių tinklų telekomunikacijų infrastruktūros srityje gairių, ir kurie atitinka tinkamumo kriterijus, nustatytus pagal tą reglamentą, atitinka reikalavimus Sąjungos finansinei paramai gauti pagal šį reglamentą:

| a) | bendrosios paslaugos, pagrindinių paslaugų platformos ir pagalbiniai programos veiksmai finansuojami dotacijomis ir (arba) pirkimu; |
| --- | --- |

a)

bendrosios paslaugos, pagrindinių paslaugų platformos ir pagalbiniai programos veiksmai finansuojami dotacijomis ir (arba) pirkimu;

| b) | plačiajuosčio ryšio tinklų srities veiksmai finansuojami taikant finansines priemones. |
| --- | --- |

b)

plačiajuosčio ryšio tinklų srities veiksmai finansuojami taikant finansines priemones.

5.   Veiksmai, kuriais užtikrinama sektorių sinergija ir kuriais prisidedama prie bendro intereso projektų, atitinkantys finansavimo reikalavimus bent pagal du 2 straipsnio 1 punkte nurodytus reglamentus, atitinka reikalavimus finansinei paramai pagal šį reglamentą gauti kvietimų teikti pasiūlymus, kaip nurodyta 17 straipsnio 7 dalyje, dėl kelių sektorių atveju, tik jei tokio veiksmo komponentus ir sąnaudas galima aiškiai atskirti pagal sektorius, kaip apibrėžta šio straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse.

III   SKYRIUS

Dotacijos

8 straipsnis

Dotacijų formos ir finansavimo reikalavimus atitinkančios sąnaudos

1.   Dotacijos pagal šį reglamentą gali būti teikiamos bet kuria iš Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 nurodytų formų.

Šio reglamento17 straipsnyje nurodytose darbo programose nustatomos dotacijų, kurios gali būti naudojamos atitinkamiems veiksmams finansuoti, formos.

2.   Nedarant poveikio Reglamentui (ES, Euratomas) Nr. 966/2012, veiksmų, susijusių su projektais, įtrauktais į pirmąją daugiametę darbo programą ir metines darbo programas, išlaidos gali būti tinkamos finansuoti nuo 2014 m. sausio 1 d.

3.   Tinkamos finansuoti gali būti tik valstybėse narėse patirtos išlaidos, išskyrus atvejus, kai bendro intereso projektas apima ir vienos ar kelių trečiųjų šalių teritoriją, ir jeigu veiksmas yra būtinas atitinkamo projekto tikslams pasiekti.

4.   Tinkamos finansuoti gali būti visos su įranga ir infrastruktūra susijusios išlaidos, kurias paramos gavėjas laiko kapitalo išlaidomis.

5.   Tinkamos finansuoti gali būti išlaidos, susijusios su aplinkos apsaugos srities tyrimais ir atitiktimi atitinkamiems Sąjungos teisės aktams.

6.   Su žemės pirkimu susijusios išlaidos nėra finansavimo reikalavimus atitinkančios sąnaudos, išskyrus lėšas, pervestas iš Sanglaudos fondo transporto sektoriuje pagal reglamentą, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo, Sanglaudos fondo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondo bendros nuostatos bei Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui ir Sanglaudos fondui taikytina bendroji nuostata.

7.   Į finansavimo reikalavimus atitinkančias sąnaudas įtraukiamas pridėtinės vertės mokestis (PVM) pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 126 straipsnio 3 dalies c punktą.

Iš Sanglaudos fondo pervestai 11 305 000 000 EUR sumai, kuri turi būti naudojama valstybėse narėse, atitinkančiose finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, taikomos PVM atitikimo finansavimo reikalavimams taisyklės, kurios taikomos Sanglaudos fondui, nurodytos reglamente, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo, Sanglaudos fondo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondo bendros nuostatos bei Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui ir Sanglaudos fondui taikytina bendroji nuostata.

8.   Paramos gavėjų patirtų sąnaudų atitikties finansavimo reikalavimams taisyklės taikomos mutatis mutandis įgyvendinimo įstaigų patirtoms sąnaudomis.

9 straipsnis

Dalyvavimo sąlygos

1.   Pasiūlymus teikia viena ar kelios valstybės narės, arba, atitinkamoms valstybėms narėms sutikus, tarptautinės organizacijos, bendros įmonės arba valstybėse narėse įsteigtos valstybinės arba privačios įmonės arba įstaigos.

2.   Pasiūlymus gali teikti juridinio asmens statuso pagal taikytiną nacionalinę teisę neturintys subjektai, jeigu jų atstovai gali jų vardu prisiimti teisinius įsipareigojimus ir pateikia Sąjungos finansinių interesų apsaugos garantiją, prilygstančią juridinių asmenų teikiamai garantijai.

3.   Fizinių asmenų pateikti pasiūlymai nėra atitinkantys finansavimo reikalavimus.

4.   Jeigu tai yra būtina konkretaus bendro intereso projekto tikslams pasiekti ir jei jų dalyvavimas tinkamai pagrįstas, veiksmuose, kuriais prisidedama prie bendro intereso projektų, gali dalyvauti trečiosios šalys ir trečiosiose šalyse įsteigti subjektai.

Jie negali gauti finansinės paramos pagal šį reglamentą, išskyrus atvejus, kai tai būtina konkretaus bendro intereso projekto tikslams pasiekti.

5.   17 straipsnyje nurodytose daugiametėse ir metinėse darbo programose gali būti numatytos papildomos specialios pasiūlymų teikimo taisyklės.

10 straipsnis

Finansavimo normos

1.   Išskyrus Reglamente (ES) Nr. 966/2012 nurodytus atvejus, pasiūlymai atrenkami remiantis kvietimais teikti pasiūlymus, remiantis šio reglamento 17 straipsnyje nurodytomis darbo programomis.

2.   Transporto sektoriuje Sąjungos finansinės paramos suma neviršija:

| a) | dotacijų tyrimams atveju – 50 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų; |
| --- | --- |

a)

dotacijų tyrimams atveju – 50 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų;

| b) | dotacijų darbams atveju:






  i) | geležinkelių ir kelių tinklams valstybių narių, kurių teritorijoje nėra geležinkelių tinklo, atveju arba valstybių narių arba jų dalių, kuriose yra izoliuotas tinklas ir nėra tolimojo susisiekimo krovininio geležinkelių transporto, atveju:20 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų; finansavimo norma gali būti padidinta iki 30 % veiksmams, kuriais siekiama pašalinti kliūtis, ir iki 40 % veiksmams, susijusiems su tarpvalstybinėmis atkarpomis, ir veiksmams, kuriais didinamas geležinkelių sąveikumas; |
| --- | --- | --- |

b)

dotacijų darbams atveju:

i)

geležinkelių ir kelių tinklams valstybių narių, kurių teritorijoje nėra geležinkelių tinklo, atveju arba valstybių narių arba jų dalių, kuriose yra izoliuotas tinklas ir nėra tolimojo susisiekimo krovininio geležinkelių transporto, atveju:20 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų; finansavimo norma gali būti padidinta iki 30 % veiksmams, kuriais siekiama pašalinti kliūtis, ir iki 40 % veiksmams, susijusiems su tarpvalstybinėmis atkarpomis, ir veiksmams, kuriais didinamas geležinkelių sąveikumas;

| ii) | vidaus vandens keliams: 20 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų; finansavimo norma gali būti padidinta iki 40 % veiksmams, kuriais siekiama pašalinti kliūtis, ir iki 40 % veiksmams, susijusiems su tarpvalstybinėmis atkarpomis; |
| --- | --- |

ii)

vidaus vandens keliams: 20 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų; finansavimo norma gali būti padidinta iki 40 % veiksmams, kuriais siekiama pašalinti kliūtis, ir iki 40 % veiksmams, susijusiems su tarpvalstybinėmis atkarpomis;

| iii) | sausumos transportui, jungtims iki daugiarūšių logistikos platformų, įskaitant jungtis iki vidaus vandenų ir jūrų uostų ir oro uostų, ir jų plėtojimui, taip pat uostų plėtojimui – 20 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų; |
| --- | --- |

iii)

sausumos transportui, jungtims iki daugiarūšių logistikos platformų, įskaitant jungtis iki vidaus vandenų ir jūrų uostų ir oro uostų, ir jų plėtojimui, taip pat uostų plėtojimui – 20 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų;

| iv) | veiksmams, kuriais siekiama sumažinti krovininio geležinkelių transporto keliamą triukšmą, įskaitant esamų riedmenų modifikavimą – 20 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų ir neviršijant bendros viršutinės ribos, kuri sudaro 1 % 5 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų biudžeto išteklių; |
| --- | --- |

iv)

veiksmams, kuriais siekiama sumažinti krovininio geležinkelių transporto keliamą triukšmą, įskaitant esamų riedmenų modifikavimą – 20 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų ir neviršijant bendros viršutinės ribos, kuri sudaro 1 % 5 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų biudžeto išteklių;

| v) | geresnei neįgaliųjų prieigai prie transporto infrastruktūros – 30 % finansavimo reikalavimus atitinkančių pritaikymo darbų sąnaudų, bet kuriuo atveju neviršijant 10 % visų finansavimo reikalavimus atitinkančių darbų sąnaudų; |
| --- | --- |

v)

geresnei neįgaliųjų prieigai prie transporto infrastruktūros – 30 % finansavimo reikalavimus atitinkančių pritaikymo darbų sąnaudų, bet kuriuo atveju neviršijant 10 % visų finansavimo reikalavimus atitinkančių darbų sąnaudų;

| vi) | veiksmams, kuriais remiamos naujos visų transporto rūšių technologijos ir inovacijos – 20 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų; |
| --- | --- |

vi)

veiksmams, kuriais remiamos naujos visų transporto rūšių technologijos ir inovacijos – 20 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų;

| vii) | veiksmams, kuriais remiamos tarpvalstybinės kelių atkarpos – 10 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų; |
| --- | --- |

vii)

veiksmams, kuriais remiamos tarpvalstybinės kelių atkarpos – 10 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų;

| c) | dotacijų telematikos priemonių sistemoms ir paslaugoms atveju:






  i) | ERTMS, SESAR, RIS ir VTMIS sausumos elementams – 50 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų; |
| --- | --- | --- |

c)

dotacijų telematikos priemonių sistemoms ir paslaugoms atveju:

i)

ERTMS, SESAR, RIS ir VTMIS sausumos elementams – 50 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų;

| ii) | kelių sektoriaus ITS sausumos elementams – 20 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų; |
| --- | --- |

ii)

kelių sektoriaus ITS sausumos elementams – 20 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų;

| iii) | ERTMS riedmenų komponentams – 50 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų; |
| --- | --- |

iii)

ERTMS riedmenų komponentams – 50 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų;

| iv) | SESAR, RIS, VTMIS ir kelių sektoriaus ITS riedmenų komponentams – 20 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų, neviršijant bendros viršutinės ribos, kuri sudaro 5 % 5 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų biudžeto išteklių; |
| --- | --- |

iv)

SESAR, RIS, VTMIS ir kelių sektoriaus ITS riedmenų komponentams – 20 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų, neviršijant bendros viršutinės ribos, kuri sudaro 5 % 5 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų biudžeto išteklių;

| v) | veiksmams, kuriais remiamas jūrų greitkelių plėtojimas – 30 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų.
  Komisija sudaro palankias sąlygas plėtoti su jūrų greitkeliais susijusius projektus su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

v)

veiksmams, kuriais remiamas jūrų greitkelių plėtojimas – 30 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų.

Komisija sudaro palankias sąlygas plėtoti su jūrų greitkeliais susijusius projektus su trečiosiomis šalimis;

| vi) | i–iv papunkčiuose nenurodytoms telematikos priemonių sistemoms, krovinių vežimo paslaugoms ir saugioms stovėjimo aikštelėms pagrindiniame kelių tinkle – 20 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų. |
| --- | --- |

vi)

i–iv papunkčiuose nenurodytoms telematikos priemonių sistemoms, krovinių vežimo paslaugoms ir saugioms stovėjimo aikštelėms pagrindiniame kelių tinkle – 20 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų.

3.   Energetikos sektoriuje Sąjungos finansinės paramos suma negali viršyti 50 % tyrimų ir (arba) darbų finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų. Finansavimo normos gali būti padidintos iki ne daugiau kaip 75 % veiksmams, kuriais, remiantis Reglamento (ES) Nr. 347/2013 14 straipsnio 2 dalyje nurodytais įrodymais, regiono arba Sąjungos lygmeniu užtikrinamas didelis tiekimo saugumas, didinamas Sąjungos solidarumas arba kurie susiję su itin naujoviškais sprendimais.

4.   Telekomunikacijų sektoriuje Sąjungos finansinės paramos suma neviršija:

| a) | bendrųjų paslaugų srities veiksmams – 75 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų; |
| --- | --- |

a)

bendrųjų paslaugų srities veiksmams – 75 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų;

| b) | horizontaliesiems veiksmams (įskaitant infrastruktūros kartografavimą, porinį bendradarbiavimą ir techninę pagalbą) – 75 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų. |
| --- | --- |

b)

horizontaliesiems veiksmams (įskaitant infrastruktūros kartografavimą, porinį bendradarbiavimą ir techninę pagalbą) – 75 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų.

Pagrindinių paslaugų platformos paprastai finansuojamos pirkimu. Išimtiniais atvejais jos gali būti finansuojamos dotacija, kuria padengiama iki 100 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų, nedarant poveikio bendro finansavimo principui.

5.   Finansavimo normos gali būti padidintos iki 10 procentinių punktų, palyginti su 2, 3 ir 4 dalyse numatytais procentiniais dydžiais, veiksmams, kuriais užtikrinama bent dviejų sektorių, kuriems taikoma EITP, sinergija. Šis padidinimas netaikomas 11 straipsnyje nurodytoms finansavimo normoms.

6.   Pasirinktiems veiksmams teiktinos finansinės paramos suma moduliuojama pagal kiekvieno projekto sąnaudų ir naudos analizę, Sąjungos biudžeto išteklių prieinamumą ir poreikį kuo labiau didinti Sąjungos finansavimo sverto efektą.

11 straipsnis

Specialūs kvietimai, susiję su lėšomis, pervedamomis iš Sanglaudos fondo transporto sektoriuje

1.   Dėl 11 305 000 000 EUR sumos, pervedamos iš Sanglaudos fondo, kuri turi būti naudojama tik valstybėse narėse, atitinkančiose finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, skelbiami specialūs kvietimai projektams, kuriais kuriamas pagrindinis tinklas, arba I priedo I dalyje nurodytiems projektams ir horizontaliesiems prioritetams tik valstybėse narėse, atitinkančiose finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus.

2.   Pagal šį reglamentą transporto sektoriui taikytinos taisyklės taikomos tokiems specialiems kvietimams. Iki 2016 m. gruodžio 31 d. vykdant finansavimo reikalavimus atitinkančių projektų atranką atsižvelgiama į nacionalinius asignavimus pagal Sanglaudos fondo sistemą. Nuo 2017 m. sausio 1 d. EITP pervestos lėšos, kurios nebuvo skirtos transporto infrastruktūros projektui, yra prieinamos visoms valstybėms narėms, atitinkančioms finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, transporto infrastruktūros projektams finansuoti pagal šį reglamentą.

3.   Siekiant remti valstybes nares, atitinkančias finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, kurios gali susidurti su problemomis kurdamos pakankamai parengtus ir (arba) kokybiškus bei pakankamą Sąjungos pridėtinę vertę turinčius projektus, išskirtinis dėmesys skiriamas pagalbiniams programos veiksmams, kuriais siekiama stiprinti institucinius pajėgumus ir didinti I priedo I dalyje nurodytų su projektų rengimu ir įgyvendinimu susijusių viešojo administravimo įstaigų bei viešųjų paslaugų efektyvumą. Siekdama užtikrinti kuo didesnį pervestų lėšų panaudojimą visose valstybėse narėse, atitinkančiose finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, Komisija gali skelbti papildomus kvietimus.

4.   Iš Sanglaudos fondo pervesta 11 305 000 000 EUR suma gali būti naudojama numatant, kad biudžeto ištekliai skiriami finansinėms priemonėms pagal šį reglamentą tik nuo 2017 m. sausio 1 d. Nuo tos datos iš Sanglaudos fondo pervesta 11 305 000 000 EUR suma gali būti naudojama numatant, kad biudžeto ištekliai skiriami projektams, kurių atžvilgiu įgaliotieji subjektai jau yra prisiėmę sutartinius įsipareigojimus.

5.   Nepaisant 10 straipsnio, 11 305 000 000 EUR sumai, pervedamai iš Sanglaudos fondo, kuri turi būti naudojama tik valstybėse narėse, atitinkančiose finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, taikomos Sanglaudos fondui taikomos maksimalios finansavimo normos, kaip nurodyta reglamente, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo, Sanglaudos fondo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondo bendros nuostatos bei Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui ir Sanglaudos fondui taikytina bendroji nuostata, o lėšos skiriamos:

| a) | veiksmams dotacijų tyrimams atveju; |
| --- | --- |

a)

veiksmams dotacijų tyrimams atveju;

| b) | veiksmams dotacijų darbams atveju:






  i) | geležinkeliams ir vidaus vandens keliams; |
| --- | --- | --- |

b)

veiksmams dotacijų darbams atveju:

i)

geležinkeliams ir vidaus vandens keliams;

| ii) | veiksmams, kuriais remiamos tarpvalstybinės kelių atkarpos, o valstybių narių, kurių teritorijoje nėra geležinkelių tinklų, atveju – TEN-T kelių tinklas; |
| --- | --- |

ii)

veiksmams, kuriais remiamos tarpvalstybinės kelių atkarpos, o valstybių narių, kurių teritorijoje nėra geležinkelių tinklų, atveju – TEN-T kelių tinklas;

| iii) | veiksmams, susijusiems su sausumos transportu – jungtims iki daugiarūšių logistikos platformų, įskaitant jungtis iki vidaus vandenų ir jūrų uostų ir oro uostų, ir jų, įskaitant automatinius vėžės pločio keitimo įrenginius, plėtojimui ir uostų, be kita ko, ledlaužių pajėgumų, plėtojimui, taip pat sujungimo taškams, daugiausia dėmesio skiriant geležinkelių jungtims, išskyrus valstybes nares, kurių teritorijoje nėra geležinkelių tinklų; |
| --- | --- |

iii)

veiksmams, susijusiems su sausumos transportu – jungtims iki daugiarūšių logistikos platformų, įskaitant jungtis iki vidaus vandenų ir jūrų uostų ir oro uostų, ir jų, įskaitant automatinius vėžės pločio keitimo įrenginius, plėtojimui ir uostų, be kita ko, ledlaužių pajėgumų, plėtojimui, taip pat sujungimo taškams, daugiausia dėmesio skiriant geležinkelių jungtims, išskyrus valstybes nares, kurių teritorijoje nėra geležinkelių tinklų;

| c) | veiksmams dotacijų telematikos priemonių sistemoms ir paslaugoms atveju:






  i) | ERTMS, RIS, VTMIS, SESAR ir ITS kelių transporto sektoriuje; |
| --- | --- | --- |

c)

veiksmams dotacijų telematikos priemonių sistemoms ir paslaugoms atveju:

i)

ERTMS, RIS, VTMIS, SESAR ir ITS kelių transporto sektoriuje;

| ii) | kitoms telematikos priemonių sistemoms; |
| --- | --- |

ii)

kitoms telematikos priemonių sistemoms;

| iii) | veiksmams, kuriais remiamas jūrų greitkelių plėtojimas; |
| --- | --- |

iii)

veiksmams, kuriais remiamas jūrų greitkelių plėtojimas;

| d) | veiksmams dotacijų, kuriomis remiamos naujos visų transporto rūšių technologijos ir inovacijos, atveju. |
| --- | --- |

d)

veiksmams dotacijų, kuriomis remiamos naujos visų transporto rūšių technologijos ir inovacijos, atveju.

12 straipsnis

Dotacijos atšaukimas, sumažinimas, sustabdymas ir nutraukimas

1.   Išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus, Komisija atšaukia finansinę paramą, suteiktą tyrimams, nepradėtiems per vienus metus nuo paramos teikimo sąlygose nustatytos pradžios dienos arba per dvejus metus nuo minėtosios dienos visų kitų veiksmų, kurie atitinka finansinės paramos skyrimo reikalavimus pagal šį reglamentą, atveju.

2.   Komisija gali sustabdyti, sumažinti, susigrąžinti arba nutraukti finansinę paramą Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 nustatytomis sąlygomis arba įvertinusi projekto pažangą, visų pirma jeigu smarkiai vėluojama įgyvendinti veiksmą.

3.   Komisija gali prašyti grąžinti visą suteiktą finansinę paramą arba jos dalį, jeigu veiksmas, kuriam suteikta finansinė parama, nebaigiamas įgyvendinti per dvejus metus nuo paramos teikimo sąlygose nustatytos užbaigimo dienos.

4.   Prieš priimdama bet kurį iš šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodytų sprendimų, Komisija išsamiai ištiria atitinkamą atvejį, savo veiksmus derindama su įstaigomis, atitinkamai nurodytomis 6 straipsnio 3 dalyje, ir konsultuojasi su atitinkamais paramos gavėjais, kad jie per pagrįstą terminą galėtų pateikti savo pastabas. Atlikusi laikotarpio vidurio vertinimą, Komisija praneša Europos Parlamentui ir Tarybai apie visus sprendimus, priimtus tvirtinant metines darbo programas pagal 17 straipsnį.

IV   SKYRIUS

Pirkimas

13 straipsnis

Pirkimas

1.   Komisijai arba vienai iš 6 straipsnio 3 dalyje nurodytų įstaigų savo vardu arba kartu su valstybėmis narėmis vykdant viešojo pirkimo procedūras gali būti:

| a) | numatytos konkrečios sąlygos, pavyzdžiui, perkamos veiklos vykdymo vieta, jeigu tokios sąlygos pateisinamos dėl veiksmų tikslų ir jeigu tokiomis sąlygomis nepažeidžiami Sąjungos ir nacionaliniai viešojo pirkimo principai; |
| --- | --- |

a)

numatytos konkrečios sąlygos, pavyzdžiui, perkamos veiklos vykdymo vieta, jeigu tokios sąlygos pateisinamos dėl veiksmų tikslų ir jeigu tokiomis sąlygomis nepažeidžiami Sąjungos ir nacionaliniai viešojo pirkimo principai;

| b) | leidžiama pagal tą pačią procedūrą sudaryti kelias sutartis („sutarčių sudarymas su keliais tiekėjais“). |
| --- | --- |

b)

leidžiama pagal tą pačią procedūrą sudaryti kelias sutartis („sutarčių sudarymas su keliais tiekėjais“).

2.   Jeigu tai tinkamai pagrįsta ir būtina veiksmams įgyvendinti, 1 dalis taip pat gali būti taikoma dotacijų gavėjų vykdomoms pirkimo procedūroms.

V   SKYRIUS

Finansinės priemonės

14 straipsnis

Finansinių priemonių rūšys

1.   Finansinės priemonės, sukurtos pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 VIII antraštinę dalį, gali būti naudojamos, kad būtų sudarytos geresnės galimybės gauti finansavimą subjektams, įgyvendinantiems veiksmus, kuriais prisidedama prie bendro intereso projektų, kaip apibrėžta reglamentuose (ES) Nr. 1315/2013 ir (ES) Nr. 347/2013 bei Reglamente dėl transeuropinių tinklų telekomunikacijų infrastruktūros srityje gairių, ir padedama pasiekti jų tikslus. Šios finansinės priemonės grindžiamos ex ante rinkos trūkumų arba nepakankamai optimalaus investavimo atvejų bei investicijų poreikių vertinimais. Pagrindiniai kiekvienos finansinės priemonės įgyvendinimo sąlygos ir procedūros nustatytos šio reglamento I priedo III dalyje.

2.   Bendros įmokos iš Sąjungos bendrojo biudžeto finansinėms priemonėms dydis neviršija 10 % bendro EITP finansinio paketo, kaip nurodyta 5 straipsnio 1 dalyje.

3.   Visos Reglamentu (EB) Nr. 680/2007 nustatytos finansinės priemonės ir rizikos pasidalijimo priemonė projektų obligacijoms, nustatyta Sprendimu Nr. 1639/2006/EB, jei taikytina ir iš anksto įvertinus, gali būti sujungtos su priemonėmis, numatytomis pagal šį reglamentą.

Sujungus projektų obligacijas 2013 m. antrąjį pusmetį pateikiama tarpinė ataskaita, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 680/2007 ir Sprendime Nr. 1639/2006/EB. Projektų obligacijų iniciatyva įgyvendinama laipsniškai, taikant 230 mln. EUR viršutinę ribą 2014 ir 2015 m. Visapusiškai įgyvendinant iniciatyvą, 2015 m. atliekamas nepriklausomas visapusiškas įvertinimas, kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 680/2007 ir Sprendime Nr. 1639/2006/EB. Atsižvelgdama į tą vertinimą ir visas galimybes, Komisija apsvarsto galimybę siūlyti tinkamus reguliavimo pakeitimus, įskaitant teisės aktų pakeitimus, ypač jei numatoma nepakankama paklausa rinkoje arba jei atsiranda pakankamų alternatyvių ilgalaikio skolos finansavimo šaltinių.

4.   Gali būti naudojamos tokios finansinės priemonės:

| a) | nuosavo kapitalo priemonės, pavyzdžiui, investiciniai fondai, daug dėmesio skiriant rizikos kapitalo teikimui veiksmams, kuriais prisidedama prie bendro intereso projektų; |
| --- | --- |

a)

nuosavo kapitalo priemonės, pavyzdžiui, investiciniai fondai, daug dėmesio skiriant rizikos kapitalo teikimui veiksmams, kuriais prisidedama prie bendro intereso projektų;

| b) | paskolos ir (arba) garantijos, pasitelkus rizikos pasidalijimo priemones, įskaitant projektų obligacijų, kuriomis remiami atskiri projektai ar projektų rinkiniai ir kurias savo lėšomis išleidžia finansų įstaiga, kredito vertės didinimo mechanizmas, Sąjungai prisidedant prie atidėjinių ir (arba) kapitalo paskirstymo. |
| --- | --- |

b)

paskolos ir (arba) garantijos, pasitelkus rizikos pasidalijimo priemones, įskaitant projektų obligacijų, kuriomis remiami atskiri projektai ar projektų rinkiniai ir kurias savo lėšomis išleidžia finansų įstaiga, kredito vertės didinimo mechanizmas, Sąjungai prisidedant prie atidėjinių ir (arba) kapitalo paskirstymo.

15 straipsnis

Finansinės paramos teikimo pasitelkiant finansines priemones sąlygos

1.   Veiksmai, remiami finansinėmis priemonėmis, atrenkami atsižvelgiant į parengties lygį ir siekiant sektorių diversifikavimo pagal 3 ir 4 straipsnius, ir kad būtų užtikrinta geografinė pusiausvyra tarp valstybių narių. Jie turi:

| a) | teikti Europos pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

a)

teikti Europos pridėtinę vertę;

| b) | atitikti strategijos „Europa 2020“ tikslus; |
| --- | --- |

b)

atitikti strategijos „Europa 2020“ tikslus;

| c) | turėti sverto poveikį Sąjungos paramos atžvilgiu, t. y. jais turi būti siekiama sutelkti visuotines investicijas, didesnes už Sąjungos įnašą, pagal iš anksto apibrėžtus rodiklius. |
| --- | --- |

c)

turėti sverto poveikį Sąjungos paramos atžvilgiu, t. y. jais turi būti siekiama sutelkti visuotines investicijas, didesnes už Sąjungos įnašą, pagal iš anksto apibrėžtus rodiklius.

2.   Sąjunga, bet kuri valstybė narė ir kiti investuotojai gali teikti finansinę paramą, kuria papildomos naudojant finansines priemones gautos lėšos, jeigu Komisija sutinka su veiksmų tinkamumo finansuoti kriterijų ir (arba) priemonės investicijų strategijos pakeitimais, kurie gali būti būtini dėl papildomo įnašo.

3.   Finansinėmis priemonėmis siekiama stiprinti Sąjungos išlaidų didinamąjį poveikį, pritraukiant papildomus išteklius iš privačiųjų investuotojų. Jos gali duoti priimtiną grąžą kitų partnerių ar investuotojų tikslams pasiekti, kartu siekiant išsaugoti Sąjungos biudžeto teikiamų lėšų vertę.

4.   Šiame reglamente nustatytos finansinės priemonės gali būti derinamos su dotacijomis, finansuojamomis iš Sąjungos biudžeto.

5.   Komisija 17 straipsnyje nurodytose darbo programose gali nustatyti papildomas sąlygas, atsižvelgdama į konkrečius transporto, telekomunikacijų ir energetikos sektorių poreikius.

16 straipsnis

Veiksmai trečiosiose šalyse

Parama veiksmams trečiosiose šalyse gali būti teikiama pasitelkiant finansines priemones, jeigu tų veiksmų reikia bendro intereso projektui įgyvendinti.

VI   SKYRIUS

Programavimas, įgyvendinimas ir kontrolė

17 straipsnis

Daugiametės ir (arba) metinės darbo programos

1.   Komisija įgyvendinimo aktais tvirtina daugiametes ir metines darbo programas kiekvienam iš šių sektorių – transporto, telekomunikacijų ir energetikos sektoriams. Komisija taip pat gali patvirtinti daugiametes ir metines darbo programas, apimančias daugiau negu vieną sektorių. Šie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 25 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

2.   Komisija daugiametes darbo programas peržiūri bent laikotarpio viduryje. Prireikus Komisija daugiametę darbo programą patikslina įgyvendinimo aktu. Šie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 25 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

3.   Komisija transporto sektoriaus daugiametes darbo programas tvirtina bendro intereso projektams, išvardytiems I priedo I dalyje.

Finansinio paketo dydis yra 80–85 % 5 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų biudžeto išteklių.

I priedo I dalyje išsamiai išdėstyti projektai nėra privalomi valstybėms narėms priimant su programavimu susijusius sprendimus. Sprendimas įgyvendinti tuos projektus yra valstybių narių kompetencija ir priklauso nuo viešojo finansavimo pajėgumų ir nuo jų socialinio bei ekonominio gyvybingumo, vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 7 straipsniu.

4.   Komisija tvirtina transporto, telekomunikacijų ir energetikos sektorių metines darbo programas į daugiametes darbo programas neįtrauktiems bendro intereso projektams.

5.   Komisija, tvirtindama daugiametes ir sektorių metines darbo programas, atrankos ir skyrimo kriterijus nustato laikydamasi tikslų ir prioritetų, nustatytų šio reglamento 3 ir 4 straipsniuose, taip pat reglamentuose (ES) Nr. 1315/2013 ir (ES) Nr. 347/2013 arba Reglamente dėl transeuropinių tinklų telekomunikacijų infrastruktūros srityje gairių. Nustatydama skyrimo kriterijus, Komisija atsižvelgia į šio reglamento I priedo V dalyje išdėstytas bendrąsias gaires.

6.   Energetikos sektoriuje pirmose dviejose metinėse darbo programose prioritetinės galimybės teikiamos bendro intereso projektams ir susijusiems veiksmams, kuriais siekiama panaikinti energetinę izoliaciją ir pašalinti energetines kliūtis, taip pat baigti kurti energijos vidaus rinką.

7.   Darbo programos koordinuojamos siekiant išnaudoti transporto, energetikos ir telekomunikacijų sektorių sinergiją, visų pirma tokiose srityse, kaip pažangieji energijos tinklai, elektrinis judumas, intelektinės ir tausios transporto sistemos, bendros judėjimo teisės arba infrastruktūros sujungimas. Komisija patvirtina bent vieną kvietimą teikti pasiūlymus dėl kelis sektorius apimančių veiksmų, kurie atitinka finansavimo reikalavimus pagal 7 straipsnio 5 dalį, ir kiekvienam sektoriui nustato finansinės paramos sumą, nustatytą atsižvelgiant į kiekvieno sektoriaus finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų, patirtų vykdant veiksmus, kurie yra atrinkti finansinei paramai pagal EITP gauti, santykinę dalį.

18 straipsnis

Sąjungos finansinės paramos teikimas

1.   Kiekvieną kartą paskelbus kvietimą teikti pasiūlymus, remiantis daugiamete arba metine darbo programa, kaip nurodyta 17 straipsnyje, laikydamasi 25 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, Komisija nusprendžia, kokią finansinės paramos sumą suteikti atrinktiems projektams ar jų dalims. Komisija nustato jų įgyvendinimo sąlygas ir būdus.

2.   Apie suteiktiną finansinę paramą Komisija informuoja paramos gavėjus ir atitinkamas valstybes nares.

19 straipsnis

Metinės dalys

Komisija gali biudžetinius įsipareigojimus padalyti į metines dalis. Tokiu atveju ji patvirtina metines dalis, atsižvelgdama į veiksmų, kuriems skiriama finansinė parama, pažangą, jų numatomus poreikius ir turimą biudžetą.

Dotacijų gavėjams, atitinkamoms valstybėms narėms ir, jei taikytina finansinėms priemonėms, atitinkamoms finansų įstaigoms Komisija pateikia patvirtintų metinių dalių orientacinį tvarkaraštį.

20 straipsnis

Metinių asignavimų perkėlimas į kitą laikotarpį

Finansinių metų, kuriems skirti asignavimai, pabaigoje nepanaudoti asignavimai perkeliami į kitą laikotarpį pagal Reglamentą (ES) Nr. 966/2012.

21 straipsnis

Deleguotieji aktai

1.   Gavus atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) pritarimą, kaip numatyta SESV 172 straipsnio antroje pastraipoje, Komisijai pagal šio reglamento 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl šio reglamento I priedo I dalies pakeitimų, siekiant atsižvelgti į kintančius transeuropinių tinklų finansavimo prioritetus ir į pokyčius, susijusius su bendro intereso projektais, nurodytais Reglamente (ES) Nr. 1315/2013. Iš dalies keisdama šio reglamento I priedo I dalį, Komisija užtikrina:

| a) | didelę tikimybę, kad bendro intereso projektai pagal Reglamentą (ES) Nr. 1315/2013 bus visiškai arba iš dalies įgyvendinti pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą; |
| --- | --- |

a)

didelę tikimybę, kad bendro intereso projektai pagal Reglamentą (ES) Nr. 1315/2013 bus visiškai arba iš dalies įgyvendinti pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą;

| b) | kad pakeitimai atitiktų šio reglamento 7 straipsnyje išdėstytus tinkamumo kriterijus; |
| --- | --- |

b)

kad pakeitimai atitiktų šio reglamento 7 straipsnyje išdėstytus tinkamumo kriterijus;

| c) | kiek tai susiję su šio reglamento I priedo I dalimi, kad visose atkarpose būtų įtraukti infrastruktūros projektų, kuriems įgyvendinti reikės įtraukti į daugiametę darbo programą pagal šio reglamento 17 straipsnio 3 dalį, nekeičiant pagrindinio tinklo koridorių išdėstymo. |
| --- | --- |

c)

kiek tai susiję su šio reglamento I priedo I dalimi, kad visose atkarpose būtų įtraukti infrastruktūros projektų, kuriems įgyvendinti reikės įtraukti į daugiametę darbo programą pagal šio reglamento 17 straipsnio 3 dalį, nekeičiant pagrindinio tinklo koridorių išdėstymo.

2.   Komisijai pagal šio reglamento 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamos šio reglamento I priedo III dalyje išdėstytos pagrindinės sąlygos ir procedūros, reglamentuojančios Sąjungos įnašą kiekvienos finansinės priemonės, sukurtos remiantis skolos arba nuosavo kapitalo pagrindu, kaip nurodyta šio reglamento I priedo III dalyje, atsižvelgiant į tarpinės ataskaitos rezultatus ir remiantis pagal Sprendimą Nr. 1639/2006/EB ir Reglamentu (ES) Nr. 680/2007 įsteigtos strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos bandomojo etapo visapusiško nepriklausomo vertinimo rezultatais, taip pat siekiant atsižvelgti į kintančias rinkos sąlygas, kad būtų optimizuotas finansinių priemonių pagal šį reglamentą planavimas ir įgyvendinimas.

Pirmoje pastraipoje nurodytais atvejais iš dalies keisdama šio reglamento I priedo III dalį, Komisija visada užtikrina, kad:

| a) | pakeitimai būtų daromi laikantis Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 nustatytų reikalavimų, įskaitant to reglamento 140 straipsnio 2 dalies f punkte nurodytą ex ante įvertinimą, ir |
| --- | --- |

a)

pakeitimai būtų daromi laikantis Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 nustatytų reikalavimų, įskaitant to reglamento 140 straipsnio 2 dalies f punkte nurodytą ex ante įvertinimą, ir

| b) | būtų daromi tik šie daliniai pakeitimai:






  i) | šio reglamento I priedo III dalies I skirsnio 1 punkto a ir b papunkčiuose nurodytos subordinuotos skolos finansavimo ribinio dydžio pakeitimas, siekiant sektorių diversifikavimo ir geografinės pusiausvyros tarp valstybių narių pagal 15 straipsnį; |
| --- | --- | --- |

b)

būtų daromi tik šie daliniai pakeitimai:

i)

šio reglamento I priedo III dalies I skirsnio 1 punkto a ir b papunkčiuose nurodytos subordinuotos skolos finansavimo ribinio dydžio pakeitimas, siekiant sektorių diversifikavimo ir geografinės pusiausvyros tarp valstybių narių pagal 15 straipsnį;

| ii) | šio reglamento I priedo III dalies I skirsnio 1 punkto a papunktyje nurodytos pirmaeilės skolos finansavimo ribinės vertės pakeitimas, siekiant sektorių diversifikavimo ir geografinės pusiausvyros tarp valstybių narių pagal 15 straipsnį; |
| --- | --- |

ii)

šio reglamento I priedo III dalies I skirsnio 1 punkto a papunktyje nurodytos pirmaeilės skolos finansavimo ribinės vertės pakeitimas, siekiant sektorių diversifikavimo ir geografinės pusiausvyros tarp valstybių narių pagal 15 straipsnį;

| iii) | derinimas su kitais finansavimo šaltiniais, kaip nurodyta I priedo III dalies I skirsnio 3 punkte ir II skirsnio 3 punkte; |
| --- | --- |

iii)

derinimas su kitais finansavimo šaltiniais, kaip nurodyta I priedo III dalies I skirsnio 3 punkte ir II skirsnio 3 punkte;

| iv) | įgaliotųjų subjektų atrinkimas, kaip nurodyta I priedo III dalies I skirsnio 4 punkte ir II skirsnio 4 punkte; ir |
| --- | --- |

iv)

įgaliotųjų subjektų atrinkimas, kaip nurodyta I priedo III dalies I skirsnio 4 punkte ir II skirsnio 4 punkte; ir

| v) | kainų nustatymas, rizikos ir pajamų pasidalijimas, kaip nurodyta I priedo III dalies I skirsnio 6 punkte ir II skirsnio 6 punkte. |
| --- | --- |

v)

kainų nustatymas, rizikos ir pajamų pasidalijimas, kaip nurodyta I priedo III dalies I skirsnio 6 punkte ir II skirsnio 6 punkte.

3.   Vadovaujantis 3 straipsnyje išdėstytais bendraisiais tikslais bei 4 straipsnio 2 dalyje nurodytais konkretiems sektoriams skirtais tikslais, transporto sektoriuje Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi išsamūs finansavimo prioritetai, kurie EITP įgyvendinimo laikotarpiu turi atsispindėti 17 straipsnyje nurodytoje darbo programose finansavimo reikalavimus pagal 7 straipsnio 2 dalį atitinkančių veiksmų atžvilgiu. Komisija deleguotąjį aktą priima iki 2014 m. gruodžio 22 d..

4.   Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais 14 straipsnio 2 dalyje nustatyta viršutinė riba padidinama iki 20 %, jei laikomasi šių sąlygų:

| i) | 2015 m. atlikto projektų obligacijų iniciatyvos bandomojo etapo vertinimo rezultatai yra teigiami; ir |
| --- | --- |

i)

2015 m. atlikto projektų obligacijų iniciatyvos bandomojo etapo vertinimo rezultatai yra teigiami; ir

| ii) | finansinių priemonių paklausa viršija 8 %, vertinant su projektu susijusius sutartinius įsipareigojimus. |
| --- | --- |

ii)

finansinių priemonių paklausa viršija 8 %, vertinant su projektu susijusius sutartinius įsipareigojimus.

5.   Tais atvejais, kai nuo konkrečiam transporto tikslui skirto lėšų dydžio būtina nukrypti daugiau kaip penkiais procentiniais punktais, Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I priedo IV dalyje nustatyti orientaciniai procentiniai dydžiai.

6.   Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas I priedo V dalyje pateiktas bendrųjų gairių, kuriomis turi būti vadovaujamasi nustatant paramos skyrimo kriterijus, sąrašas, siekiant atsižvelgti į šio reglamento laikotarpio vidurio vertinimo rezultatus arba įgyvendinant šį reglamentą padarytas išvadas. Tai atliekama tokiu būdu, kuris suderinamas su atitinkamomis sektoriams skirtomis gairėmis.

22 straipsnis

Paramos gavėjų ir valstybių narių atsakomybė

Pagal atitinkamą savo atsakomybės sritį ir nedarydami poveikio pagal dotacijoms taikomas sąlygas paramos gavėjams tenkantiems įpareigojimams, paramos gavėjai ir valstybės narės deda visas pastangas, kad įgyvendintų bendro intereso projektus, kuriems skirta Sąjungos finansinė parama pagal šį reglamentą.

Valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su Komisija, vykdo projektų techninę stebėseną bei finansinę kontrolę ir patvirtina, kad išmokėtos sumos, išlaidoms, patirtoms vykdant projektus ar jų dalis, padengti ir kad išmokėjimas buvo vykdomas laikantis atitinkamų taisyklių. Valstybės narės gali prašyti, kad Komisija dalyvautų atliekant patikras vietoje ir inspektavimus.

Valstybės narės, prireikus taikydamos interaktyvias geografines ir technines informacines sistemas, kasmet praneša Komisijai apie bendro intereso projektų įgyvendinimo pažangą ir šiuo tikslu padarytas investicijas, įskaitant kovos su klimato kaita srities tikslams pasiekti panaudotą paramos sumą. Tuo remdamasi, Komisija viešai paskelbia ir bent kartą per metus atnaujina informaciją apie konkrečius projektus, vykdomus pagal EITP.

23 straipsnis

Atitiktis Sąjungos politikai ir Sąjungos teisei

Pagal šį reglamentą finansuojami tik Sąjungos teisę ir atitinkamą Sąjungos politiką atitinkantys veiksmai.

24 straipsnis

Sąjungos finansinių interesų apsauga

1.   Komisija imasi atitinkamų priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad, įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus, būtų apsaugoti Sąjungos finansiniai interesai, taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir kitokia neteisėta veika priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus ir, jei nustatoma pažeidimų, susigrąžinant nepagrįstai sumokėtas sumas ir prireikus taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas administracines ir finansines sankcijas.

2.   Komisija arba jos atstovai ir Audito Rūmai turi įgaliojimus atlikti visų dotacijų gavėjų, įgyvendinimo įstaigų, rangovų ir subrangovų, pagal šį reglamentą gavusių Sąjungos lėšų, dokumentų auditą ir patikras vietoje.

3.   Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (23) ir Tarybos reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (24) nuostatas ir juose nustatytas procedūras gali vykdyti tyrimus, įskaitant patikras vietoje ir inspektavimus, siekdama nustatyti sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejus, turinčius neigiamos įtakos Sąjungos finansiniams interesams, susijusius su dotacijų susitarimais, sprendimais dėl dotacijų arba sutartimis, finansuojamomis pagal šį reglamentą.

4.   Nedarant poveikio 1, 2 ir 3 dalims, bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis ir su tarptautinėmis organizacijomis, dotacijų susitarimuose, sprendimuose dėl dotacijų ir sutartyse, sudaromose įgyvendinant šį reglamentą, numatomos nuostatos, kuriomis aiškiai suteikiami įgaliojimai Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF pagal atitinkamą savo kompetenciją atlikti tokį auditą ir tyrimus.

II   ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

25 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda EITP koordinavimo komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

3.   Komitetas užtikrina 17 straipsnyje nurodytų darbo programų horizontalią peržiūrą, kad būtų užtikrinta, jog jos yra suderinamos ir kad būtų nustatyta, išnaudota ir įvertinta transporto, telekomunikacijų ir energetikos sektorių sinergija. Visų pirma jis siekia koordinuoti tas darbo programas, kad būtų sudaryta galimybė paskelbti kvietimus teikti pasiūlymus dėl kelių sektorių.

26 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   21 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami nuo 2014 sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 21 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 21 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

27 straipsnis

Vertinimas

1.   Siekiant priimti sprendimą atnaujinti, iš dalies pakeisti priemones ar sustabdyti jų vykdymą, Komisija ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 31 d. bendradarbiaudama su atitinkamomis valstybėmis narėmis ir paramos gavėjais, parengia visų priemonių tikslų įgyvendinimo (nurodant rezultatus ir poveikį), išteklių naudojimo efektyvumo ir EITP pridėtinės vertės Europai vertinimo ataskaitą, kurią pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai. Atliekant vertinimą taip pat nagrinėjamos supaprastinimo galimybės, priemonių vidaus ir išorės suderinamumas, tolesnis visų tikslų aktualumas, taip pat kaip jomis prisidedama prie Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo prioritetų, įskaitant jų įtaką ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai. Vertinimo ataskaitoje, be kita ko, įvertinama, masto ekonomija, kurią Komisija pasiekė finansiniu, techniniu ir žmogiškuoju lygiu valdant EITP, ir prireikus bendras išnaudojant sektorių sinergiją įgyvendintų projektų skaičius. Tame vertinime taip pat nagrinėjama, ką daryti, kad finansinės priemonės taptų veiksmingesnės. Vertinimo ataskaitoje atsižvelgiama į ankstesnių priemonių ilgalaikio poveikio vertinimo rezultatus.

2.   EITP atsižvelgiama į nepriklausomą visapusišką strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos vertinimą, kuris turi būti atliktas 2015 m. Remdamosi tuo vertinimu, Komisija ir valstybės narės įvertina strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos reikšmę ir jos veiksmingumą siekiant padidinti investicijų į prioritetinius projektus apimtį ir Sąjungos lėšų panaudojimo efektyvumą.

3.   Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir paramos gavėjais, atlieka ex post vertinimą. Atliekant ex post vertinimą nagrinėjamas EITP veiksmingumas ir efektyvumas ir jos poveikis ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai, jos indėlis įgyvendinant Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo prioritetus ir kovos su klimato kaita tikslams pasiekti panaudotos paramos mastas ir rezultatai.

4.   Atliekant vertinimus, atsižvelgiama į pažangą pagal veiklos rodiklius, kaip nurodyta 3 ir 4 straipsniuose.

5.   Komisija tų vertinimų išvadas pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui.

6.   Padedamos kitų galimų paramos gavėjų, Komisija ir valstybės narės gali imtis vertinti projektų įgyvendinimo metodus ir jų įgyvendinimo poveikį, kad įvertintų, ar yra pasiekti tikslai, įskaitant su aplinkos apsauga susijusius tikslus.

7.   Komisija gali prašyti, kad valstybė narė, kuri yra suinteresuota bendro intereso projektu, pateiktų konkretų pagal šį reglamentą finansuojamų veiksmų ir susijusių projektų vertinimą arba, prireikus, pateiktų jai informaciją ir suteiktų pagalbą, būtiną tokiems projektams įvertinti.

28 straipsnis

Informavimas, komunikacija ir viešinimas

1.   Paramos gavėjai ir, prireikus, atitinkamos valstybės narės užtikrina, kad pagal šį reglamentą suteikta parama būtų tinkamai viešinama ir skaidri, kad visuomenė būtų informuota apie Sąjungos vaidmenį įgyvendinant projektus.

2.   Komisija įgyvendina informavimo ir komunikacijos veiksmus, susijusius su EITP projektais ir rezultatais. Pagal 5 straipsnio 2 dalį komunikacijos veiksmams skirtais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinio informavimo apie Sąjungos politikos prioritetus, jei jie susiję su bendraisiais 3 straipsnyje nurodytais tikslais.

29 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 913/2010 dalinis pakeitimas

Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 iš dalies keičiamas taip:

Reglamento (ES) Nr. 913/2010 priedas pakeičiamas šio reglamento II priedo tekstu. Todėl patikslintiems krovininio geležinkelių transporto koridoriams toliau taikomos Reglamento (ES) Nr. 913/2010 nuostatos.

30 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

Šis reglamentas nedaro poveikio atitinkamų projektų tęsimui ar keitimui, įskaitant visišką arba dalinį nutraukimą, kol jie bus užbaigti, arba finansinės paramos, kurią Komisija skyrė pagal reglamentus (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010 ar bet kuriuos kitus teisės aktus, taikomus šiai paramai 2013 m. gruodžio 31 d., tęsimui ar keitimui – jie toliau taikomi atitinkamiems veiksmams iki jų užbaigimo.

31 straipsnis

Panaikinimas

Nedarant poveikio šio reglamento 30 straipsniui, reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010 panaikinami nuo 2014 m. sausio 1 d.

32 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2013 m. gruodžio 11 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  OL C 143, 2012 5 22, p. 116.

1

(2)  OL C 277, 2012 9 13, p. 125.

2

(3)  2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

(4)  OL C 420, 2013 12 20, p. 1.

4

(5)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1301/2013 dėl Sanglaudos fondo ir panaikinantis reglamentą (EB) Nr. 1084/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 289).

5

(6)  OL C 380 E, 2012 12 11, p. 89.

6

(7)  OL C 351 E, 2011 12 2, p. 13.

7

(8)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1315/2013 dėl transeuropinio transporto tinklo vystymo gairių ir panaikinantis Sprendimą Nr. 661/2010/ES (Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 1).

8

(9)  2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 913/2010 dėl konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklo (OL L 276, 2010 10 20, p. 22).

9

(10)  http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/ten-t-policy/review/doc/expert-groups/expert_group_5_final_report.pdf

10

(11)  2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 347/2013 dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1364/2006/EB ir kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 713/2009, (EB) Nr. 714/2009 ir (EB) Nr. 715/2009 (OL L 115, 2013 4 25, p. 39).

11

(12)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1982/2006/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 104).

12

(13)  2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (OL L 343, 2012 12 14, p. 32).

13

(14)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

14

(15)  2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 680/2007, nustatantis bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių transporto ir energetikos tinklų srityse (OL L 162, 2007 6 22, p. 1).

15

(16)  2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1639/2006/EB dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007-2013 m.) (OL L 310, 2006 11 9, p. 15).

16

(17)  2012 m. spalio 29 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1268/2012 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių taikymo taisyklių (OL L 362, 2012 12 31, p. 1).

17

(18)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

18

(19)  2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 67/2010, nustatantis bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių tinklų srityje (OL L 27, 2010 1 30, p. 20).

19

(20)  EITP finansinis paketas 2014–2020 m. laikotarpiui pastoviomis 2011 m. kainomis yra 29 300 000 000 EUR ir paskirstomas taip: 23 174 000 000 EUR, įskaitant 10 000 000 000 EUR Sanglaudos šalims (transportui), 5 126 000 000 EUR (energetikai), 1 000 000 000 EUR (telekomunikacijoms).

20

(21)  2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma daugiametė finansinė programa 2014–2020 m. (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).

21

(22)  2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 661/2010/ES dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių (OL L 204, 2010 8 5, p. 1).

22

(23)  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

23

(24)  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

24

---

I PRIEDAS

I   DALIS

IŠ ANKSTO NUSTATYTŲ PAGRINDINIO TINKLO PROJEKTŲ TRANSPORTO SEKTORIUJE SĄRAŠAS

1.   Horizontalieji prioritetai

| Naujoviškas valdymas ir paslaugos | Bendras Europos dangus – SESAR |
| --- | --- |
| Naujoviškas valdymas ir paslaugos | Kelių, geležinkelių, vidaus vandenų kelių ir laivų telematikos priemonių sistemos
  (ITS, ERTMS, RIS ir VTMIS) |
| Naujoviškas valdymas ir paslaugos | Pagrindinio tinklo jūrų uostai, jūrų greitkeliai ir oro uostai, saugi ir patikima infrastruktūra |
| Naujos technologijos ir inovacijos | Naujos technologijos ir inovacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 33 straipsnio a–d punktus |

Naujoviškas valdymas ir paslaugos

Bendras Europos dangus – SESAR

Naujoviškas valdymas ir paslaugos

Kelių, geležinkelių, vidaus vandenų kelių ir laivų telematikos priemonių sistemos

(ITS, ERTMS, RIS ir VTMIS)

Naujoviškas valdymas ir paslaugos

Pagrindinio tinklo jūrų uostai, jūrų greitkeliai ir oro uostai, saugi ir patikima infrastruktūra

Naujos technologijos ir inovacijos

Naujos technologijos ir inovacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 33 straipsnio a–d punktus

2.   Pagrindinio tinklo koridoriai

Baltijos jūra – Adrijos jūra

IŠDĖSTYMAS:

Gdynia–Gdańsk–Katowice/Sławków

Gdańsk–Warszawa–Katowice

Katowice–Ostrava–Brno–Wien

Szczecin / Świnoujście–Poznań–Wrocław–Ostrava

Katowice–Žilina–Bratislava–Wien

Wien–Graz–Villach–Udine–Trieste

Udine–Venezia–Padova–Bologna–Ravenna

Graz–Maribor–Ljubljana–Koper / Trieste

IŠ ANKSTO NUSTATYTOS ATKARPOS, ĮSKAITANT PROJEKTUS:

| Gdynia–Katowice | Geležinkelis | Darbai |
| --- | --- | --- |
| Gdynia, Gdańsk | Uostai | Uostų jungtys, (tolesnis) daugiarūšio transporto platformų plėtojimas |
| Warszawa– Katowice | Geležinkelis | Darbai |
| Wroclaw–Poznań–Szczecin / Świnoujście | Geležinkelis | Darbai |
| Świnoujście, Szczecin | Uostas | Uostų jungtys |
| Bielsko Biala–Žilina | Keliai | Darbai |
| Katowice–Ostrava–Brno–Wien & Katowice–Žilina–Bratislava–Wien | Geležinkelis | Darbai, visų pirma tarpvalstybinėse PL–CZ, CZ–AT, PL–SK ir SK–AT atkarpose, Brno–Přerov linija; (tolesnis) daugiarūšio transporto platformų ir oro uosto bei geležinkelio jungčių plėtojimas |
| Wien–Graz–Klagenfurt–Udine–Venezia–Ravenna | Geležinkelis | Dalinė naujų linijų statyba (Zemeringo pagrindinis tunelis ir Koralmo geležinkelio linija), geležinkelio modernizavimo darbai; vykdomi darbai; (tolesnis) daugiarūšio transporto platformų plėtojimas; jau esamos dviejų bėgių kelių linijos tarp Udine–Cervignano ir Trieste modernizavimas |
| Graz–Maribor–Pragersko | Geležinkelis | Su antru bėgių keliu susiję tyrimai ir darbai |
| Trieste, Venenezia, Ravenna, Koper | Uostai | Uostų jungtys, (tolesnis) daugiarūšio transporto platformų plėtojimas |

Gdynia–Katowice

Geležinkelis

Darbai

Gdynia, Gdańsk

Uostai

Uostų jungtys, (tolesnis) daugiarūšio transporto platformų plėtojimas

Warszawa– Katowice

Geležinkelis

Darbai

Wroclaw–Poznań–Szczecin / Świnoujście

Geležinkelis

Darbai

Świnoujście, Szczecin

Uostas

Uostų jungtys

Bielsko Biala–Žilina

Keliai

Darbai

Katowice–Ostrava–Brno–Wien & Katowice–Žilina–Bratislava–Wien

Geležinkelis

Darbai, visų pirma tarpvalstybinėse PL–CZ, CZ–AT, PL–SK ir SK–AT atkarpose, Brno–Přerov linija; (tolesnis) daugiarūšio transporto platformų ir oro uosto bei geležinkelio jungčių plėtojimas

Wien–Graz–Klagenfurt–Udine–Venezia–Ravenna

Geležinkelis

Dalinė naujų linijų statyba (Zemeringo pagrindinis tunelis ir Koralmo geležinkelio linija), geležinkelio modernizavimo darbai; vykdomi darbai; (tolesnis) daugiarūšio transporto platformų plėtojimas; jau esamos dviejų bėgių kelių linijos tarp Udine–Cervignano ir Trieste modernizavimas

Graz–Maribor–Pragersko

Geležinkelis

Su antru bėgių keliu susiję tyrimai ir darbai

Trieste, Venenezia, Ravenna, Koper

Uostai

Uostų jungtys, (tolesnis) daugiarūšio transporto platformų plėtojimas

Šiaurės jūra – Baltijos jūra

IŠDĖSTYMAS:

Helsinki–Tallinn–Rīga

Ventspils–Rīga

Rīga–Kaunas

Klaipėda–Kaunas–Vilnius

Kaunas–Warszawa

Baltarusijos siena–Warszawa–Poznań–Frankfurt/Oder–Berlin–Hamburg

Berlin–Magdeburg–Braunschweig–Hannover

Hannover–Bremen–Bremerhaven/Wilhelmshaven

Hannover–Osnabrück–Hengelo–Almelo–Deventer–Utrecht

Utrecht–Amsterdam

Utrecht–Rotterdam–Antwerpen

Hannover–Köln–Antwerpen

IŠ ANKSTO NUSTATYTOS ATKARPOS, ĮSKAITANT PROJEKTUS:

| Helsinki–Tallinn | Uostai, jūrų greitkeliai | Uostų jungtys, (tolesnis) daugiarūšio transporto platformų ir jų jungčių plėtojimas, ledų laužymo pajėgumai, jūrų greitkeliai |
| --- | --- | --- |
| Tallinn–Rīga–Kaunas–Warszawa | Geležinkelis | (Išsamūs) tyrimai, susiję su nauja linija, visiškai suderinama su UIC vėže; naujosios linijos darbai turi būti pradėti iki 2020 m.; modernizavimo darbai ir nauja linija PL teritorijoje; geležinkelio jungtys su oro uostais ir uostais, geležinkelių bei kelių transporto terminalai, jūrų greitkeliai |
| Ventspils–Rīga | Geležinkelis | Modernizavimas, uostų jungtys, jūrų greitkeliai |
| Klaipėda–Kaunas | Geležinkelis | Modernizavimas, uostų jungtys, jūrų greitkeliai |
| Kaunas–Vilnius | Geležinkelis | Modernizavimas, oro uostų jungtys, geležinkelių bei kelių transporto terminalai |
| Koridorius „Via Baltica“ | Keliai | Darbai tarpvalstybinėse atkarpose (EE, LV, LT, PL) |
| BY siena–Warszawa–Poznań–Vokietijos siena | Geležinkelis | Darbai jau esamoje linijoje, greitojo geležinkelio tyrimai |
| PL siena–Berlin–Hannover–Amsterdam/Rotterdam | Geležinkelis | Kelių atkarpų tyrimai ir modernizavimo darbai (Amsterdamas–Utrechtas–Arnhemas; Hanoveris–Berlynas) |
| Wilhelmshaven–Bremerhaven–Bremen | Geležinkelis | Tyrimai ir darbai |
| Berlin–Magdeburg–Hannover, Mittellandkanal, Vakarų Vokietijos kanalai, Rhine, Waal, Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal | Vidaus vandenų keliai | Tyrimai, darbai siekiant pagerinti tinkamumą laivybai, vandens kelių ir šliuzų modernizavimas |
| Amsterdamo šliuzai ir Amsterdam–Rijnkanaal | Vidaus vandenų keliai | Atliekami šliuzų tyrimai; uostas: jungtys (tyrimai ir darbai, įskaitant Beatričės šliuzo modernizavimą) |

Helsinki–Tallinn

Uostai, jūrų greitkeliai

Uostų jungtys, (tolesnis) daugiarūšio transporto platformų ir jų jungčių plėtojimas, ledų laužymo pajėgumai, jūrų greitkeliai

Tallinn–Rīga–Kaunas–Warszawa

Geležinkelis

(Išsamūs) tyrimai, susiję su nauja linija, visiškai suderinama su UIC vėže; naujosios linijos darbai turi būti pradėti iki 2020 m.; modernizavimo darbai ir nauja linija PL teritorijoje; geležinkelio jungtys su oro uostais ir uostais, geležinkelių bei kelių transporto terminalai, jūrų greitkeliai

Ventspils–Rīga

Geležinkelis

Modernizavimas, uostų jungtys, jūrų greitkeliai

Klaipėda–Kaunas

Geležinkelis

Modernizavimas, uostų jungtys, jūrų greitkeliai

Kaunas–Vilnius

Geležinkelis

Modernizavimas, oro uostų jungtys, geležinkelių bei kelių transporto terminalai

Koridorius „Via Baltica“

Keliai

Darbai tarpvalstybinėse atkarpose (EE, LV, LT, PL)

BY siena–Warszawa–Poznań–Vokietijos siena

Geležinkelis

Darbai jau esamoje linijoje, greitojo geležinkelio tyrimai

PL siena–Berlin–Hannover–Amsterdam/Rotterdam

Geležinkelis

Kelių atkarpų tyrimai ir modernizavimo darbai (Amsterdamas–Utrechtas–Arnhemas; Hanoveris–Berlynas)

Wilhelmshaven–Bremerhaven–Bremen

Geležinkelis

Tyrimai ir darbai

Berlin–Magdeburg–Hannover, Mittellandkanal, Vakarų Vokietijos kanalai, Rhine, Waal, Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal

Vidaus vandenų keliai

Tyrimai, darbai siekiant pagerinti tinkamumą laivybai, vandens kelių ir šliuzų modernizavimas

Amsterdamo šliuzai ir Amsterdam–Rijnkanaal

Vidaus vandenų keliai

Atliekami šliuzų tyrimai; uostas: jungtys (tyrimai ir darbai, įskaitant Beatričės šliuzo modernizavimą)

Viduržemio jūra

IŠDĖSTYMAS:

Alchesirasas–Bobadilja–Madridas–Saragosa–Taragona

Sevilija–Bobadilja–Mursija

Kartachena–Mursija–Valensija–Taragona

Taragona–Barselona–Perpinjanas–Marselis / Lionas–Turinas–Novara–Milanas–Verona–Paduva–Venecija–Ravena / Triestas / Koperis–Liubliana–Budapeštas

Liubliana / Rijeka–Zagrebas–Budapeštas–Ukrainos siena

IŠ ANKSTO NUSTATYTOS ATKARPOS, ĮSKAITANT PROJEKTUS:

| Algeciras–Madrid | Geležinkelis | Atliekami tyrimai, darbai turi būti pradėti iki 2015 m., užbaigti – 2020 m. |
| --- | --- | --- |
| Sevilla–Antequera–Granada–Almería–Cartagena–Murcia–Alicante–Valencia | Geležinkelis | Tyrimai ir darbai |
| Madrid-Zaragoza-Barcelona | Geležinkelis | Esamų linijų (vėžės, atšakų, platformų) modernizavimas |
| Valencia–Tarragona–Barcelona | Geležinkelis | Statybos 2014–2020 m. |
| Barcelona | Uostas | Geležinkelio jungtys su uostu ir oro uostu |
| Barcelona–Perpignan | Geležinkelis | Tarpvalstybinė atkarpa, vykdomi darbai, naujoji linija turi būti užbaigta iki 2015 m., esamos linijos (vėžės, atšakų, platformų) modernizavimas |
| Perpignan–Montpellier | Geležinkelis | Nîmes–Montpellier aplinkkelis turi būti pradėtas eksploatuoti 2017 m., Montpellier–Perpignan – 2020 m. |
| Lyon | Geležinkelis | Kliūčių ties Lionu šalinimas: tyrimai ir darbai |
| Lyon–Avignon–Marseille | Geležinkelis | Modernizavimas |
| Lyon–Torino | Geležinkelis | Tarpvalstybinė atkarpa, pagrindinio tunelio darbai; su privažiuojamaisiais keliais susiję tyrimai ir darbai |
| Milano–Brescia | Geležinkelis | Dalies modernizavimas, kita dalis – naujoji greitojo geležinkelio jungtis |
| Brescia–Venezia–Trieste | Geležinkelis | Darbai keliose atkarpose turi būti pradėti iki 2014 m. užtikrinant sinergiją su modernizavimo veiksmais, kurių imtasi persiklojančiose atkarpose, kaip Baltijos jūros–Adrijos jūros koridoriuje |
| Milano–Cremona–Mantova–Porto Levante/Venezia–Ravenna/Trieste | Vidaus vandenų keliai | Tyrimai ir darbai |
| Cremona, Mantova, Venezia, Ravenna, Trieste | Vidaus uostai | Uostų jungtys, (tolesnis) daugiarūšio transporto platformų plėtojimas |
| Trieste–Divača | Geležinkelis | Atliekami tyrimai ir dalinio modernizavimo darbai; tarpvalstybinė atkarpa bus baigta po 2020 m. |
| Koper–Divača–Ljubljana–Pragersko | Geležinkelis | Tyrimai ir modernizavimas, dalis – naujoji linija |
| Rijeka–Zagreb–Budapest | Geležinkelis | Tyrimai ir darbai (įskaitant naujo bėgių kelio ir antro bėgių kelio tarp Rijeka ir Vengrijos sienos statybą) |
| Rijeka | Uostas | Infrastruktūros modernizavimas ir plėtojimas, daugiarūšio transporto platformų ir jungčių plėtojimas |
| Ljubljana–Zagreb | Geležinkelis | Tyrimai ir darbai |
| Liublijanos mazgas | Geležinkelis | Liublijanos geležinkelio mazgas, įskaitant daugiarūšio transporto platformą; geležinkelio ir oro uosto jungtis |
| Pragersko–Zalalövö | Geležinkelis | Tarpvalstybinė atkarpa: tyrimai, darbai turi būti pradėti iki 2020 m. |
| Lendava–Letenye | Keliai | Tarpvalstybinės atkarpos modernizavimas |
| Boba–Székesfehérvár | Geležinkelis | Modernizavimas |
| Budapest–Miskolc–UA siena | Geležinkelis | Modernizavimas |
| Vásárosnamény–UA siena | Keliai | Tarpvalstybinės atkarpos modernizavimas |

Algeciras–Madrid

Geležinkelis

Atliekami tyrimai, darbai turi būti pradėti iki 2015 m., užbaigti – 2020 m.

Sevilla–Antequera–Granada–Almería–Cartagena–Murcia–Alicante–Valencia

Geležinkelis

Tyrimai ir darbai

Madrid-Zaragoza-Barcelona

Geležinkelis

Esamų linijų (vėžės, atšakų, platformų) modernizavimas

Valencia–Tarragona–Barcelona

Geležinkelis

Statybos 2014–2020 m.

Barcelona

Uostas

Geležinkelio jungtys su uostu ir oro uostu

Barcelona–Perpignan

Geležinkelis

Tarpvalstybinė atkarpa, vykdomi darbai, naujoji linija turi būti užbaigta iki 2015 m., esamos linijos (vėžės, atšakų, platformų) modernizavimas

Perpignan–Montpellier

Geležinkelis

Nîmes–Montpellier aplinkkelis turi būti pradėtas eksploatuoti 2017 m., Montpellier–Perpignan – 2020 m.

Lyon

Geležinkelis

Kliūčių ties Lionu šalinimas: tyrimai ir darbai

Lyon–Avignon–Marseille

Geležinkelis

Modernizavimas

Lyon–Torino

Geležinkelis

Tarpvalstybinė atkarpa, pagrindinio tunelio darbai; su privažiuojamaisiais keliais susiję tyrimai ir darbai

Milano–Brescia

Geležinkelis

Dalies modernizavimas, kita dalis – naujoji greitojo geležinkelio jungtis

Brescia–Venezia–Trieste

Geležinkelis

Darbai keliose atkarpose turi būti pradėti iki 2014 m. užtikrinant sinergiją su modernizavimo veiksmais, kurių imtasi persiklojančiose atkarpose, kaip Baltijos jūros–Adrijos jūros koridoriuje

Milano–Cremona–Mantova–Porto Levante/Venezia–Ravenna/Trieste

Vidaus vandenų keliai

Tyrimai ir darbai

Cremona, Mantova, Venezia, Ravenna, Trieste

Vidaus uostai

Uostų jungtys, (tolesnis) daugiarūšio transporto platformų plėtojimas

Trieste–Divača

Geležinkelis

Atliekami tyrimai ir dalinio modernizavimo darbai; tarpvalstybinė atkarpa bus baigta po 2020 m.

Koper–Divača–Ljubljana–Pragersko

Geležinkelis

Tyrimai ir modernizavimas, dalis – naujoji linija

Rijeka–Zagreb–Budapest

Geležinkelis

Tyrimai ir darbai (įskaitant naujo bėgių kelio ir antro bėgių kelio tarp Rijeka ir Vengrijos sienos statybą)

Rijeka

Uostas

Infrastruktūros modernizavimas ir plėtojimas, daugiarūšio transporto platformų ir jungčių plėtojimas

Ljubljana–Zagreb

Geležinkelis

Tyrimai ir darbai

Liublijanos mazgas

Geležinkelis

Liublijanos geležinkelio mazgas, įskaitant daugiarūšio transporto platformą; geležinkelio ir oro uosto jungtis

Pragersko–Zalalövö

Geležinkelis

Tarpvalstybinė atkarpa: tyrimai, darbai turi būti pradėti iki 2020 m.

Lendava–Letenye

Keliai

Tarpvalstybinės atkarpos modernizavimas

Boba–Székesfehérvár

Geležinkelis

Modernizavimas

Budapest–Miskolc–UA siena

Geležinkelis

Modernizavimas

Vásárosnamény–UA siena

Keliai

Tarpvalstybinės atkarpos modernizavimas

Rytai / Rytinė Viduržemio jūros regiono dalis

IŠDĖSTYMAS:

Hamburg–Berlin

Rostock–Berlin–Dresden

Bremerhaven/Wilhelmshaven–Magdeburg–Dresden

Dresden–Ústí nad Labem–Mělník/Praha–Kolín

Kolín–Pardubice–Brno–Wien/Bratislava–Budapest–Arad–Timișoara–Craiova–Calafat–Vidin–Sofia

Sofia–Plovdiv–Burgas

Plovdiv–Turkijos siena

Sofia–Thessaloniki–Athína–Piraeus–Lemesos–Lefkosia

Athína–Patras/Igoumenitsa

IŠ ANKSTO NUSTATYTOS ATKARPOS, ĮSKAITANT PROJEKTUS:

| Dresden–Praha | Geležinkelis | Su greituoju geležinkeliu susiję tyrimai |
| --- | --- | --- |
| Praha | Geležinkelis | Modernizavimas, krovininio transporto aplinkkelis; geležinkelio ir oro uosto jungtis |
| Hamburg–Dresden–Praha–Pardubice | Vidaus vandenų keliai | Elbės ir Vltavos tyrimai, darbai siekiant pagerinti tinkamumą laivybai ir modernizavimas |
| Děčín šliuzai | Vidaus vandenų keliai | Tyrimai |
| Praha–Brno–Břeclav | Geležinkelis | Modernizavimas, be kita ko, Brno geležinkelio mazgo ir daugiarūšio transporto platformos |
| Břeclav–Bratislava | Geležinkelis | Tarpvalstybinė atkarpa, modernizavimas |
| Bratislava–Hegyeshalom | Geležinkelis | Tarpvalstybinė atkarpa, modernizavimas |
| Mosonmagyaróvár–SK siena | Keliai | Tarpvalstybinės atkarpos modernizavimas |
| Tata–Biatorbágy | Geležinkelis | Modernizavimas |
| Budapest–Arad–Timișoara–Calafat | Geležinkelis | Modernizavimo darbai Vengrijoje beveik baigti, tebevykdomi Rumunijoje |
| Vidin–Sofia–Burgas/TR siena
  Sofia–Thessaloniki–Athína/Piraeus | Geležinkelis | Tyrimai ir darbai atkarpoje Vidinas–Sofija–Salonikai–Atėnai; atkarpos Sofija–Burgasas / Turkijos siena modernizavimas |
| Vidin–Craiova | Keliai | Tarpvalstybinės atkarpos modernizavimas |
| Thessaloniki, Igoumenitsa | Uostas | Infrastruktūros modernizavimas ir plėtojimas, daugiarūšio transporto jungtys |
| Athína/Piraeus/Heraklion–Lemesos | Uostas, jūrų greitkeliai | Uosto pajėgumas ir daugiarūšio transporto jungtys |
| Lemesos–Lefkosia | Uostai, daugiarūšio transporto platformos | Modalinės jungties, įskaitant Nikosijos pietinį aplinkelį, modernizavimas, tyrimai ir darbai, eismo valdymo sistemos |
| Lefkosia–Larnaca | Daugiarūšio transporto platformos | Daugiarūšio transporto jungtys ir telematikos priemonių sistemos |
| Patras | Uostas | Uostų jungtys, (tolesnis) daugiarūšio transporto platformų plėtojimas |
| Athína–Patras | Geležinkelis | Tyrimai ir darbai, uostų jungtys |

Dresden–Praha

Geležinkelis

Su greituoju geležinkeliu susiję tyrimai

Praha

Geležinkelis

Modernizavimas, krovininio transporto aplinkkelis; geležinkelio ir oro uosto jungtis

Hamburg–Dresden–Praha–Pardubice

Vidaus vandenų keliai

Elbės ir Vltavos tyrimai, darbai siekiant pagerinti tinkamumą laivybai ir modernizavimas

Děčín šliuzai

Vidaus vandenų keliai

Tyrimai

Praha–Brno–Břeclav

Geležinkelis

Modernizavimas, be kita ko, Brno geležinkelio mazgo ir daugiarūšio transporto platformos

Břeclav–Bratislava

Geležinkelis

Tarpvalstybinė atkarpa, modernizavimas

Bratislava–Hegyeshalom

Geležinkelis

Tarpvalstybinė atkarpa, modernizavimas

Mosonmagyaróvár–SK siena

Keliai

Tarpvalstybinės atkarpos modernizavimas

Tata–Biatorbágy

Geležinkelis

Modernizavimas

Budapest–Arad–Timișoara–Calafat

Geležinkelis

Modernizavimo darbai Vengrijoje beveik baigti, tebevykdomi Rumunijoje

Vidin–Sofia–Burgas/TR siena

Sofia–Thessaloniki–Athína/Piraeus

Geležinkelis

Tyrimai ir darbai atkarpoje Vidinas–Sofija–Salonikai–Atėnai; atkarpos Sofija–Burgasas / Turkijos siena modernizavimas

Vidin–Craiova

Keliai

Tarpvalstybinės atkarpos modernizavimas

Thessaloniki, Igoumenitsa

Uostas

Infrastruktūros modernizavimas ir plėtojimas, daugiarūšio transporto jungtys

Athína/Piraeus/Heraklion–Lemesos

Uostas, jūrų greitkeliai

Uosto pajėgumas ir daugiarūšio transporto jungtys

Lemesos–Lefkosia

Uostai, daugiarūšio transporto platformos

Modalinės jungties, įskaitant Nikosijos pietinį aplinkelį, modernizavimas, tyrimai ir darbai, eismo valdymo sistemos

Lefkosia–Larnaca

Daugiarūšio transporto platformos

Daugiarūšio transporto jungtys ir telematikos priemonių sistemos

Patras

Uostas

Uostų jungtys, (tolesnis) daugiarūšio transporto platformų plėtojimas

Athína–Patras

Geležinkelis

Tyrimai ir darbai, uostų jungtys

Skandinavija – Viduržemio jūra

IŠDĖSTYMAS:

Rusijos siena–Hamina/Kotka–Helsinki–Turku/Naantali–Stockholm–Malmö

Oslo–Göteborg–Malmö–Trelleborg

Malmö–København–Kolding/Lübeck–Hamburg–Hannover

Bremen–Hannover–Nürnberg

Rostock–Berlin–Leipzig–München

Nürnberg–München–Innsbruck–Verona–Bologna–Ancona/Firenze

Livorno/La Spezia–Firenze–Roma–Napoli–Bari–Taranto–Valletta

Napoli–Gioia Tauro–Palermo/Augusta–Valletta

IŠ ANKSTO NUSTATYTOS ATKARPOS, ĮSKAITANT PROJEKTUS:

| Hamina/Kotka–Helsinki | Uostas, geležinkelis | Uostų jungtys, geležinkelio modernizavimas, ledų laužymo pajėgumai |
| --- | --- | --- |
| Helsinki | Geležinkelis | Oro uosto ir geležinkelio jungtis |
| Rusijos siena–Helsinki | Geležinkelis | Vykdomi darbai |
| Helsinki–Turku | Geležinkelis | Modernizavimas |
| Turku/Naantali–Stockholm | Uostai, jūrų greitkeliai | Uostų jungtys, ledų laužymo pajėgumai |
| Stockholm–Malmö (Šiaurės trikampis) | Geležinkelis | Vykdomi darbai tam tikrose atkarpose |
| Trelleborg–Malmö–Göteborg–Norvegijos siena | Geležinkelis, uostas, jūrų greitkeliai | Darbai, daugiarūšio transporto platformos ir uosto ir toliau nuo pakrantės esančių rajonų jungtys |
| Fehmarn | Geležinkelis | Atliekami tyrimai, Fėmarno juostos fiksuotos jungties statybos darbai prasidės 2015 m. |
| København–Hamburg per Fehmarn: privažiuojamieji keliai | Geležinkelis | Privažiuojamieji keliai Danijoje turi būti užbaigti iki 2020 m., privažiuojamieji keliai Vokietijoje turi būti užbaigti 2 etapais: vienbėgių kelių elektrifikavimas užbaigus fiksuotą jungtį, ir dviejų bėgių kelių – po septynerių metų |
| Rostock | Uostai, jūrų greitkeliai | Uostų ir geležinkelio jungtys; mažai teršalų išmetantys keltai; ledo laužymo pajėgumai |
| Rostock–Berlin–Nürnberg | Geležinkelis | Tyrimai ir modernizavimas |
| Hamburg/Bremen–Hannover | Geležinkelis | Atliekami tyrimai |
| Halle–Leipzig–Nürnberg | Geležinkelis | Vykdomi darbai, turi būti užbaigti iki 2017 m. |
| München–Wörgl | Geležinkelis | Privažiavimas prie Brenerio pagrindinio tunelio ir tarpvalstybinės atkarpos: tyrimai |
| Pagrindinis tunelis Brenner | Geležinkelis | Tyrimai ir darbai |
| Fortezza–Verona | Geležinkelis | Tyrimai ir darbai |
| Napoli–Bari | Geležinkelis | Tyrimai ir darbai |
| Napoli–Reggio Calabria | Geležinkelis | Modernizavimas |
| Verona – Bologna | Geležinkelis | Vykdomi modernizavimo darbai |
| Ancona, Napoli, Bari, La Spezia, Livorno | Uostai | Uostų jungtys, (tolesnis) daugiarūšio transporto platformų plėtojimas |
| Messina–Catania–Augusta/Palermo | Geležinkelis | Modernizavimas (likusios atkarpos) |
| Palermo/Taranto–Valletta/Marsaxlokk | Uostai, jūrų greitkeliai | Uostų jungtys |
| Valletta–Marsaxlokk | Uostas, oro uostas | Modalinės jungties, įskaitant atkarpą Marsašlokas–Luka–Valeta, modernizavimas |
| Bologna–Ancona | Geležinkelis | Modernizavimas |

Hamina/Kotka–Helsinki

Uostas, geležinkelis

Uostų jungtys, geležinkelio modernizavimas, ledų laužymo pajėgumai

Helsinki

Geležinkelis

Oro uosto ir geležinkelio jungtis

Rusijos siena–Helsinki

Geležinkelis

Vykdomi darbai

Helsinki–Turku

Geležinkelis

Modernizavimas

Turku/Naantali–Stockholm

Uostai, jūrų greitkeliai

Uostų jungtys, ledų laužymo pajėgumai

Stockholm–Malmö (Šiaurės trikampis)

Geležinkelis

Vykdomi darbai tam tikrose atkarpose

Trelleborg–Malmö–Göteborg–Norvegijos siena

Geležinkelis, uostas, jūrų greitkeliai

Darbai, daugiarūšio transporto platformos ir uosto ir toliau nuo pakrantės esančių rajonų jungtys

Fehmarn

Geležinkelis

Atliekami tyrimai, Fėmarno juostos fiksuotos jungties statybos darbai prasidės 2015 m.

København–Hamburg per Fehmarn: privažiuojamieji keliai

Geležinkelis

Privažiuojamieji keliai Danijoje turi būti užbaigti iki 2020 m., privažiuojamieji keliai Vokietijoje turi būti užbaigti 2 etapais: vienbėgių kelių elektrifikavimas užbaigus fiksuotą jungtį, ir dviejų bėgių kelių – po septynerių metų

Rostock

Uostai, jūrų greitkeliai

Uostų ir geležinkelio jungtys; mažai teršalų išmetantys keltai; ledo laužymo pajėgumai

Rostock–Berlin–Nürnberg

Geležinkelis

Tyrimai ir modernizavimas

Hamburg/Bremen–Hannover

Geležinkelis

Atliekami tyrimai

Halle–Leipzig–Nürnberg

Geležinkelis

Vykdomi darbai, turi būti užbaigti iki 2017 m.

München–Wörgl

Geležinkelis

Privažiavimas prie Brenerio pagrindinio tunelio ir tarpvalstybinės atkarpos: tyrimai

Pagrindinis tunelis Brenner

Geležinkelis

Tyrimai ir darbai

Fortezza–Verona

Geležinkelis

Tyrimai ir darbai

Napoli–Bari

Geležinkelis

Tyrimai ir darbai

Napoli–Reggio Calabria

Geležinkelis

Modernizavimas

Verona – Bologna

Geležinkelis

Vykdomi modernizavimo darbai

Ancona, Napoli, Bari, La Spezia, Livorno

Uostai

Uostų jungtys, (tolesnis) daugiarūšio transporto platformų plėtojimas

Messina–Catania–Augusta/Palermo

Geležinkelis

Modernizavimas (likusios atkarpos)

Palermo/Taranto–Valletta/Marsaxlokk

Uostai, jūrų greitkeliai

Uostų jungtys

Valletta–Marsaxlokk

Uostas, oro uostas

Modalinės jungties, įskaitant atkarpą Marsašlokas–Luka–Valeta, modernizavimas

Bologna–Ancona

Geležinkelis

Modernizavimas

Reinas – Alpių regionas

IŠDĖSTYMAS:

Genova–Milano–Lugano–Basel

Genova–Novara–Brig–Bern–Basel–Karlsruhe–Mannheim–Mainz–Koblenz–Köln

Köln–Düsseldorf–Duisburg–Nijmegen/Arnhem–Utrecht–Amsterdam

Nijmegen–Rotterdam–Vlissingen

Köln–Liège–Bruxelles/Brussel–Gent

Liège–Antwerpen–Gent–Zeebrugge

IŠ ANKSTO NUSTATYTOS ATKARPOS, ĮSKAITANT PROJEKTUS:

| Genova | Uostas | Uostų jungtys |
| --- | --- | --- |
| Genova– Milano/Novara–Šveicarijos siena | Geležinkelis | Tyrimai; darbai bus pradėti iki 2020 m. |
| Basel–Antwerpen/Rotterdam–Amsterdam | Vidaus vandenų keliai | Darbai siekiant pagerinti tinkamumą laivybai |
| Karlsruhe–Basel | Geležinkelis | Vykdomi darbai |
| Frankfurt–Mannheim | Geležinkelis | Atliekami tyrimai |
| Liège | Geležinkelis | Uosto ir oro uosto geležinkelio jungtis |
| Rotterdam–Zevenaar | Geležinkelis | Atliekami tyrimai, modernizavimas |
| Zevenaar–Emmerich–Oberhausen | Geležinkelis | Vykdomi darbai |
| Zeebrugge–Gent–Antwerpen–Vokietijos siena | Geležinkelis | Modernizavimas |

Genova

Uostas

Uostų jungtys

Genova– Milano/Novara–Šveicarijos siena

Geležinkelis

Tyrimai; darbai bus pradėti iki 2020 m.

Basel–Antwerpen/Rotterdam–Amsterdam

Vidaus vandenų keliai

Darbai siekiant pagerinti tinkamumą laivybai

Karlsruhe–Basel

Geležinkelis

Vykdomi darbai

Frankfurt–Mannheim

Geležinkelis

Atliekami tyrimai

Liège

Geležinkelis

Uosto ir oro uosto geležinkelio jungtis

Rotterdam–Zevenaar

Geležinkelis

Atliekami tyrimai, modernizavimas

Zevenaar–Emmerich–Oberhausen

Geležinkelis

Vykdomi darbai

Zeebrugge–Gent–Antwerpen–Vokietijos siena

Geležinkelis

Modernizavimas

Atlanto vandenynas

IŠDĖSTYMAS:

Algeciras–Bobadilla–Madrid

Sines / Lisboa–Madrid–Valladolid

Lisboa–Aveiro–Leixões/Porto

Aveiro–Valladolid–Vitoria–Bergara–Bilbao/Bordeaux–Paris–Le Havre / Metz–Mannheim/Strasbourg

IŠ ANKSTO NUSTATYTOS ATKARPOS, ĮSKAITANT PROJEKTUS:

| Greitasis geležinkelis Sines/Lisboa–Madrid | Geležinkelis, uostai | Atliekami tyrimai ir vykdomi darbai, Sineso / Lisabonos uostų modalinės jungties modernizavimas |
| --- | --- | --- |
| Greitasis geležinkelis Porto–Lisboa | Geležinkelis | Atliekami tyrimai |
| Geležinkelio jungtis Aveiro–Salamanca–Medina del Campo | Geležinkelis | Tarpvalstybinė atkarpa, vykdomi darbai |
| Geležinkelio jungtis Bergara–San Sebastián–Bayonne | Geležinkelis | Ispanijoje tikimasi užbaigti iki 2016 m., Prancūzijoje – iki 2020 m. |
| Bayonne–Bordeaux | Geležinkelis | Vyksta viešos konsultacijos |
| Bordeaux–Tours | Geležinkelis | Vykdomi darbai |
| Paris | Geležinkelis | Pietinis greitasis aplinkkelis |
| Baudrecourt–Mannheim | Geležinkelis | Modernizavimas |
| Baudrecourt–Strasbourg | Geležinkelis | Vykdomi darbai, turi būti užbaigti iki 2016 m. |
| Le Havre–Paris | Vidaus vandenų keliai | Modernizavimas |
| Le Havre–Paris | Geležinkelis | Tyrimai ir modernizavimas |
| Le Havre | Uostas, geležinkelis | Su uostų pajėgumu, jūrų greitkeliais ir jungtimis susiję tyrimai ir darbai |

Greitasis geležinkelis Sines/Lisboa–Madrid

Geležinkelis, uostai

Atliekami tyrimai ir vykdomi darbai, Sineso / Lisabonos uostų modalinės jungties modernizavimas

Greitasis geležinkelis Porto–Lisboa

Geležinkelis

Atliekami tyrimai

Geležinkelio jungtis Aveiro–Salamanca–Medina del Campo

Geležinkelis

Tarpvalstybinė atkarpa, vykdomi darbai

Geležinkelio jungtis Bergara–San Sebastián–Bayonne

Geležinkelis

Ispanijoje tikimasi užbaigti iki 2016 m., Prancūzijoje – iki 2020 m.

Bayonne–Bordeaux

Geležinkelis

Vyksta viešos konsultacijos

Bordeaux–Tours

Geležinkelis

Vykdomi darbai

Paris

Geležinkelis

Pietinis greitasis aplinkkelis

Baudrecourt–Mannheim

Geležinkelis

Modernizavimas

Baudrecourt–Strasbourg

Geležinkelis

Vykdomi darbai, turi būti užbaigti iki 2016 m.

Le Havre–Paris

Vidaus vandenų keliai

Modernizavimas

Le Havre–Paris

Geležinkelis

Tyrimai ir modernizavimas

Le Havre

Uostas, geležinkelis

Su uostų pajėgumu, jūrų greitkeliais ir jungtimis susiję tyrimai ir darbai

Šiaurės jūra – Viduržemio jūra

IŠDĖSTYMAS:

Belfast–Baile Átha Cliath/Dublin–Corcaigh/Cork

Glasgow/Edinburgh–Liverpool/Manchester–Birmingham

Birmingham–Felixstowe / London / Southampton

London–Lille–Brussel/Bruxelles

Amsterdam–Rotterdam–Antwerpen–Brussel/Bruxelles–Luxembourg

Luxembourg–Metz–Dijon–Macon–Lyon–Marseille

Luxembourg–Metz–Strasbourg–Basel

Antwerpen/Zeebrugge–Gent–Dunkerque / Lille–Paris

IŠ ANKSTO NUSTATYTOS ATKARPOS, ĮSKAITANT PROJEKTUS:

| Corcaigh/Cork–Dublin–Baile Átha Cliath/Belfast | Geležinkelis | Tyrimai ir darbai; Dublino jungtis (DART) |
| --- | --- | --- |
| Belfast | Uostas, daugiarūšio transporto jungtys | Modernizavimas |
| Glasgow–Edinburgh | Geležinkelis | Modernizavimas |
| Manchester–Liverpool | Geležinkelis | Modernizavimas ir elektrifikavimas, įskaitant Šiaurinį mazgą |
| Birmingham–Reading–Southampton | Geležinkelis | Krovininio geležinkelio linijos modernizavimas |
| Baile Átha Cliath / Dublin, Corcaigh / Cork, Southampton | Uostai, geležinkelis | Su uostų pajėgumu, jūrų greitkeliais ir jungtimis susiję tyrimai ir darbai |
| Dunkerque | Uostas | Tolesnis daugiarūšio transporto platformų ir jungčių plėtojimas |
| Calais–Paris | Geležinkelis | Preliminarūs tyrimai |
| Bruxelles / Brussel | Geležinkelis | Tyrimai ir darbai (paprastojo ir greitojo geležinkelio šiaurės–pietų jungtis) |
| Felixstowe–Midlands | Geležinkelis, uostas, daugiarūšio transporto platformos | Geležinkelio modernizavimas, uostų jungtys ir daugiarūšio transporto platformos |
| Maas, įskaitant Maaswerken | Vidaus vandenų keliai | Modernizavimas |
| Albertkanaal /Bocholt–Herentals kanalas | Vidaus vandenų keliai | Modernizavimas |
| Rhine-Scheldt koridorius: Volkeraklock, Kreekaklock, Krammerlock ir Hansweert lock šliuzai | Vidaus vandenų keliai | Šliuzai: atliekami tyrimai |
| Terneuzen | Jūrų keliai | Šliuzai: atliekami tyrimai; darbai |
| Terneuzen–Gent | Vidaus vandenų keliai | Tyrimai ir modernizavimas |
| Zeebrugge | Uostas | Šliuzai: tyrimai, jungtys (tyrimai ir darbai) |
| Antwerpen | Jūrų keliai, uostas, geležinkelis | Šliuzai: atliekami tyrimai; uostas: jungtys (įskaitant antrą geležinkelio liniją į Antverpeno uostą) |
| Rotterdam–Antwerpen | Geležinkelis | Krovininio geležinkelio linijos modernizavimas |
| Seine Nord kanalas; Seine–Escaut | Vidaus vandenų keliai | Tyrimai ir darbai; modernizavimas, įskaitant tarpvalstybines ir daugiarūšio transporto jungtis |
| Dunkerque–Lille | Vidaus vandenų keliai | Atliekami tyrimai |
| Antwerpen, Bruxelles / Brussels, Charleroi | Vidaus vandenų keliai | Modernizavimas |
| Vandens kelių modernizavimas Valonijoje | Vidaus vandenų keliai | Tyrimai, modernizavimas, įvairiarūšės jungtys |
| Brussel/Bruxelles–Luxembourg–Strasbourg | Geležinkelis | Vykdomi darbai |
| Antwerpen–Namur–Liuksemburgo siena–Prancūzijos siena | Geležinkelis | Krovininio geležinkelio linijos modernizavimas |
| Strasbourg–Mulhouse–Basel | Geležinkelis | Modernizavimas |
| Geležinkelio jungtys Luxembourg–Dijon–Lyon (greitaisis traukinys Rhin–Rhône) | Geležinkelis | Tyrimai ir darbai |
| Lyon | Geležinkelis | Rytų aplinkkelis: tyrimai ir darbai |
| Saône kanalas–Mozelis / Reinas | Vidaus vandenų keliai | Atliekami preliminarūs tyrimai |
| Rhône | Vidaus vandenų keliai | Modernizavimas |
| Marseille uostas–Fos | Uostas | Jungtys ir įvairiarūšiai terminalai |
| Lyon–Avignon–Marseille uostas–Fos | Geležinkelis | Modernizavimas |

Corcaigh/Cork–Dublin–Baile Átha Cliath/Belfast

Geležinkelis

Tyrimai ir darbai; Dublino jungtis (DART)

Belfast

Uostas, daugiarūšio transporto jungtys

Modernizavimas

Glasgow–Edinburgh

Geležinkelis

Modernizavimas

Manchester–Liverpool

Geležinkelis

Modernizavimas ir elektrifikavimas, įskaitant Šiaurinį mazgą

Birmingham–Reading–Southampton

Geležinkelis

Krovininio geležinkelio linijos modernizavimas

Baile Átha Cliath / Dublin, Corcaigh / Cork, Southampton

Uostai, geležinkelis

Su uostų pajėgumu, jūrų greitkeliais ir jungtimis susiję tyrimai ir darbai

Dunkerque

Uostas

Tolesnis daugiarūšio transporto platformų ir jungčių plėtojimas

Calais–Paris

Geležinkelis

Preliminarūs tyrimai

Bruxelles / Brussel

Geležinkelis

Tyrimai ir darbai (paprastojo ir greitojo geležinkelio šiaurės–pietų jungtis)

Felixstowe–Midlands

Geležinkelis, uostas, daugiarūšio transporto platformos

Geležinkelio modernizavimas, uostų jungtys ir daugiarūšio transporto platformos

Maas, įskaitant Maaswerken

Vidaus vandenų keliai

Modernizavimas

Albertkanaal /Bocholt–Herentals kanalas

Vidaus vandenų keliai

Modernizavimas

Rhine-Scheldt koridorius: Volkeraklock, Kreekaklock, Krammerlock ir Hansweert lock šliuzai

Vidaus vandenų keliai

Šliuzai: atliekami tyrimai

Terneuzen

Jūrų keliai

Šliuzai: atliekami tyrimai; darbai

Terneuzen–Gent

Vidaus vandenų keliai

Tyrimai ir modernizavimas

Zeebrugge

Uostas

Šliuzai: tyrimai, jungtys (tyrimai ir darbai)

Antwerpen

Jūrų keliai, uostas, geležinkelis

Šliuzai: atliekami tyrimai; uostas: jungtys (įskaitant antrą geležinkelio liniją į Antverpeno uostą)

Rotterdam–Antwerpen

Geležinkelis

Krovininio geležinkelio linijos modernizavimas

Seine Nord kanalas; Seine–Escaut

Vidaus vandenų keliai

Tyrimai ir darbai; modernizavimas, įskaitant tarpvalstybines ir daugiarūšio transporto jungtis

Dunkerque–Lille

Vidaus vandenų keliai

Atliekami tyrimai

Antwerpen, Bruxelles / Brussels, Charleroi

Vidaus vandenų keliai

Modernizavimas

Vandens kelių modernizavimas Valonijoje

Vidaus vandenų keliai

Tyrimai, modernizavimas, įvairiarūšės jungtys

Brussel/Bruxelles–Luxembourg–Strasbourg

Geležinkelis

Vykdomi darbai

Antwerpen–Namur–Liuksemburgo siena–Prancūzijos siena

Geležinkelis

Krovininio geležinkelio linijos modernizavimas

Strasbourg–Mulhouse–Basel

Geležinkelis

Modernizavimas

Geležinkelio jungtys Luxembourg–Dijon–Lyon (greitaisis traukinys Rhin–Rhône)

Geležinkelis

Tyrimai ir darbai

Lyon

Geležinkelis

Rytų aplinkkelis: tyrimai ir darbai

Saône kanalas–Mozelis / Reinas

Vidaus vandenų keliai

Atliekami preliminarūs tyrimai

Rhône

Vidaus vandenų keliai

Modernizavimas

Marseille uostas–Fos

Uostas

Jungtys ir įvairiarūšiai terminalai

Lyon–Avignon–Marseille uostas–Fos

Geležinkelis

Modernizavimas

Reinas – Dunojus

IŠDĖSTYMAS:

Strasbourg–Stuttgart–München–Wels/Linz

Strasbourg–Mannheim–Frankfurt–Würzburg–Nürnberg–Regensburg–Passau–Wels / Linz

München/Nürnberg–Praha–Ostrava / Přerov–Žilina–Košice–Ukrainos siena

Wels / Linz–Wien–Bratislava–Budapest–Vukovar

Wien / Bratislava–Budapest–Arad–Brașov / Craiova–București–Constanța–Sulina

IŠ ANKSTO NUSTATYTOS ATKARPOS, ĮSKAITANT PROJEKTUS:

| Geležinkelio jungtis Strasbourg–Kehl Appenweier | Geležinkelis | Apenvejerio jungties darbai |
| --- | --- | --- |
| Karlsruhe–Stuttgart–München | Geležinkelis | Atliekami tyrimai ir vykdomi darbai |
| Ostrava/Přerov–Žilina–Košice–UA siena | Geležinkelis | Modernizavimas, daugiarūšio transporto platformos |
| Zlín–Žilina | Keliai | Tarpvalstybinė kelio atkarpa |
| München–Praha | Geležinkelis | Atliekami tyrimai ir vykdomi darbai |
| Nürnberg–Praha | Geležinkelis | Tyrimai ir darbai |
| München–Mühldorf–Freilassing–Salzburg | Geležinkelis | Atliekami tyrimai ir vykdomi darbai |
| Salzburg–Wels | Geležinkelis | Tyrimai |
| Nürnberg–Regensburg–Passau–Wels | Geležinkelis | Atliekami tyrimai ir vykdomi darbai |
| Geležinkelio jungtis Wels–Wien | Geležinkelis | Tikimasi užbaigti iki 2017 m. |
| Wien–Bratislava / Wien–Budapest / Bratislava–Budapest | Geležinkelis | Greitojo geležinkelio tyrimai (įskaitant jungčių tarp trijų miestų išdėstymą) |
| Budapest–Arad | Geležinkelis | Su greitojo geležinkelio tinklu tarp Budapešto ir Arado susiję tyrimai |
| Komárom–Komárno | Vidaus vandenų keliai | Su tarpvalstybiniu tiltu susiję tyrimai ir darbai |
| Arad - Brașov–București–Constanța | Geležinkelis | Tam tikrų atkarpų modernizavimas; greitojo geležinkelio tyrimai |
| Main–Main-Donau kanalas | Vidaus vandenų keliai | Tyrimai ir darbai keliose atkarpose ir kliūtyse; vidaus vandenų uostai: daugiarūšio transporto jungtys su geležinkeliu |
| Slavonski Brod | Uostas | Tyrimai ir darbai |
| Giurgiu, Galați | Uostas | Tolesnė daugiarūšio transporto platformų plėtra ir jungtys su toliau nuo pakrantės esančiais rajonais: tyrimai ir darbai |
| Danube (Kehlheim–Constanța / Midia / Sulina) | Vidaus vandenų keliai | Tyrimai ir darbai keliose atkarpose ir kliūtyse; vidaus vandenų uostai: daugiarūšio transporto jungtys |
| Sava | Vidaus vandenų keliai | Tyrimai ir darbai keliose atkarpose ir kliūtyse (įskaitant tarpvalstybinį tiltą) |
| București–Dunăre Canal | Vidaus vandenų keliai | Tyrimai ir darbai |
| Constanța | Uostas, jūrų greitkeliai | Uostų jungtys, jūrų greitkeliai (įskaitant ledų laužymo paslaugas) |
| Craiova–București | Geležinkelis | Tyrimai ir darbai |

Geležinkelio jungtis Strasbourg–Kehl Appenweier

Geležinkelis

Apenvejerio jungties darbai

Karlsruhe–Stuttgart–München

Geležinkelis

Atliekami tyrimai ir vykdomi darbai

Ostrava/Přerov–Žilina–Košice–UA siena

Geležinkelis

Modernizavimas, daugiarūšio transporto platformos

Zlín–Žilina

Keliai

Tarpvalstybinė kelio atkarpa

München–Praha

Geležinkelis

Atliekami tyrimai ir vykdomi darbai

Nürnberg–Praha

Geležinkelis

Tyrimai ir darbai

München–Mühldorf–Freilassing–Salzburg

Geležinkelis

Atliekami tyrimai ir vykdomi darbai

Salzburg–Wels

Geležinkelis

Tyrimai

Nürnberg–Regensburg–Passau–Wels

Geležinkelis

Atliekami tyrimai ir vykdomi darbai

Geležinkelio jungtis Wels–Wien

Geležinkelis

Tikimasi užbaigti iki 2017 m.

Wien–Bratislava / Wien–Budapest / Bratislava–Budapest

Geležinkelis

Greitojo geležinkelio tyrimai (įskaitant jungčių tarp trijų miestų išdėstymą)

Budapest–Arad

Geležinkelis

Su greitojo geležinkelio tinklu tarp Budapešto ir Arado susiję tyrimai

Komárom–Komárno

Vidaus vandenų keliai

Su tarpvalstybiniu tiltu susiję tyrimai ir darbai

Arad - Brașov–București–Constanța

Geležinkelis

Tam tikrų atkarpų modernizavimas; greitojo geležinkelio tyrimai

Main–Main-Donau kanalas

Vidaus vandenų keliai

Tyrimai ir darbai keliose atkarpose ir kliūtyse; vidaus vandenų uostai: daugiarūšio transporto jungtys su geležinkeliu

Slavonski Brod

Uostas

Tyrimai ir darbai

Giurgiu, Galați

Uostas

Tolesnė daugiarūšio transporto platformų plėtra ir jungtys su toliau nuo pakrantės esančiais rajonais: tyrimai ir darbai

Danube (Kehlheim–Constanța / Midia / Sulina)

Vidaus vandenų keliai

Tyrimai ir darbai keliose atkarpose ir kliūtyse; vidaus vandenų uostai: daugiarūšio transporto jungtys

Sava

Vidaus vandenų keliai

Tyrimai ir darbai keliose atkarpose ir kliūtyse (įskaitant tarpvalstybinį tiltą)

București–Dunăre Canal

Vidaus vandenų keliai

Tyrimai ir darbai

Constanța

Uostas, jūrų greitkeliai

Uostų jungtys, jūrų greitkeliai (įskaitant ledų laužymo paslaugas)

Craiova–București

Geležinkelis

Tyrimai ir darbai

3.   Kitos pagrindinio tinklo atkarpos

| Nuo Sofijos iki buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos sienos | Tarpvalstybinė | Geležinkelis | Atliekami tyrimai |
| --- | --- | --- | --- |
| Nuo Sofijos iki Serbijos sienos | Tarpvalstybinė | Geležinkelis | Atliekami tyrimai |
| Timișoara–Serbijos siena | Tarpvalstybinė | Geležinkelis | Atliekami tyrimai |
| Wrocław–Praha | Tarpvalstybinė | Geležinkelis | Tyrimai |
| Nowa Sól–Hradec Králové | Tarpvalstybinė | Keliai | Darbai |
| Brno–AT siena | Tarpvalstybinė | Keliai | Modernizavimas |
| Budapest–Zvolen | Tarpvalstybinė | Keliai | Modernizavimas |
| Budapest–SRB siena | Tarpvalstybinė | Geležinkelis | Tyrimai |
| Botnijos koridorius: Luleå–Oulu | Tarpvalstybinė | Geležinkelis | Tyrimai ir darbai |
| Iași–MD siena | Tarpvalstybinė | Geležinkelis | Atliekami tyrimai ir vykdomi darbai |
| Suceava–UA siena | Tarpvalstybinė | Geležinkelis | Tyrimai ir darbai |
| Prioritetiniai projektai, kaip apibrėžta Sprendimo Nr. 661/2010/ES III priede (Prague–Linz, nauja didelio pajėgumo geležinkelio linija: centrinė linijos per Pirėnus pervaža, „Geležinis Reinas“ (Rheidt–Antwerpen)) | Tarpvalstybinė | Geležinkelis | Atliekami tyrimai |
| Târgu Neamt–Ungheni | Tarpvalstybinė | Keliai | Modernizavimas |
| Marijampolė – Kybartai (LT / RU siena) | Tarpvalstybinė | Keliai | Modernizavimas |
| Vilnius–LT / BY siena | Tarpvalstybinė | Keliai | Modernizavimas |
| Ioannina–Kakavia (EL/AL siena) | Tarpvalstybinė | Keliai | Tyrimai |
| Kleidi–Polikastro–Evzonoi (EL/FYROM siena) | Tarpvalstybinė | Keliai | Modernizavimas |
| Serres–Promahonas–EL / BG siena | Tarpvalstybinė | Keliai | Vykdomi darbai |
| Alexandroupoli–Kipoi–EL / TR siena | Tarpvalstybinė | Keliai | Tyrimai ir darbai |
| Dubrovnik–HR / ME siena | Tarpvalstybinė | Keliai | Darbai |
| Kędzierzyn Koźle–Chałupki-granica | Tarpvalstybinė | Geležinkelis | Darbai |
| A Coruña–Vigo–Palencia
  Gijón–Palencia | Kliūtis | Geležinkelis, jūrų greitkeliai | Vykdomi darbai (įskaitant uostus ir daugiarūšio transporto platformas) |
| Frankfurt–Fulda–Erfurt–Berlin | Kliūtis | Geležinkelis | Tyrimai |
| Geležinkelis Egnatia | Kliūtis | Geležinkelis | Atliekami tyrimai |
| Sundsvall–Umeå–Luleå | Kliūtis | Geležinkelis | Tyrimai ir darbai |
| Zagreb–SRB siena | Kliūtis | Geležinkelis | Tyrimai ir darbai |
| A Coruña–Madrid (greitoji keleivinė linija) | Kliūtis | Geležinkelis | Vykdomi darbai |
| Stockholm–Gävle–Sundsvall | Kitas pagrindinis tinklas | Geležinkelis | Darbai |
| Mjölby–Hallsberg–Gävle | Kitas pagrindinis tinklas | Geležinkelis | Darbai |
| Botnija–Kiruna–NO siena | Kitas pagrindinis tinklas | Geležinkelis | Tyrimai ir darbai |
| Milford Haven–Swansea–Cardiff | Kitas pagrindinis tinklas | Geležinkelis | Modernizavimas |
| Geležinkelio jungtis Šanonas Sionainn/Shannon Faing/Foynes–Gabhal Luimnigh/Limerick jungtis | Kitas pagrindinis tinklas | Geležinkelis | Tyrimai |
| Greitasis geležinkelis 2 | Kitas pagrindinis tinklas | Geležinkelis | Su greitąja geležinkelio linija Londonas–Midlendas susiję tyrimai ir darbai |
| Ukrainos siena–Kraków–Katowice–Wrocław–Dresden | Kitas pagrindinis tinklas | Geležinkelis | Darbai |
| Riga–Rusijos ir Baltarusijos siena | Kitas pagrindinis tinklas | Geležinkelis | Modernizavimas |
| Vilnius–Baltarusijos siena | Kitas pagrindinis tinklas | Geležinkelis | Modernizavimas, jungtis su oro uostu |
| Kybartai–Kaunas | Kitas pagrindinis tinklas | Geležinkelis | Modernizavimas |
| Tallinn–Tartu–Koidula–Rusijos siena | Kitas pagrindinis tinklas | Geležinkelis | Modernizavimas |
| Marseille–Toulon–Nice–Ventimiglia–Genova | Kitas pagrindinis tinklas | Geležinkelis | Greitojo geležinkelio tyrimai |
| Bordeaux–Toulouse | Kitas pagrindinis tinklas | Geležinkelis | atliekami greitojo geležinkelio tyrimai |
| Helsinki–Oulu | Kitas pagrindinis tinklas | Geležinkelis | Atkarpų modernizavimas |
| Bilbao–Pamplona–Zaragoza–Sagunto | Kitas pagrindinis tinklas | Geležinkelis | Tyrimai ir darbai |
| Brunsbüttel–Kiel (Kylio kanalas) | Kitas pagrindinis tinklas | Vidaus vandenų keliai | Laivybos statuso optimizavimas |
| Cardiff–Bristol–London | Kitas pagrindinis tinklas | Geležinkelis | Modernizavimas, įskaitant Crossrail |
| Alba–Iulia–Turda–Dej–Suceava–Pașcani–Iași | Kitas pagrindinis tinklas | Geležinkelis | Tyrimai ir darbai |
| București–Buzău | Kitas pagrindinis tinklas | Geležinkelis | Geležinkelio infrastruktūros gerinimas bei remontas ir jungtys su toliau nuo pakrantės esančiais rajonais |
| Ruhr rajonas–Münster–Osnabrück–Hamburg | Kitas pagrindinis tinklas | Geležinkelis | Atkarpos Miunsteris–Liunenas (dvi vėžės) modernizavimas |
| Nantes–Tours–Lyon | Kitas pagrindinis tinklas | Geležinkelis | Tyrimai ir darbai |
| Ploiești–Suceava | Kitas pagrindinis tinklas | Geležinkelis | Tyrimai |
| Heraklion | Kitas pagrindinis tinklas | Oro uostas, mišriojo vežimo infrastruktūra / sistemos | Tyrimai ir statybos darbai, modernizavimas ir plėtojimo infrastruktūra, daugiarūšio transporto jungtys |
| Huelva–Sevilla | Kitas pagrindinis tinklas | Geležinkelis | Vykdomi darbai |
| Fredericia–Frederikshavn | Kitas pagrindinis tinklas | Geležinkelis | Modernizavimas, įskaitant elektrifikavimą |
| Barcelona–Valencia–Livorno | Kitas pagrindinis tinklas | Jūrų greitkeliai | Modernizavimas |

Nuo Sofijos iki buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos sienos

Tarpvalstybinė

Geležinkelis

Atliekami tyrimai

Nuo Sofijos iki Serbijos sienos

Tarpvalstybinė

Geležinkelis

Atliekami tyrimai

Timișoara–Serbijos siena

Tarpvalstybinė

Geležinkelis

Atliekami tyrimai

Wrocław–Praha

Tarpvalstybinė

Geležinkelis

Tyrimai

Nowa Sól–Hradec Králové

Tarpvalstybinė

Keliai

Darbai

Brno–AT siena

Tarpvalstybinė

Keliai

Modernizavimas

Budapest–Zvolen

Tarpvalstybinė

Keliai

Modernizavimas

Budapest–SRB siena

Tarpvalstybinė

Geležinkelis

Tyrimai

Botnijos koridorius: Luleå–Oulu

Tarpvalstybinė

Geležinkelis

Tyrimai ir darbai

Iași–MD siena

Tarpvalstybinė

Geležinkelis

Atliekami tyrimai ir vykdomi darbai

Suceava–UA siena

Tarpvalstybinė

Geležinkelis

Tyrimai ir darbai

Prioritetiniai projektai, kaip apibrėžta Sprendimo Nr. 661/2010/ES III priede (Prague–Linz, nauja didelio pajėgumo geležinkelio linija: centrinė linijos per Pirėnus pervaža, „Geležinis Reinas“ (Rheidt–Antwerpen))

Tarpvalstybinė

Geležinkelis

Atliekami tyrimai

Târgu Neamt–Ungheni

Tarpvalstybinė

Keliai

Modernizavimas

Marijampolė – Kybartai (LT / RU siena)

Tarpvalstybinė

Keliai

Modernizavimas

Vilnius–LT / BY siena

Tarpvalstybinė

Keliai

Modernizavimas

Ioannina–Kakavia (EL/AL siena)

Tarpvalstybinė

Keliai

Tyrimai

Kleidi–Polikastro–Evzonoi (EL/FYROM siena)

Tarpvalstybinė

Keliai

Modernizavimas

Serres–Promahonas–EL / BG siena

Tarpvalstybinė

Keliai

Vykdomi darbai

Alexandroupoli–Kipoi–EL / TR siena

Tarpvalstybinė

Keliai

Tyrimai ir darbai

Dubrovnik–HR / ME siena

Tarpvalstybinė

Keliai

Darbai

Kędzierzyn Koźle–Chałupki-granica

Tarpvalstybinė

Geležinkelis

Darbai

A Coruña–Vigo–Palencia

Gijón–Palencia

Kliūtis

Geležinkelis, jūrų greitkeliai

Vykdomi darbai (įskaitant uostus ir daugiarūšio transporto platformas)

Frankfurt–Fulda–Erfurt–Berlin

Kliūtis

Geležinkelis

Tyrimai

Geležinkelis Egnatia

Kliūtis

Geležinkelis

Atliekami tyrimai

Sundsvall–Umeå–Luleå

Kliūtis

Geležinkelis

Tyrimai ir darbai

Zagreb–SRB siena

Kliūtis

Geležinkelis

Tyrimai ir darbai

A Coruña–Madrid (greitoji keleivinė linija)

Kliūtis

Geležinkelis

Vykdomi darbai

Stockholm–Gävle–Sundsvall

Kitas pagrindinis tinklas

Geležinkelis

Darbai

Mjölby–Hallsberg–Gävle

Kitas pagrindinis tinklas

Geležinkelis

Darbai

Botnija–Kiruna–NO siena

Kitas pagrindinis tinklas

Geležinkelis

Tyrimai ir darbai

Milford Haven–Swansea–Cardiff

Kitas pagrindinis tinklas

Geležinkelis

Modernizavimas

Geležinkelio jungtis Šanonas Sionainn/Shannon Faing/Foynes–Gabhal Luimnigh/Limerick jungtis

Kitas pagrindinis tinklas

Geležinkelis

Tyrimai

Greitasis geležinkelis 2

Kitas pagrindinis tinklas

Geležinkelis

Su greitąja geležinkelio linija Londonas–Midlendas susiję tyrimai ir darbai

Ukrainos siena–Kraków–Katowice–Wrocław–Dresden

Kitas pagrindinis tinklas

Geležinkelis

Darbai

Riga–Rusijos ir Baltarusijos siena

Kitas pagrindinis tinklas

Geležinkelis

Modernizavimas

Vilnius–Baltarusijos siena

Kitas pagrindinis tinklas

Geležinkelis

Modernizavimas, jungtis su oro uostu

Kybartai–Kaunas

Kitas pagrindinis tinklas

Geležinkelis

Modernizavimas

Tallinn–Tartu–Koidula–Rusijos siena

Kitas pagrindinis tinklas

Geležinkelis

Modernizavimas

Marseille–Toulon–Nice–Ventimiglia–Genova

Kitas pagrindinis tinklas

Geležinkelis

Greitojo geležinkelio tyrimai

Bordeaux–Toulouse

Kitas pagrindinis tinklas

Geležinkelis

atliekami greitojo geležinkelio tyrimai

Helsinki–Oulu

Kitas pagrindinis tinklas

Geležinkelis

Atkarpų modernizavimas

Bilbao–Pamplona–Zaragoza–Sagunto

Kitas pagrindinis tinklas

Geležinkelis

Tyrimai ir darbai

Brunsbüttel–Kiel (Kylio kanalas)

Kitas pagrindinis tinklas

Vidaus vandenų keliai

Laivybos statuso optimizavimas

Cardiff–Bristol–London

Kitas pagrindinis tinklas

Geležinkelis

Modernizavimas, įskaitant Crossrail

Alba–Iulia–Turda–Dej–Suceava–Pașcani–Iași

Kitas pagrindinis tinklas

Geležinkelis

Tyrimai ir darbai

București–Buzău

Kitas pagrindinis tinklas

Geležinkelis

Geležinkelio infrastruktūros gerinimas bei remontas ir jungtys su toliau nuo pakrantės esančiais rajonais

Ruhr rajonas–Münster–Osnabrück–Hamburg

Kitas pagrindinis tinklas

Geležinkelis

Atkarpos Miunsteris–Liunenas (dvi vėžės) modernizavimas

Nantes–Tours–Lyon

Kitas pagrindinis tinklas

Geležinkelis

Tyrimai ir darbai

Ploiești–Suceava

Kitas pagrindinis tinklas

Geležinkelis

Tyrimai

Heraklion

Kitas pagrindinis tinklas

Oro uostas, mišriojo vežimo infrastruktūra / sistemos

Tyrimai ir statybos darbai, modernizavimas ir plėtojimo infrastruktūra, daugiarūšio transporto jungtys

Huelva–Sevilla

Kitas pagrindinis tinklas

Geležinkelis

Vykdomi darbai

Fredericia–Frederikshavn

Kitas pagrindinis tinklas

Geležinkelis

Modernizavimas, įskaitant elektrifikavimą

Barcelona–Valencia–Livorno

Kitas pagrindinis tinklas

Jūrų greitkeliai

Modernizavimas

II   DALIS

PRIORITETINIŲ INFRASTRUKTŪROS KORIDORIŲ IR VIETOVIŲ ENERGETIKOS SEKTORIUJE SĄRAŠAS

1.   Prioritetiniai elektros energijos koridoriai

| (1) | Elektros energijos tinklas Šiaurės jūrose (angl. NSOG): integruoto elektros tinklo jūroje plėtojimas ir susijusios jungtys Šiaurės jūroje, Airijos jūroje, Lamanšo sąsiauryje, Baltijos jūroje ir gretimuose vandenyse, kad iš atsinaujinančiųjų jūros energijos išteklių pagaminta elektros energija būtų transportuojama į vartojimo ir akumuliavimo centrus ir būtų padidinti tarpvalstybiniai elektros energijos mainai.
  Susijusios valstybės narės: Airija, Belgija, Danija, Jungtinė Karalystė, Liuksemburgas, Nyderlandai, Prancūzija, Švedija ir Vokietija; |
| --- | --- |

(1)

Elektros energijos tinklas Šiaurės jūrose (angl. NSOG): integruoto elektros tinklo jūroje plėtojimas ir susijusios jungtys Šiaurės jūroje, Airijos jūroje, Lamanšo sąsiauryje, Baltijos jūroje ir gretimuose vandenyse, kad iš atsinaujinančiųjų jūros energijos išteklių pagaminta elektros energija būtų transportuojama į vartojimo ir akumuliavimo centrus ir būtų padidinti tarpvalstybiniai elektros energijos mainai.

Susijusios valstybės narės: Airija, Belgija, Danija, Jungtinė Karalystė, Liuksemburgas, Nyderlandai, Prancūzija, Švedija ir Vokietija;

| (2) | Šiaurės–Pietų elektros energijos jungtys Vakarų Europoje (angl. NSI West Electricity): jungtys tarp regiono valstybių narių ir su Viduržemio jūros regionu, įskaitant Iberijos pusiasalį, visų pirma siekiant integruoti iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintą elektros energiją ir sustiprinti vidaus tinklo infrastruktūrą, kad būtų skatinama regiono rinkos integracija.
  Susijusios valstybės narės: Airija, Austrija, Belgija, Ispanija, Italija, Jungtinė Karalystė, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Portugalija, Prancūzija ir Vokietija. |
| --- | --- |

(2)

Šiaurės–Pietų elektros energijos jungtys Vakarų Europoje (angl. NSI West Electricity): jungtys tarp regiono valstybių narių ir su Viduržemio jūros regionu, įskaitant Iberijos pusiasalį, visų pirma siekiant integruoti iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintą elektros energiją ir sustiprinti vidaus tinklo infrastruktūrą, kad būtų skatinama regiono rinkos integracija.

Susijusios valstybės narės: Airija, Austrija, Belgija, Ispanija, Italija, Jungtinė Karalystė, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Portugalija, Prancūzija ir Vokietija.

| (3) | Šiaurės–Pietų elektros energijos jungtys Vidurio Rytų ir Pietryčių Europoje (angl. NSI East Electricity): jungtys ir vidaus linijos šiaurės–pietų ir rytų–vakarų kryptimis, siekiant baigti kurti vidaus rinką ir integruoti iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintą elektros energiją.
  Susijusios valstybės narės: Austrija, Bulgarija, Čekija, Graikija, Italija, Kipras, Kroatija, Lenkija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Vengrija, Vokietija. |
| --- | --- |

(3)

Šiaurės–Pietų elektros energijos jungtys Vidurio Rytų ir Pietryčių Europoje (angl. NSI East Electricity): jungtys ir vidaus linijos šiaurės–pietų ir rytų–vakarų kryptimis, siekiant baigti kurti vidaus rinką ir integruoti iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintą elektros energiją.

Susijusios valstybės narės: Austrija, Bulgarija, Čekija, Graikija, Italija, Kipras, Kroatija, Lenkija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Vengrija, Vokietija.

| (4) | Baltijos šalių energijos rinkos elektros energijos jungčių planas (angl. BEMIP Electricity): jungtys tarp Baltijos regiono valstybių narių ir atitinkamas vidaus tinklų infrastruktūros stiprinimas, siekiant išspręsti Baltijos valstybių atskyrimo klausimą ir paskatinti rinkos integraciją, inter alia, siekiant integruoti regione iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintą elektros energiją.
  Susijusios valstybės narės: Danija, Estija, Latvija, Lenkija, Lietuva, Suomija, Švedija, Vokietija. |
| --- | --- |

(4)

Baltijos šalių energijos rinkos elektros energijos jungčių planas (angl. BEMIP Electricity): jungtys tarp Baltijos regiono valstybių narių ir atitinkamas vidaus tinklų infrastruktūros stiprinimas, siekiant išspręsti Baltijos valstybių atskyrimo klausimą ir paskatinti rinkos integraciją, inter alia, siekiant integruoti regione iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintą elektros energiją.

Susijusios valstybės narės: Danija, Estija, Latvija, Lenkija, Lietuva, Suomija, Švedija, Vokietija.

2.   Prioritetiniai dujų koridoriai

| (1) | Šiaurės–Pietų dujų jungiamieji vamzdynai Vakarų Europoje (angl. NSI West Gas): dujų srautams šiaurės–pietų kryptimis skirta dujų infrastruktūra Vakarų Europoje, siekiant dar labiau įvairinti tiekimo maršrutus ir padidinti trumpalaikio dujų tiekimo galimybes.
  Susijusios valstybės narės: Airija, Belgija, Danija, Jungtinė Karalystė, Ispanija, Italija, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Prancūzija, Portugalija ir Vokietija. |
| --- | --- |

(1)

Šiaurės–Pietų dujų jungiamieji vamzdynai Vakarų Europoje (angl. NSI West Gas): dujų srautams šiaurės–pietų kryptimis skirta dujų infrastruktūra Vakarų Europoje, siekiant dar labiau įvairinti tiekimo maršrutus ir padidinti trumpalaikio dujų tiekimo galimybes.

Susijusios valstybės narės: Airija, Belgija, Danija, Jungtinė Karalystė, Ispanija, Italija, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Prancūzija, Portugalija ir Vokietija.

| (2) | Šiaurės–Pietų dujų jungiamieji vamzdynai Vidurio Rytų ir Pietryčių Europoje (angl. NSI East Gas): tarpregioninių ir regioninių jungčių dujų infrastruktūra Baltijos jūros regione, Adrijos ir Egėjo jūrose, rytiniame Viduržemio jūros baseine ir Juodojoje jūroje, siekiant labiau įvairinti dujų tiekimo šaltinius ir padidinti dujų tiekimo saugumą.
  Susijusios valstybės narės: Austrija, Bulgarija, Čekija, Graikija, Italija, Kipras, Kroatija, Lenkija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Vengrija, Vokietija. |
| --- | --- |

(2)

Šiaurės–Pietų dujų jungiamieji vamzdynai Vidurio Rytų ir Pietryčių Europoje (angl. NSI East Gas): tarpregioninių ir regioninių jungčių dujų infrastruktūra Baltijos jūros regione, Adrijos ir Egėjo jūrose, rytiniame Viduržemio jūros baseine ir Juodojoje jūroje, siekiant labiau įvairinti dujų tiekimo šaltinius ir padidinti dujų tiekimo saugumą.

Susijusios valstybės narės: Austrija, Bulgarija, Čekija, Graikija, Italija, Kipras, Kroatija, Lenkija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Vengrija, Vokietija.

| (3) | Pietų dujų koridorius (angl. SGC): dujų perdavimo iš Kaspijos jūros baseino, Vidurinės Azijos, Artimųjų Rytų ir rytinės Viduržemio jūros baseino dalies į Sąjungą infrastruktūra, siekiant labiau įvairinti dujų tiekimo šaltinius.
  Susijusios valstybės narės: Austrija, Bulgarija, Čekija, Graikija, Italija, Kipras, Kroatija, Lenkija, Prancūzija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Vengrija, Vokietija. |
| --- | --- |

(3)

Pietų dujų koridorius (angl. SGC): dujų perdavimo iš Kaspijos jūros baseino, Vidurinės Azijos, Artimųjų Rytų ir rytinės Viduržemio jūros baseino dalies į Sąjungą infrastruktūra, siekiant labiau įvairinti dujų tiekimo šaltinius.

Susijusios valstybės narės: Austrija, Bulgarija, Čekija, Graikija, Italija, Kipras, Kroatija, Lenkija, Prancūzija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Vengrija, Vokietija.

| (4) | Baltijos šalių energijos rinkos dujų sektoriaus jungčių planas (angl. BEMIP Gas): dujų infrastruktūra, kuria siekiama išspręsti trijų Baltijos valstybių ir Suomijos atskyrimo ir jų priklausomumo nuo vieno tiekėjo klausimą, atitinkamai sustiprinti vidaus tinklo infrastruktūrą, labiau įvairinti tiekimo šaltinius ir padidinti dujų tiekimo saugumą Baltijos jūros regione.
  Susijusios valstybės narės: Danija, Estija, Latvija, Lenkija, Lietuva, Suomija, Švedija, Vokietija. |
| --- | --- |

(4)

Baltijos šalių energijos rinkos dujų sektoriaus jungčių planas (angl. BEMIP Gas): dujų infrastruktūra, kuria siekiama išspręsti trijų Baltijos valstybių ir Suomijos atskyrimo ir jų priklausomumo nuo vieno tiekėjo klausimą, atitinkamai sustiprinti vidaus tinklo infrastruktūrą, labiau įvairinti tiekimo šaltinius ir padidinti dujų tiekimo saugumą Baltijos jūros regione.

Susijusios valstybės narės: Danija, Estija, Latvija, Lenkija, Lietuva, Suomija, Švedija, Vokietija.

3.   Prioritetinės teminės sritys

| (1) | Pažangiųjų tinklų diegimas: pažangiųjų tinklų technologijų taikymas visoje Sąjungoje, siekiant veiksmingai integruoti visų prie elektros energijos tinklo prisijungusių naudotojų elgseną ir veiksmus, visų pirma didelių elektros energijos kiekių gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių ar paskirstytų energijos išteklių ir vartotojų reakcijos siekiant patenkinti paklausą.
  Susijusios valstybės narės: visos; |
| --- | --- |

(1)

Pažangiųjų tinklų diegimas: pažangiųjų tinklų technologijų taikymas visoje Sąjungoje, siekiant veiksmingai integruoti visų prie elektros energijos tinklo prisijungusių naudotojų elgseną ir veiksmus, visų pirma didelių elektros energijos kiekių gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių ar paskirstytų energijos išteklių ir vartotojų reakcijos siekiant patenkinti paklausą.

Susijusios valstybės narės: visos;

| (2) | Elektros energijos magistralės: iki 2020 m. turi būti nutiestos pirmosios elektros energijos magistralės, siekiant visoje Sąjungoje sukurti elektros energijos magistralių sistemą, kuri būtų pajėgi:






  a) | priimti perteklinės energijos, kurios vis daugiau pagaminama Šiaurės ir Baltijos jūrose ir jų pakrantėse veikiančių vėjo jėgainių, ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos, kurios vis daugiau pagaminama Rytų ir Pietų Europoje, taip pat Šiaurės Afrikoje; |
| --- | --- | --- |

(2)

Elektros energijos magistralės: iki 2020 m. turi būti nutiestos pirmosios elektros energijos magistralės, siekiant visoje Sąjungoje sukurti elektros energijos magistralių sistemą, kuri būtų pajėgi:

a)

priimti perteklinės energijos, kurios vis daugiau pagaminama Šiaurės ir Baltijos jūrose ir jų pakrantėse veikiančių vėjo jėgainių, ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos, kurios vis daugiau pagaminama Rytų ir Pietų Europoje, taip pat Šiaurės Afrikoje;

| b) | sujungti šiuos naujos kartos elektros energijos gamybos centrus su pagrindiniais akumuliavimo centrais Šiaurės valstybėse, Alpėse ir kituose regionuose, kuriuose yra pagrindiniai elektros energijos vartojimo centrai; ir |
| --- | --- |

b)

sujungti šiuos naujos kartos elektros energijos gamybos centrus su pagrindiniais akumuliavimo centrais Šiaurės valstybėse, Alpėse ir kituose regionuose, kuriuose yra pagrindiniai elektros energijos vartojimo centrai; ir

| c) | spręsti vis įvairesnio ir decentralizuoto elektros energijos tiekimo ir lanksčios elektros energijos paklausos klausimus; |
| --- | --- |

c)

spręsti vis įvairesnio ir decentralizuoto elektros energijos tiekimo ir lanksčios elektros energijos paklausos klausimus;

Susijusios valstybės narės: visos;

| (3) | Tarpvalstybinis anglies dioksido tinklas: anglies dioksido transportavimo infrastruktūros tarp valstybių narių ir su kaimyninėmis trečiosiomis valstybėmis kūrimas, siekiant sukurti anglies dioksido surinkimo ir saugojimo sistemą.
  Susijusios valstybės narės: visos. |
| --- | --- |

(3)

Tarpvalstybinis anglies dioksido tinklas: anglies dioksido transportavimo infrastruktūros tarp valstybių narių ir su kaimyninėmis trečiosiomis valstybėmis kūrimas, siekiant sukurti anglies dioksido surinkimo ir saugojimo sistemą.

Susijusios valstybės narės: visos.

III   DALIS

FINANSINIŲ PRIEMONIŲ ĮGYVENDINIMO SĄLYGOS IR PROCEDŪROS

Tikslas ir loginis pagrindas

Finansinių priemonių pagal EITP tikslas – sudaryti palankesnes sąlygas infrastruktūros projektams gauti projektų ir įmonių finansavimą naudojant Sąjungos finansavimą kaip svertą.

Finansinėmis priemonėmis padedama finansuoti bendro intereso projektus, turinčius aiškios pridėtinės vertės Europai, ir sudaromos palankesnės sąlygos privačiajam sektoriui dalyvauti teikiant ilgalaikį finansavimą tokiems projektams transporto, telekomunikacijų ir energetikos sektoriuose, įskaitant plačiajuosčio ryšio tinklus.

Finansinėmis priemonėmis finansuojami projektai, kurių finansavimo poreikiai yra vidutinės ir ilgalaikės trukmės; jomis suteikiama didesnės naudos gerinant poveikį rinkai, administracinį veiksmingumą ir išteklių naudojimą.

Šiomis priemonėmis infrastruktūros suinteresuotiesiems subjektams, pvz., finansininkams, valdžios institucijoms, infrastruktūros valdytojams, statybos bendrovėms ir ūkinės veiklos vykdytojams, suteikiamas nuoseklus į rinką orientuotas Sąjungos finansinės paramos instrumentų rinkinys.

Finansinės priemonės apima:

| a) | paskolų ir garantijų priemonę, pasitelkus rizikos pasidalijimo priemones, įskaitant projektų obligacijoms skirtus kredito vertės didinimo mechanizmus] („Skolos priemonė“); ir |
| --- | --- |

a)

paskolų ir garantijų priemonę, pasitelkus rizikos pasidalijimo priemones, įskaitant projektų obligacijoms skirtus kredito vertės didinimo mechanizmus] („Skolos priemonė“); ir

| b) | nuosavo kapitalo priemonę („Nuosavo kapitalo priemonė“), |
| --- | --- |

b)

nuosavo kapitalo priemonę („Nuosavo kapitalo priemonė“),

kuria padedama įveikti rinkos suvaržymus tobulinant infrastruktūros investicijų finansavimo ir (arba) rizikos profilius. Taip savo ruožtu padidinamos bendrovių ir kitų paramos gavėjų galimybės gauti paskolas, garantijas, pagerinama jų prieiga prie nuosavo kapitalo ir kitų formų privačiojo finansavimo.

Prieš galutinai patvirtinant skolos ir nuosavo kapitalo priemonių struktūrą Komisija atlieka ex ante įvertinimą pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012. Atliekant tą įvertinimą atitinkamais atvejais pasinaudojama esamų palyginamų finansinių priemonių įvertinimais.

I.   Skolos priemonė

1.   Bendrosios nuostatos

Skolos priemonės tikslas – prisidėti prie to, kad būtų pašalinti Europos skolintojo kapitalo rinkų trūkumai, pasiūlant skolų finansavimo rizikos pasidalijimą. Skolų finansavimą teikia įgaliotieji subjektai ar specialūs investavimo fondai pirmaeilės ir subordinuotosios skolos ar garantijų forma.

Skolos priemonę sudaro rizikos pasidalijimo priemonė, skirta paskoloms ir garantijoms, ir projektų obligacijų iniciatyva. Be to, projektų rengėjai gali siekti nuosavo kapitalo finansavimo pagal nuosavo kapitalo priemonę.

a)   Rizikos pasidalijimo priemonė, skirta paskoloms ir garantijoms

Rizikos pasidalijimo priemonė, skirta paskoloms ir garantijoms, parengiama siekiant sukurti papildomus įgaliotojų subjektų rizikos pajėgumus. Tai sudaro galimybes įgaliotiesiems subjektams teikti paramą projektams ir įmonėms ilgalaikės ir trumpalaikės subordinuotosios ir pirmaeilės skolos forma, kad rengėjams būtų sudarytos palankesnės sąlygos gauti banko finansavimą. Jeigu skolos finansavimas yra subordinuotas, ji tampa antraeile lyginant su pirmaeile skola, tačiau turi prioritetą lyginant su nuosavu kapitalu ir su nuosavu kapitalu susijusiu finansavimu.

Trumpalaikės subordinuotosios skolos finansavimas neturi viršyti 30 % visos pirmaeilės skolos sumos.

Pagal skolos priemonę suteiktas pirmaeilės skolos finansavimas neturi viršyti 50 % viso pirmaeilės skolos finansavimo, kurį suteikė įgaliotasis subjektas ar specialus investavimo fondas, visos sumos.

b)   Projektų obligacijų iniciatyva

Projektų obligacijų rizikos pasidalijimo priemonė parengiama kaip subordinuotosios skolos finansavimas siekiant sudaryti palankesnes finansavimo sąlygas projekte dalyvaujančioms bendrovėms, kurių pirmaeilė skola susidaro obligacijų forma. Šia kredito vertės didinimo priemone siekiama padėti pirmaeilei skolai pasiekti investicijų lygio kredito reitingą.

Ji turi būti antraeilė lyginant su pirmaeile skola, tačiau turi prioritetą lyginant su nuosavu kapitalu ir su nuosavu kapitalu susijusiu finansavimu.

Subordinuotosios skolos finansavimas neturi viršyti 30 % visos pirmaeilės skolos sumos.

2.   Finansiniai parametrai ir įtaka

Rizikos ir pajamų pasidalijimo parametrai nustatomi taip, kad galima būtų pasiekti konkrečius politikos tikslus, įskaitant nukreipimą atitinkamų kategorijų projektams, kartu išsaugant skolos priemonės požiūrį, orientuotą į rinką.

Skolos priemonės numatoma įtaka – apibrėžiama kaip viso finansavimo (t. y. Sąjungos įnašas kartu su kitų finansinių šaltinių įnašais) santykis su Sąjungos įnašu – turėtų būti vidutiniškai nuo 6 iki 15, priklausomai nuo susijusių operacijų pobūdžio (rizikos lygmuo, numatomi naudos gavėjai ir atitinkamas skolos finansavimas).

3.   Derinimas su kitais finansavimo šaltiniais

Finansavimas iš skolos priemonės gali būti derinamas su kitais toliau nurodytais rezervuotais įnašais iš biudžeto, laikantis Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 nustatytų taisyklių ir atitinkamo teisinio pagrindo:

| a) | kitos EITP dalys, |
| --- | --- |

a)

kitos EITP dalys,

| b) | kitos priemonės, programos ir Sąjungos biudžeto eilutės; |
| --- | --- |

b)

kitos priemonės, programos ir Sąjungos biudžeto eilutės;

| c) | valstybių narių, įskaitant regionines ir vietos valdžios institucijas, kurios pageidauja prisidėti savais ištekliais ar ištekliais, skirtais iš sanglaudos politikos lėšų, nekeičiant priemonės pobūdžio. |
| --- | --- |

c)

valstybių narių, įskaitant regionines ir vietos valdžios institucijas, kurios pageidauja prisidėti savais ištekliais ar ištekliais, skirtais iš sanglaudos politikos lėšų, nekeičiant priemonės pobūdžio.

4.   Įgyvendinimas

Įgaliotieji subjektai

Įgaliotieji subjektai atrenkami laikantis Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012.

Įgyvendinimas taikant netiesioginio valdymo būdą gali būti vykdomas suteikiant tiesioginius įgaliojimus įgaliotiesiems subjektams. Priemonių, kurioms taikomi tiesioginiai įgaliojimai, atveju (t. y. taikant netiesioginio valdymo būdą) įgaliotieji subjektai administruoja Sąjungos įnašą į skolos priemonę ir yra riziką pasidalijantys partneriai.

Be to, gali būti numatyta įsteigti specialius investavimo fondus, kad būtų sudarytos sąlygos sutelkti daugelio investuotojų įnašus. Sąjungos įnašas gali būti antraeilis kitų investuotojų įnašų atžvilgiu.

Struktūra ir įgyvendinimas

Struktūra turi būti suderinta su bendrosiomis nuostatomis, susijusiomis su finansinėmis priemonėmis, išdėstytomis Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012.

Išsamios skolos priemonės įgyvendinimo sąlygos, įskaitant stebėseną ir kontrolę, nustatomos Komisijos ir atitinkamo įgaliotojo subjekto susitarime, atsižvelgiant į šiame priede ir Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 išdėstytas nuostatas.

Patikos sąskaita

Įgaliotasis subjektas atidaro patikos sąskaitą Sąjungos įnašui ir iš Sąjungos įnašo gautoms pajamoms laikyti.

5.   Sąjungos įnašo naudojimas

Sąjungos įnašas naudojamas:

| a) | su rizika susijusiems atidėjiniams; |
| --- | --- |

a)

su rizika susijusiems atidėjiniams;

| b) | siekiant padengti sutartus mokesčius ir sąnaudas, susijusias su skolos priemonės sukūrimu ir valdymu, įskaitant jos vertinimą ir pagalbinius veiksmus, kurios buvo nustatytos laikantis Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ir rinkos praktikos. Administravimo mokestis ir veiklos rezultatais grindžiamas mokestis, mokėtinas įgaliotajam subjektui, neturi viršyti atitinkamai 2 % ir 3 % Sąjungos įnašo, faktiškai panaudoto atskiroms operacijoms, remiantis sąnaudomis grindžiama metodika, dėl kurios susitarė Komisija ir įgaliotieji subjektai; |
| --- | --- |

b)

siekiant padengti sutartus mokesčius ir sąnaudas, susijusias su skolos priemonės sukūrimu ir valdymu, įskaitant jos vertinimą ir pagalbinius veiksmus, kurios buvo nustatytos laikantis Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ir rinkos praktikos. Administravimo mokestis ir veiklos rezultatais grindžiamas mokestis, mokėtinas įgaliotajam subjektui, neturi viršyti atitinkamai 2 % ir 3 % Sąjungos įnašo, faktiškai panaudoto atskiroms operacijoms, remiantis sąnaudomis grindžiama metodika, dėl kurios susitarė Komisija ir įgaliotieji subjektai;

| c) | tiesiogiai susijusiems pagalbiniams veiksmams. |
| --- | --- |

c)

tiesiogiai susijusiems pagalbiniams veiksmams.

6.   Kainų nustatymas, rizikos ir pajamų pasidalijimas

Skolos priemonės kaina, taikytina paramos gavėjui, nustatoma pagal atitinkamas įgaliotiesiems subjektams ar specialiems investavimo fondams taikomas taisykles ir kriterijus ir laikantis geriausios rinkos praktikos.

Kalbant apie tiesioginius įgaliojimus įgaliotiesiems subjektams, rizikos pasidalijimo modelis atspindimas Sąjungai ir įgaliotajam subjektui tinkamai pasidalijant rizikos atlygį, kurį įgaliotasis subjektas taiko savo paskolų gavėjų atžvilgiu.

Kalbant apie specialius investavimo fondus, rizikos pasidalijimo modelis atspindimas Sąjungai ir kitiems investuotojams tinkamai pasidalijant rizikos atlygį, kurį specialus investavimo fondas taiko savo paskolų gavėjų atžvilgiu.

Neatsižvelgiant į pasirinktą rizikos pasidalijimo modelį, įgaliotasis subjektas visada prisiima apibrėžtos rizikos dalį ir visada prisiima visą likusios rizikos dalį.

Didžiausia rizika, padengiama iš Sąjungos biudžeto, neturi viršyti 50 % numatomo skolos portfelio pagal skolos priemonę. 50 % rizikos prisiėmimo viršutinė riba taikoma specialių investavimo fondų numatomai vertei.

7.   Paraiškos ir patvirtinimo procedūra

Paraiškos adresuojamos įgaliotajam subjektui ar specialiam investavimo fondui atitinkamai pagal jų standartines paraiškų teikimo procedūras. Įgaliotasis subjektas ir specialus investavimo fondas patvirtina projektus pagal savo vidaus procedūras.

8.   Skolos priemonės trukmė

Paskutinę Sąjungos įnašo į skolos priemonę dalį Komisija sumoka iki 2020 m. gruodžio 31 d. Įgaliotieji subjektai ar specialūs investavimo fondai užbaigia faktinį skolos finansavimo patvirtinimą iki 2022 m. gruodžio 31 d.

9.   Galiojimo pabaiga

Sąjungos įnašas, paskirtas į skolos priemonę, sugrąžinamas į atitinkamą patikos sąskaitą, kai skolos finansavimas pasibaigia arba yra grąžinamas. Patikos sąskaitoje turi būti pakankamai lėšų mokesčiams ar rizikai, susijusiai su skolos priemone, padengti iki jos galiojimo pabaigos.

10.   Ataskaitų teikimas

Komisijos ir įgaliotojo subjekto susitarime susitariama dėl skolos priemonės įgyvendinimo ataskaitų teikimo metodų laikantis Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012.

Be to, Komisija, padedama įgaliotųjų subjektų, kasmet iki 2023 m. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl priemonės įgyvendinimo, vyraujančių rinkos sąlygų jos naudojimui, atnaujintų projektų ir rengiamų projektų, įskaitant informaciją apie projektus įvairiais procedūros etapais, kartu laikantis konfidencialumo ir neskelbtinos rinkos informacijos apsaugos reikalavimų, pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 140 straipsnio 8 dalį.

11.   Stebėsena, kontrolė ir vertinimas

Komisija stebi skolos priemonės įgyvendinimą, be kita ko, prireikus vykdydama patikras vietoje, taip pat vykdo patikrinimus bei kontrolę pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012.

12.   Pagalbiniai veiksmai

Skolos priemonės įgyvendinimas gali būti remiamas lydimosiomis priemonėmis. Jos, be kitų priemonių, gali apimti techninę pagalbą ir finansinę paramą, priemones, skirtas geriau informuoti kapitalo investuotojus, taip pat schemas, skirtas privatiems investuotojams pritraukti.

Europos Komisijos ar atitinkamos valstybės narės prašymu Europos investicijų bankas suteikia techninę pagalbą, įskaitant susijusią su bendro intereso projektų, be kita ko, ir tų, kuriais įgyvendinami I dalyje išvardyti pagrindinio tinklo koridoriai, finansine struktūra. Tokia techninė pagalba taip pat apima pagalbą administracijoms siekiant plėtoti atitinkamus institucinius pajėgumus.

II.   Nuosavo kapitalo priemonė

1.   Bendrosios nuostatos

Nuosavo kapitalo priemonės tikslas – prisidėti prie to, kad būtų pašalinti Europos kapitalo rinkų trūkumai, suteikiant investicijas į nuosavą kapitalą ir kvazinuosavą kapitalą.

Didžiausia Sąjungos įnašo suma neturi viršyti toliau nurodytų procentinių dydžių:

| — | 33 % numatomos nuosavo kapitalo vertės; arba |
| --- | --- |

—

33 % numatomos nuosavo kapitalo vertės; arba

| — | vykdant bendras investicijas į projektą, Sąjungos dalis neturi viršyti 30 % viso bendrovės nuosavo kapitalo. |
| --- | --- |

—

vykdant bendras investicijas į projektą, Sąjungos dalis neturi viršyti 30 % viso bendrovės nuosavo kapitalo.

Be to, projektų rengėjai gali siekti skolos finansavimo pagal skolos priemonę.

2.   Finansiniai parametrai ir įtaka

Investicijų parametrai nustatomi taip, kad būtų galima pasiekti konkrečius politikos tikslus, įskaitant nukreipimą atitinkamų kategorijų infrastruktūros projektams, kartu išsaugant šios priemonės požiūrį, orientuotą į rinką.

Nuosavo kapitalo priemonės laukiama įtaka – apibrėžiama kaip viso finansavimo (t. y. Sąjungos įnašas kartu su visais kitų investuotojų įnašais) santykis su Sąjungos finansiniu įnašu – turėtų būti vidutiniškai nuo 5 iki 10, priklausomai nuo rinkos ypatybių.

3.   Derinimas su kitais finansavimo šaltiniais

Finansavimas iš nuosavo kapitalo priemonės gali būti derinamas su kitais toliau nurodytais rezervuotais įnašais iš biudžeto, laikantis Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 nustatytų taisyklių ir atitinkamo teisinio pagrindo:

| a) | kitos EITP dalys, |
| --- | --- |

a)

kitos EITP dalys,

| b) | kitos priemonės, programos ir Europos Sąjungos biudžeto eilutės; ir |
| --- | --- |

b)

kitos priemonės, programos ir Europos Sąjungos biudžeto eilutės; ir

| c) | valstybių narių, įskaitant regionines ir vietos valdžios institucijas, kurios pageidauja prisidėti savais ištekliais ar ištekliais, skirtais iš sanglaudos politikos lėšų, nekeičiant priemonės pobūdžio. |
| --- | --- |

c)

valstybių narių, įskaitant regionines ir vietos valdžios institucijas, kurios pageidauja prisidėti savais ištekliais ar ištekliais, skirtais iš sanglaudos politikos lėšų, nekeičiant priemonės pobūdžio.

4.   Įgyvendinimas

Įgaliotieji subjektai

Įgaliotieji subjektai atrenkami laikantis Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012.

Įgyvendinimas taikant netiesioginio valdymo būdą gali būti vykdomas suteikiant tiesioginius įgaliojimus įgaliotiesiems subjektams. Priemonių, kurioms taikomi tiesioginiai įgaliojimai, atveju (t. y. taikant netiesioginio valdymo būdą) įgaliotieji subjektai administruoja Sąjungos įnašą į nuosavo kapitalo priemonę.

Be to, gali būti numatyta įsteigti specialius investavimo fondus, kad būtų sudarytos sąlygos sutelkti daugelio investuotojų įnašus. Sąjungos įnašas gali būti antraeilis kitų investuotojų įnašų atžvilgiu.

Tinkamai pagrįstais atvejais, siekiant konkrečių politikos tikslų, įgaliotasis subjektas gali suteikti Sąjungos įnašą konkrečiam projektui kaip bendro finansavimo dalį.

Struktūra ir įgyvendinimas

Struktūra turi būti suderinta su bendrosiomis nuostatomis, susijusiomis su finansinėmis priemonėmis, išdėstytomis Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012.

Išsamios nuosavo kapitalo priemonės įgyvendinimo sąlygos, įskaitant jos stebėseną ir kontrolę, nustatomos Komisijos ir atitinkamo įgaliotojo subjekto susitarime, atsižvelgiant į šiame priede ir Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 išdėstytas nuostatas.

Patikos sąskaita

Įgaliotasis subjektas atidaro patikos sąskaitą Sąjungos įnašui ir iš Sąjungos įnašo gautoms pajamoms laikyti.

5.   Sąjungos įnašo naudojimas

Sąjungos įnašas naudojamas:

| a) | investicijoms į nuosavą kapitalą; |
| --- | --- |

a)

investicijoms į nuosavą kapitalą;

| b) | siekiant padengti sutartus mokesčius ir sąnaudas, susijusias su nuosavo kapitalo priemonės sukūrimu ir valdymu, įskaitant jos vertinimą, kurios buvo nustatytos laikantis Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ir rinkos praktikos; ir |
| --- | --- |

b)

siekiant padengti sutartus mokesčius ir sąnaudas, susijusias su nuosavo kapitalo priemonės sukūrimu ir valdymu, įskaitant jos vertinimą, kurios buvo nustatytos laikantis Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ir rinkos praktikos; ir

| c) | tiesiogiai susijusiems pagalbiniams veiksmams. |
| --- | --- |

c)

tiesiogiai susijusiems pagalbiniams veiksmams.

6.   Kainų nustatymas, rizikos ir pajamų pasidalijimas

Nuosavu kapitalu grindžiamas atlygis apima įprastus grąžos komponentus, skirtus investuotojams į nuosavą kapitalą, ir priklauso nuo veiklos rezultatų, susijusių pagrindinėmis investicijomis.

7.   Paraiškos ir patvirtinimo procedūra

Paraiškos adresuojamos įgaliotajam subjektui ar specialiam investavimo fondui atitinkamai pagal jų standartines paraiškų teikimo procedūras. Įgaliotasis subjektas ir specialus investavimo fondas patvirtina projektus pagal savo vidaus procedūras.

8.   Nuosavo kalitalo priemonės trukmė

Paskutinę Sąjungos įnašo į nuosavo kapitalo priemonę dalį Komisija sumoka iki 2020 m. gruodžio 31 d. Įgaliotieji subjektai ar specialūs investavimo fondai užbaigia faktinį investicijų į nuosavą kapitalą patvirtinimą iki 2022 m. gruodžio 31 d.

9.   Galiojimo pabaiga

Sąjungos įnašas, paskirtas į nuosavo kapitalo priemonę, sugrąžinamas į atitinkamą patikos sąskaitą, kai investicijos nutraukiamos arba kitaip užbaigiamos. Patikos sąskaitoje turi būti pakankamai lėšų mokesčiams ar rizikai, susijusiai su nuosavo kapitalo priemone, padengti iki jos galiojimo pabaigos.

10.   Ataskaitų teikimas

Komisijos ir įgaliotojo subjekto susitarime susitariama dėl nuosavo kapitalo priemonės ataskaitų įgyvendinimo teikimo metodų laikantis Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012.

Be to, Komisija, padedama įgaliotųjų subjektų, kasmet iki 2023 m. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai įgyvendinimo ataskaitą pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 140 straipsnio 8 dalį.

11.   Stebėsena, kontrolė ir vertinimas

Komisija stebi nuosavo kapitalo priemonės įgyvendinimą, be kita ko, prireikus vykdydama patikras vietoje, taip pat vykdo patikrinimus bei kontrolę pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012.

12.   Pagalbiniai veiksmai

Nuosavo kapitalo priemonės įgyvendinimas gali būti remiamas lydimosiomis priemonėmis. Jos, be kitų priemonių, gali apimti techninę pagalbą ir finansinę paramą, priemones, skirtas geriau informuoti kapitalo investuotojus, ir schemas, skirtas privatiems investuotojams pritraukti.

IV   DALIS

KONKRETIEMS TRANSPORTO TIKSLAMS SKIRTI ORIENTACINIAI PROCENTINIAI DYDŽIAI

5 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyti biudžeto ištekliai, išskyrus programos pagalbiniams veiksmams skirtus išteklius, konkretiems transporto tikslams, apibrėžtiems 4 straipsnio 1 dalyje, paskirstomi taip:

| a) | pašalinti kliūtis, padidinti geležinkelių sąveikumą, sukurti trūkstamas jungtis ir visų pirma patobulinti tarpvalstybines atkarpas – 80 %; |
| --- | --- |

a)

pašalinti kliūtis, padidinti geležinkelių sąveikumą, sukurti trūkstamas jungtis ir visų pirma patobulinti tarpvalstybines atkarpas – 80 %;

| b) | užtikrinti, kad ilgainiui transporto sistemos taptų tvarios ir efektyvios, siekiant pasirengti numatomiems transporto srautams ateityje ir sudaryti galimybę mažinti visų rūšių transporto priklausomybę nuo iškastinio kuro pereinant prie novatoriškų mažo anglies dioksido kiekio ir efektyvaus energijos vartojimo transporto technologijų, kartu optimizuojant saugą – 5 %; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti, kad ilgainiui transporto sistemos taptų tvarios ir efektyvios, siekiant pasirengti numatomiems transporto srautams ateityje ir sudaryti galimybę mažinti visų rūšių transporto priklausomybę nuo iškastinio kuro pereinant prie novatoriškų mažo anglies dioksido kiekio ir efektyvaus energijos vartojimo transporto technologijų, kartu optimizuojant saugą – 5 %;

| c) | optimizuoti transporto rūšių integraciją bei sujungimą ir padidinti transporto paslaugų sąveikumą užtikrinant transporto infrastruktūros prieinamumą, kartu atsižvelgiant į SESAR, RIS, VTMIS ir kelių sektoriaus ITS riedmenų komponentams nustatytas viršutines ribas, kaip nurodyta 10 straipsnio 2 dalies b punkto vi papunktyje – 15 %. |
| --- | --- |

c)

optimizuoti transporto rūšių integraciją bei sujungimą ir padidinti transporto paslaugų sąveikumą užtikrinant transporto infrastruktūros prieinamumą, kartu atsižvelgiant į SESAR, RIS, VTMIS ir kelių sektoriaus ITS riedmenų komponentams nustatytas viršutines ribas, kaip nurodyta 10 straipsnio 2 dalies b punkto vi papunktyje – 15 %.

Visa iš Sanglaudos fondo pervesta 11 305 000 000 EUR suma naudojama projektams, kuriais įgyvendinamas pagrindinis tinklas, arba projektams ir horizontaliesiesiems prioritetams, nurodytiems šio priedo I dalyje.

V   DALIS

BENDRŲJŲ GAIRIŲ, Į KURIAS REIKIA ATSIŽVELGTI NUSTATANT SKYRIMO KRITERIJUS, SĄRAŠAS

Nustatant skyrimo kriterijus pagal 17 straipsnio 5 dalį, atsižvelgiama bent į šias bendrąsias gaires:

| a) | veiksmo parengtumo lygį rengiant projektą; |
| --- | --- |

a)

veiksmo parengtumo lygį rengiant projektą;

| b) | siūlomo įgyvendinimo plano perspektyvumą; |
| --- | --- |

b)

siūlomo įgyvendinimo plano perspektyvumą;

| c) | Sąjungos paramos skatinamąjį poveikį viešosioms ir privačiosioms investicijoms, kai taikytina; |
| --- | --- |

c)

Sąjungos paramos skatinamąjį poveikį viešosioms ir privačiosioms investicijoms, kai taikytina;

| d) | poreikį įveikti finansines kliūtis, pavyzdžiui, rinkos finansavimo trūkumą; |
| --- | --- |

d)

poreikį įveikti finansines kliūtis, pavyzdžiui, rinkos finansavimo trūkumą;

| e) | kai taikytina, ekonominį, socialinį poveikį, poveikį klimatui bei aplinkai ir prieinamumą; |
| --- | --- |

e)

kai taikytina, ekonominį, socialinį poveikį, poveikį klimatui bei aplinkai ir prieinamumą;

| f) | kai taikytina, tarpvalstybinį aspektą. |
| --- | --- |

f)

kai taikytina, tarpvalstybinį aspektą.

---

II PRIEDAS

„PRIEDAS

PRADINIŲ KROVINIŲ VEŽIMO KORIDORIŲ SĄRAŠAS

| | Valstybės narės | Pagrindiniai maršrutai (1) | Krovinių vežimo koridorių sukūrimas: |
| --- | --- | --- | --- |
| „Reinas–Alpių regionas“ | NL, BE, DE, IT | Zeebrugge–Antwerpen/Amsterdam/Vlissingen (2)/Rotterdam-Duisburg–[Basel]–Milano–Genova | Iki 2013 m. lapkričio 10 d. |
| „Šiaurės jūra–Viduržemio jūra“ | NL, BE, LU, FR, UK (2) | Glasgow (3)/Edinburgh (3)/Southampton (3)/Felixstowe (3)–London (2)/Dunkerque (2)/Lille (2)/Liège (2)/Paris (2)/Amsterdam (2)–Rotterdam-Zeebrugge (2)/Antwerpen–Luxembourg–Metz–Dijon–Lyon/[Basel]-Marseille (2) | Iki 2013 m. lapkričio 10 d. |
| „Skandinavija–Viduržemio jūra“ | SE, DK, DE, AT, IT | Stockholm/[Oslo] (2)/Trelleborg (2)–Malmö–København–Hamburg–Innsbruck–Verona–La Spezia (2)/Livorno (2)/Ancona (2)/Taranto (2)/Augusta (2)/ Palermo | Iki 2015 m. lapkričio 10 d. |
| „Atlanto vandenynas“ | PT, ES, FR, DE (2) | Sines–Lisboa/Leixões






  — | Madrid–Medina del Campo/ Bilbao/San Sebastian-Irun- Bordeaux–Paris/Le Havre/Metz–Strasbourg (2)/Mannheim (2) |

Valstybės narės

Pagrindiniai maršrutai (1)

Krovinių vežimo koridorių sukūrimas:

„Reinas–Alpių regionas“

NL, BE, DE, IT

Zeebrugge–Antwerpen/Amsterdam/Vlissingen (2)/Rotterdam-Duisburg–[Basel]–Milano–Genova

Iki 2013 m. lapkričio 10 d.

„Šiaurės jūra–Viduržemio jūra“

NL, BE, LU, FR, UK (2)

Glasgow (3)/Edinburgh (3)/Southampton (3)/Felixstowe (3)–London (2)/Dunkerque (2)/Lille (2)/Liège (2)/Paris (2)/Amsterdam (2)–Rotterdam-Zeebrugge (2)/Antwerpen–Luxembourg–Metz–Dijon–Lyon/[Basel]-Marseille (2)

Iki 2013 m. lapkričio 10 d.

„Skandinavija–Viduržemio jūra“

SE, DK, DE, AT, IT

Stockholm/[Oslo] (2)/Trelleborg (2)–Malmö–København–Hamburg–Innsbruck–Verona–La Spezia (2)/Livorno (2)/Ancona (2)/Taranto (2)/Augusta (2)/ Palermo

Iki 2015 m. lapkričio 10 d.

„Atlanto vandenynas“

PT, ES, FR, DE (2)

Sines–Lisboa/Leixões

—

Madrid–Medina del Campo/ Bilbao/San Sebastian-Irun- Bordeaux–Paris/Le Havre/Metz–Strasbourg (2)/Mannheim (2)

Sines–Elvas/Algeciras

Iki 2013 m. lapkričio 10 d.

„Baltijos jūra–Adrijos jūra“

PL, CZ, SK, AT, IT, SI

Swinoujscie (2)/Gdynia–Katowice–Ostrava/Žilina–Bratislava/Wien/Klagenfurt–Udine–Venezia/ Trieste/ /Bologna/Ravenna

Graz-Maribor-Ljubljana-Koper/Trieste

Iki 2015 m. lapkričio 10 d.

„Viduržemio jūra“

ES, FR, IT, SI, HU, HR (2)

Almería-Valencia/Algeciras/Madrid-Zaragoza/Barcelona-Marseille–Lyon–Turin–Milano–Verona–Padova/Venezia–Trieste/Koper–Ljubljana-Budapest

Ljubljana (2)/Rijeka (2)–Zagreb (2)–Budapest–Zahony (Vengrijos–Ukrainos siena)

Iki 2013 m. lapkričio 10 d.

„Rytai / Rytinė viduržemio jūros regiono dalis“

CZ, AT, SK, HU, RO, BG, EL, DE (3)

| — | Bucureșt–Constanța |
| --- | --- |

—

Bucureșt–Constanța

Bremerhaven (3)/Wilhelmshaven (3)/Rostock (3)/Hamburg (3)-Praha-Vienna/Bratislava-Budapest

| — | Vidin-Sofia-Burgas (3)/Svilengrad (3) (Bulgarijos ir Turkijos siena)/ Promachonas–Thessaloniki–Athína-Patras (3) |
| --- | --- |

—

Vidin-Sofia-Burgas (3)/Svilengrad (3) (Bulgarijos ir Turkijos siena)/ Promachonas–Thessaloniki–Athína-Patras (3)

Iki 2013 m. lapkričio 10 d.

„Šiaurės jūra – Baltijos jūra“ (4)

DE, NL, BE, PL, LT, LV (3), EE (3)

Wilhelmshaven (2)/Bremerhaven/Hamburg (2)/ Amsterdam (2)/Rotterdam/Antwerpen-Aachen/Berlin-Warsaw-Terespol (Lenkijos ir Baltarusijos siena)/Kaunas-Riga (3)-Tallinn (3)

Iki 2015 m. lapkričio 10 d.

„Reinas – Dunojus“ (5)

FR, DE, AT, SK, HU, RO

Strasbourg-Mannheim-Frankfurt-Nürnberg-Wels

Strasbourg-Stuttgart-München-Salzburg-Wels-Wien-Bratislava-Budapest-Arad-Brașov/Craiova-București-Constanța

Čierna ir Tisou (Slovakijos ir Ukrainos)-Košice-Žilina-Horní Lideč-Praha-München/Nürnberg

Iki 2020 m. lapkričio 10 d.

---

(1)  „/“ – alternatyvūs maršrutai. Pagal TEN-T gaires Atlanto vandenyno ir Viduržemio jūros koridorius ateityje turėtų papildyti krovinių vežimo geležinkelio ašis Sines/Algeciras-Madrid-Paris, kuri kerta centrinę Pirėnų dalį nedideliame aukštyje esančiu tuneliu.

1

(2)

2

| (+) | Maršrutai, pažymėti ženklu +, turi būti įtraukti į atitinkamus koridorius ne vėliau kaip praėjus 3 metams nuo šioje lentelėje nurodytos sukūrimo datos. Pagal šio reglamento 8 straipsnį ir 13 straipsnio 1 dalį apibrėžtos esamos struktūros pritaikomos dalyvaujant kitoms valstybėms narėms ir infrastruktūros valdytojams atitinkamuose koridoriuose. Šie papildymai grindžiami rinkos tyrimais; jais atsižvelgiama į jau esamo keleivių ir krovinių transporto aspektą pagal šio reglamento 14 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(+)

Maršrutai, pažymėti ženklu +, turi būti įtraukti į atitinkamus koridorius ne vėliau kaip praėjus 3 metams nuo šioje lentelėje nurodytos sukūrimo datos. Pagal šio reglamento 8 straipsnį ir 13 straipsnio 1 dalį apibrėžtos esamos struktūros pritaikomos dalyvaujant kitoms valstybėms narėms ir infrastruktūros valdytojams atitinkamuose koridoriuose. Šie papildymai grindžiami rinkos tyrimais; jais atsižvelgiama į jau esamo keleivių ir krovinių transporto aspektą pagal šio reglamento 14 straipsnio 3 dalį.

+

(3)  Maršrutai, pažymėti ženklu *, turi būti įtraukti į atitinkamus koridorius ne vėliau kaip praėjus 5 metams nuo šioje lentelėje nurodytos sukūrimo datos. Pagal šio reglamento 8 straipsnį ir 13 straipsnio 1 dalį apibrėžtos esamos struktūros pritaikomos dalyvaujant kitoms valstybėms narėms ir infrastruktūros valdytojams atitinkamuose koridoriuose. Šie papildymai grindžiami rinkos tyrimais; jais atsižvelgiama į jau esamo keleivių ir krovinių transporto aspektą pagal šio reglamento 14 straipsnio 3 dalį.

3

(4)

4

| (°) | Kol Baltijos geležinkelio linijoje bus įdiegtas 1 435 mm nominalus vežės plotis, šiame koridoriuje vykdant kūrimą ir veiklą atsižvelgiama į skirtingų vežės pločio sistemų ypatybes. |
| --- | --- |

(°)

Kol Baltijos geležinkelio linijoje bus įdiegtas 1 435 mm nominalus vežės plotis, šiame koridoriuje vykdant kūrimą ir veiklą atsižvelgiama į skirtingų vežės pločio sistemų ypatybes.

(5)

5

| (‡) | Šio koridoriaus kūrimas grindžiamas rinkos tyrimais; juo atsižvelgiama į jau esamo keleivių ir krovinių transporto aspektą pagal šio reglamento 14 straipsnio 3 dalį. Koridoriaus dalis „Čierna ir Tisou (Slovakijos/ Ukrainos siena)–Košice–Žilina–Horní Lideč–Praha“ turi būti sukurta iki 2013 m. lapkričio 10 d.“ |
| --- | --- |

(‡)

Šio koridoriaus kūrimas grindžiamas rinkos tyrimais; juo atsižvelgiama į jau esamo keleivių ir krovinių transporto aspektą pagal šio reglamento 14 straipsnio 3 dalį. Koridoriaus dalis „Čierna ir Tisou (Slovakijos/ Ukrainos siena)–Košice–Žilina–Horní Lideč–Praha“ turi būti sukurta iki 2013 m. lapkričio 10 d.“

---