# Euroopa Liidu L 348/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.348.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 348 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide20. detsember 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.348.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 348

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide20. detsember 2013

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1315/2013, 11. detsember 2013, üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (
  1
  ) | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (
  1
  ) | 129 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1315/2013, 11. detsember 2013, üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (
  1
  )

1

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (
  1
  )

1

129

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 20.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1315/2013,

11. detsember 2013,

üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 172,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1692/96/EÜ (3) sõnastati selguse huvides uuesti Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 661/2010/EL (4). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1692/96/EÜ (3) sõnastati selguse huvides uuesti Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 661/2010/EL (4).

| (2) | Üleeuroopaliste võrkude planeerimine, arendamine ja käitamine aitavad saavutada muu hulgas strateegias „Euroopa 2020” ja komisjoni valges raamatus „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” („valge raamat”) sätestatud liidu peaeesmärke, nagu siseturu tõrgeteta toimimine ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse suurendamine. Nende erieesmärk hõlmab ka isikute ja kaupade sujuvat, turvalist ja säästvat liikuvust, juurdepääsu tagamist kõigile liidu piirkondadele ja nendega ühenduvust ning majanduskasvu ja konkurentsivõime suurendamist ülemaailmses perspektiivis. Nende konkreetsete eesmärkide saavutamiseks tuleks ressursitõhusal ja jätkusuutlikul viisil ühendada omavahel liikmesriikide transpordivõrgud ja tagada nende koostalitlusvõime. Näiteks raudtee koostalitlusvõimet saaks tõhustada innovatiivsete lahenduste abil, mille eesmärk on parandada ühilduvust süsteemide vahel, näiteks pardaseadmete ja mitme rööpmelaiusega raudtee vahel. |
| --- | --- |

(2)

Üleeuroopaliste võrkude planeerimine, arendamine ja käitamine aitavad saavutada muu hulgas strateegias „Euroopa 2020” ja komisjoni valges raamatus „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” („valge raamat”) sätestatud liidu peaeesmärke, nagu siseturu tõrgeteta toimimine ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse suurendamine. Nende erieesmärk hõlmab ka isikute ja kaupade sujuvat, turvalist ja säästvat liikuvust, juurdepääsu tagamist kõigile liidu piirkondadele ja nendega ühenduvust ning majanduskasvu ja konkurentsivõime suurendamist ülemaailmses perspektiivis. Nende konkreetsete eesmärkide saavutamiseks tuleks ressursitõhusal ja jätkusuutlikul viisil ühendada omavahel liikmesriikide transpordivõrgud ja tagada nende koostalitlusvõime. Näiteks raudtee koostalitlusvõimet saaks tõhustada innovatiivsete lahenduste abil, mille eesmärk on parandada ühilduvust süsteemide vahel, näiteks pardaseadmete ja mitme rööpmelaiusega raudtee vahel.

| (3) | Liikluse kasv on suurendanud ummikuid rahvusvahelises transpordis. Reisijate ja kaupade rahvusvahelise liikuvuse tagamiseks tuleks optimeerida üleeuroopalise transpordivõrgu läbilaskevõimet ja selle kasutamist ning seda vajaduse korral suurendada, kõrvaldades taristu kitsaskohad ning rajades puuduvad taristuühendused liikmesriikidesse ja nende vahele ning vajaduse korral naaberriikidesse, võttes eelkõige arvesse kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikidega peetavaid ühinemisläbirääkimisi. |
| --- | --- |

(3)

Liikluse kasv on suurendanud ummikuid rahvusvahelises transpordis. Reisijate ja kaupade rahvusvahelise liikuvuse tagamiseks tuleks optimeerida üleeuroopalise transpordivõrgu läbilaskevõimet ja selle kasutamist ning seda vajaduse korral suurendada, kõrvaldades taristu kitsaskohad ning rajades puuduvad taristuühendused liikmesriikidesse ja nende vahele ning vajaduse korral naaberriikidesse, võttes eelkõige arvesse kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikidega peetavaid ühinemisläbirääkimisi.

| (4) | Nagu transpordi valges raamatus on märgitud, on võimalik transpordi tõhusust ja tulemuslikkust märkimisväärselt suurendada, tagades võrgus eri transpordiliikidega seotud taristu, teabevoogude ja menetluste parema integreerimise. |
| --- | --- |

(4)

Nagu transpordi valges raamatus on märgitud, on võimalik transpordi tõhusust ja tulemuslikkust märkimisväärselt suurendada, tagades võrgus eri transpordiliikidega seotud taristu, teabevoogude ja menetluste parema integreerimise.

| (5) | Valges raamatus kutsutakse üles kasutama transpordiga seotud info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat, et tagada parem ja integreeritud liikluskorraldus ning lihtsustada haldusmenetlusi parema kaubaveologistika, veoste jälgimise ja teekonna tuvastamise ning optimaalsete sõiduplaanide ja liiklusvoogudega. Kuna selliste meetmetega tõhustatakse transporditaristu haldamist ja kasutamist, peaksid need kuuluma käesoleva määruse reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(5)

Valges raamatus kutsutakse üles kasutama transpordiga seotud info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat, et tagada parem ja integreeritud liikluskorraldus ning lihtsustada haldusmenetlusi parema kaubaveologistika, veoste jälgimise ja teekonna tuvastamise ning optimaalsete sõiduplaanide ja liiklusvoogudega. Kuna selliste meetmetega tõhustatakse transporditaristu haldamist ja kasutamist, peaksid need kuuluma käesoleva määruse reguleerimisalasse.

| (6) | Üleeuroopalise transpordivõrgu poliitikas tuleks võtta arvesse transpordipoliitika ja taristu omandilise kuuluvuse arengut. Liikmesriigid on ikka veel peamised üksused, kes vastutavad transporditaristu loomise ja hooldamise eest. Samas on muud üksused, sealhulgas erasektori partnerid ning ka piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused, taristuettevõtjad, kontsessionäärid või sadamate ja lennujaamade asutused, muutunud samuti oluliseks üleeuroopalise mitmeliigilise transpordivõrgu rakendamisel ja sellega seotud investeeringute puhul. |
| --- | --- |

(6)

Üleeuroopalise transpordivõrgu poliitikas tuleks võtta arvesse transpordipoliitika ja taristu omandilise kuuluvuse arengut. Liikmesriigid on ikka veel peamised üksused, kes vastutavad transporditaristu loomise ja hooldamise eest. Samas on muud üksused, sealhulgas erasektori partnerid ning ka piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused, taristuettevõtjad, kontsessionäärid või sadamate ja lennujaamade asutused, muutunud samuti oluliseks üleeuroopalise mitmeliigilise transpordivõrgu rakendamisel ja sellega seotud investeeringute puhul.

| (7) | Üleeuroopaline transpordivõrk koosneb suures ulatuses olemasolevast taristust. Üleeuroopalise transpordivõrgu uue poliitika eesmärkide täielikuks saavutamiseks tuleks määrusega kehtestada ühtsed taristunõuded, mida tuleb üleeuroopalise transpordivõrgu taristul järgida. |
| --- | --- |

(7)

Üleeuroopaline transpordivõrk koosneb suures ulatuses olemasolevast taristust. Üleeuroopalise transpordivõrgu uue poliitika eesmärkide täielikuks saavutamiseks tuleks määrusega kehtestada ühtsed taristunõuded, mida tuleb üleeuroopalise transpordivõrgu taristul järgida.

| (8) | Üleeuroopalist transpordivõrku tuleks arendada uue transporditaristu loomise, olemasoleva taristu taastamise ja ajakohastamise ning selle ressursitõhusat kasutamist edendavate meetmete abil. Erijuhtudel on vajalik raudteetaristu taastamine, kui minevikus ei ole seda regulaarselt hooldatud. Taastamine on protsess, mille tulemusena saavutatakse olemasoleva raudteetaristu rajatiste algsed ehitusparameetrid koos selle kvaliteedi pikaajalise paranemisega võrreldes praegusega, kooskõlas käesoleva määruse nõuete ja sätetega. |
| --- | --- |

(8)

Üleeuroopalist transpordivõrku tuleks arendada uue transporditaristu loomise, olemasoleva taristu taastamise ja ajakohastamise ning selle ressursitõhusat kasutamist edendavate meetmete abil. Erijuhtudel on vajalik raudteetaristu taastamine, kui minevikus ei ole seda regulaarselt hooldatud. Taastamine on protsess, mille tulemusena saavutatakse olemasoleva raudteetaristu rajatiste algsed ehitusparameetrid koos selle kvaliteedi pikaajalise paranemisega võrreldes praegusega, kooskõlas käesoleva määruse nõuete ja sätetega.

| (9) | Ühishuviprojektide teostamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta asjaomase üksikprojekti iseärasusi. Võimaluse korral tuleks kasutada koostoimet teiste valdkondadega, näiteks turismimeetmetega, täiendades selliseid insener-tehnilisi rajatisi nagu sillad või tunnelid taristuga jalgratta-kaugteede, näiteks EuroVelo jalgrattateede tarbeks. |
| --- | --- |

(9)

Ühishuviprojektide teostamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta asjaomase üksikprojekti iseärasusi. Võimaluse korral tuleks kasutada koostoimet teiste valdkondadega, näiteks turismimeetmetega, täiendades selliseid insener-tehnilisi rajatisi nagu sillad või tunnelid taristuga jalgratta-kaugteede, näiteks EuroVelo jalgrattateede tarbeks.

| (10) | Üleeuroopalist transpordivõrku on kõige parem arendada kahetasandilise struktuuri abil, mis hõlmab ühisel ja läbipaistval metoodikal põhinevat üldvõrku ja põhivõrku; need kaks tasandit on taristu planeerimise kõrgeimaks tasandiks liidus. |
| --- | --- |

(10)

Üleeuroopalist transpordivõrku on kõige parem arendada kahetasandilise struktuuri abil, mis hõlmab ühisel ja läbipaistval metoodikal põhinevat üldvõrku ja põhivõrku; need kaks tasandit on taristu planeerimise kõrgeimaks tasandiks liidus.

| (11) | Üldvõrk peaks olema üleeuroopaline transpordivõrk, mis tagab juurdepääsu kõigile liidu piirkondadele, sealhulgas kaugetele piirkondadele, saartele ja äärepoolseimatele piirkondadele ning ühenduvuse nendega, mida püütakse saavutada ka integreeritud merenduspoliitikaga, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1255/2011 (5) ja suurendab nende sotsiaalset ja majanduslikku ühtekuuluvust. Käesolevas määruses sätestatud suunistega (suunised) tuleks kehtestada üldvõrgu taristule esitatavad nõuded, et edendada 2050. aastaks kogu liidus kvaliteetse võrgu väljaarendamist. |
| --- | --- |

(11)

Üldvõrk peaks olema üleeuroopaline transpordivõrk, mis tagab juurdepääsu kõigile liidu piirkondadele, sealhulgas kaugetele piirkondadele, saartele ja äärepoolseimatele piirkondadele ning ühenduvuse nendega, mida püütakse saavutada ka integreeritud merenduspoliitikaga, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1255/2011 (5) ja suurendab nende sotsiaalset ja majanduslikku ühtekuuluvust. Käesolevas määruses sätestatud suunistega (suunised) tuleks kehtestada üldvõrgu taristule esitatavad nõuded, et edendada 2050. aastaks kogu liidus kvaliteetse võrgu väljaarendamist.

| (12) | Valges raamatus on samuti tunnistatud, et erinevused liidu ida- ja lääneosa transporditaristu vahel on ikka veel suured. Need erinevused on vaja kõrvaldada, et saavutada täielikult integreeritud Euroopa transporditaristu võrk. |
| --- | --- |

(12)

Valges raamatus on samuti tunnistatud, et erinevused liidu ida- ja lääneosa transporditaristu vahel on ikka veel suured. Need erinevused on vaja kõrvaldada, et saavutada täielikult integreeritud Euroopa transporditaristu võrk.

| (13) | Põhivõrk tuleks kindlaks määrata ning tuleks võtta asjakohaseid meetmeid selle prioriteetseks arendamiseks ja viia see sellisena ellu 2030. aastaks. Põhivõrk peaks olema jätkusuutliku mitmeliigilise transpordivõrgu arendamise tugisambaks ja stimuleerima kogu üldvõrgu arendamist. Põhivõrk peaks võimaldama keskendada liidu meetmed neile üleeuroopalise transpordivõrgu osadele, millel on Euroopa jaoks suurim lisaväärtus, eelkõige piiriülestele lõikudele, puuduvatele ühendustele, lõppsihtkohtade ühendamisele, mitme transpordiliigi ühenduskohtadele ja peamistele kitsaskohtadele, et täita transpordi valges raamatus seatud eesmärk vähendada transpordisektori kasvuhoonegaaside heidet 2050. aastaks 1990. aasta tasemetega võrreldes 60 %. |
| --- | --- |

(13)

Põhivõrk tuleks kindlaks määrata ning tuleks võtta asjakohaseid meetmeid selle prioriteetseks arendamiseks ja viia see sellisena ellu 2030. aastaks. Põhivõrk peaks olema jätkusuutliku mitmeliigilise transpordivõrgu arendamise tugisambaks ja stimuleerima kogu üldvõrgu arendamist. Põhivõrk peaks võimaldama keskendada liidu meetmed neile üleeuroopalise transpordivõrgu osadele, millel on Euroopa jaoks suurim lisaväärtus, eelkõige piiriülestele lõikudele, puuduvatele ühendustele, lõppsihtkohtade ühendamisele, mitme transpordiliigi ühenduskohtadele ja peamistele kitsaskohtadele, et täita transpordi valges raamatus seatud eesmärk vähendada transpordisektori kasvuhoonegaaside heidet 2050. aastaks 1990. aasta tasemetega võrreldes 60 %.

| (14) | Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel peaks olema võimalik teha erandeid põhivõrgu taristule kohalduvatest nõuetest. See peaks hõlmama juhtusid, mil investeering ei saa olla põhjendatud, näiteks hõredalt asustatud piirkondades. |
| --- | --- |

(14)

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel peaks olema võimalik teha erandeid põhivõrgu taristule kohalduvatest nõuetest. See peaks hõlmama juhtusid, mil investeering ei saa olla põhjendatud, näiteks hõredalt asustatud piirkondades.

| (15) | Tuleks tunnistada isoleeritud ja osaliselt isoleeritud raudteevõrgustike eriolukorda, kehtestades neile erandid teatavate taristunõuete osas. |
| --- | --- |

(15)

Tuleks tunnistada isoleeritud ja osaliselt isoleeritud raudteevõrgustike eriolukorda, kehtestades neile erandid teatavate taristunõuete osas.

| (16) | Kui komisjon vaatab 2023. aastal läbi põhivõrgu rakendamise, peaks ta võtma arvesse siseriiklikke rakenduskavasid ja tulevast laienemisprotsessi. |
| --- | --- |

(16)

Kui komisjon vaatab 2023. aastal läbi põhivõrgu rakendamise, peaks ta võtma arvesse siseriiklikke rakenduskavasid ja tulevast laienemisprotsessi.

| (17) | Üleeuroopaline transpordivõrk hõlmab üksnes osa olemasolevast transpordivõrgust. Hiljemalt 2023. aastal toimuva põhivõrgu rakendamise läbivaatamise käigus peaks komisjon koostöös asjaomaste liikmesriikidega hindama, kas üleeuroopalisse transpordivõrku tuleks lisada täiendavaid transpordivõrke, nagu näiteks teatud III klassi siseveeteed. Kõnealuse läbivaatamise käigus peaks komisjonil olema võimalik hinnata ka projektide seisu ning peaks vajaduse korral saama tähtaegu muuta, võttes arvesse arenguid, mis võivad kõnealustest tähtaegadest kinnipidamist mõjutada. |
| --- | --- |

(17)

Üleeuroopaline transpordivõrk hõlmab üksnes osa olemasolevast transpordivõrgust. Hiljemalt 2023. aastal toimuva põhivõrgu rakendamise läbivaatamise käigus peaks komisjon koostöös asjaomaste liikmesriikidega hindama, kas üleeuroopalisse transpordivõrku tuleks lisada täiendavaid transpordivõrke, nagu näiteks teatud III klassi siseveeteed. Kõnealuse läbivaatamise käigus peaks komisjonil olema võimalik hinnata ka projektide seisu ning peaks vajaduse korral saama tähtaegu muuta, võttes arvesse arenguid, mis võivad kõnealustest tähtaegadest kinnipidamist mõjutada.

| (18) | Kui komisjon vaatab hiljemalt 2023. aastal läbi põhivõrgu rakendamise, peaks ta pärast liikmesriikidega konsulteerimist hindama, kas saaks kaasata muid võrgu osi, eelkõige seoses prioriteetsete projektidega, mis on loetletud otsuses nr 661/2010/EL. |
| --- | --- |

(18)

Kui komisjon vaatab hiljemalt 2023. aastal läbi põhivõrgu rakendamise, peaks ta pärast liikmesriikidega konsulteerimist hindama, kas saaks kaasata muid võrgu osi, eelkõige seoses prioriteetsete projektidega, mis on loetletud otsuses nr 661/2010/EL.

| (19) | Selleks et rajada põhivõrk kooskõlastatult ja õigeaegselt, võimaldades seega võrgust maksimaalset kasu saada, peaksid asjaomased liikmesriigid tagama, et võetakse asjakohased meetmed ühishuviprojektide lõpetamiseks 2030. aastaks. Üldvõrgu osas peaksid liikmesriigid tegema kõik võimaliku, et see oleks valmis ja vastaks nende suuniste asjakohastele sätetele hiljemalt 2050. aastal. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et rajada põhivõrk kooskõlastatult ja õigeaegselt, võimaldades seega võrgust maksimaalset kasu saada, peaksid asjaomased liikmesriigid tagama, et võetakse asjakohased meetmed ühishuviprojektide lõpetamiseks 2030. aastaks. Üldvõrgu osas peaksid liikmesriigid tegema kõik võimaliku, et see oleks valmis ja vastaks nende suuniste asjakohastele sätetele hiljemalt 2050. aastal.

| (20) | On vajalik kindlaks teha ühishuviprojektid, mis aitavad rajada üleeuroopalise võrgu ja saavutada püstitatud eesmärke ning mis vastavad suunistes sätestatud prioriteetidele. Nende rakendamine peaks sõltuma projektide küpsusastmest, vastavusest liidu ja liikmesriikide õiguse kohastele menetlustele ning rahaliste vahendite kättesaadavusest, ilma et liikmesriigi või liidu rahalisi kohustusi ette kindlaks määrataks. |
| --- | --- |

(20)

On vajalik kindlaks teha ühishuviprojektid, mis aitavad rajada üleeuroopalise võrgu ja saavutada püstitatud eesmärke ning mis vastavad suunistes sätestatud prioriteetidele. Nende rakendamine peaks sõltuma projektide küpsusastmest, vastavusest liidu ja liikmesriikide õiguse kohastele menetlustele ning rahaliste vahendite kättesaadavusest, ilma et liikmesriigi või liidu rahalisi kohustusi ette kindlaks määrataks.

| (21) | Ühishuviprojektidel peaks olema lisaväärtus Euroopa jaoks. Piiriülestel projektidel on tavaliselt suur lisaväärtus Euroopa jaoks, kuid nende otsene majanduslik mõju võib olla väiksem kui puhtalt siseriiklikel projektidel. Piiriüleste projektide rakendamise tagamiseks peaks liit neid käsitama prioriteetsena. |
| --- | --- |

(21)

Ühishuviprojektidel peaks olema lisaväärtus Euroopa jaoks. Piiriülestel projektidel on tavaliselt suur lisaväärtus Euroopa jaoks, kuid nende otsene majanduslik mõju võib olla väiksem kui puhtalt siseriiklikel projektidel. Piiriüleste projektide rakendamise tagamiseks peaks liit neid käsitama prioriteetsena.

| (22) | Liidu vahenditest toetust taotlevate ühishuviprojektide kohta tuleks teha tunnustatud meetoditel põhinev sotsiaal-majanduslik tulude ja kulude analüüs, võttes arvesse kõiki asjakohaseid sotsiaalseid, majanduslikke, kliima- ja keskkonnaalaseid tulusid ja kulusid. Kliima- ja keskkonnaalaste kulude ja tulude analüüs peaks põhinema Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/92/EL (6) kohaselt teostataval keskkonnamõju hindamisel. |
| --- | --- |

(22)

Liidu vahenditest toetust taotlevate ühishuviprojektide kohta tuleks teha tunnustatud meetoditel põhinev sotsiaal-majanduslik tulude ja kulude analüüs, võttes arvesse kõiki asjakohaseid sotsiaalseid, majanduslikke, kliima- ja keskkonnaalaseid tulusid ja kulusid. Kliima- ja keskkonnaalaste kulude ja tulude analüüs peaks põhinema Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/92/EL (6) kohaselt teostataval keskkonnamõju hindamisel.

| (23) | Selleks, et aidata saavutada transpordi valges raamatus püstitatud eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2050. aastaks 1990. aasta tasemetega võrreldes 60 %, tuleks hinnata uusi, laiendatud või ajakohastatud transporditaristuid puudutavate ühishuviprojektide mõju kasvuhoonegaaside seisukohalt. |
| --- | --- |

(23)

Selleks, et aidata saavutada transpordi valges raamatus püstitatud eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2050. aastaks 1990. aasta tasemetega võrreldes 60 %, tuleks hinnata uusi, laiendatud või ajakohastatud transporditaristuid puudutavate ühishuviprojektide mõju kasvuhoonegaaside seisukohalt.

| (24) | Mitmeid võrguosasid haldavad muud osalised kui liikmesriigid. Liikmesriigid vastutavad selle tagamise eest, et võrguosasid reguleerivaid eeskirju kohaldatakse nende territooriumil nõuetekohaselt. Kuna üleeuroopalise transpordivõrgu arendamine ja rakendamine nõuab käesoleva määruse ühetaolist kohaldamist, tuleks käesolevas määruses ettenähtud õigusi ja kohustusi ning muus asjakohases liidu ja siseriiklikus õiguses sätestatud õigusi ja kohustusi kohaldada võrgu kõigi osade suhtes. |
| --- | --- |

(24)

Mitmeid võrguosasid haldavad muud osalised kui liikmesriigid. Liikmesriigid vastutavad selle tagamise eest, et võrguosasid reguleerivaid eeskirju kohaldatakse nende territooriumil nõuetekohaselt. Kuna üleeuroopalise transpordivõrgu arendamine ja rakendamine nõuab käesoleva määruse ühetaolist kohaldamist, tuleks käesolevas määruses ettenähtud õigusi ja kohustusi ning muus asjakohases liidu ja siseriiklikus õiguses sätestatud õigusi ja kohustusi kohaldada võrgu kõigi osade suhtes.

| (25) | Asjakohaste taristuvõrkude seotuse ja koostalitlusvõime tagamiseks on vajalik koostöö naaberriikide ja kolmandate riikidega. Seepärast peaks liit vajaduse korral edendama nende riikidega ühist huvi pakkuvaid projekte. |
| --- | --- |

(25)

Asjakohaste taristuvõrkude seotuse ja koostalitlusvõime tagamiseks on vajalik koostöö naaberriikide ja kolmandate riikidega. Seepärast peaks liit vajaduse korral edendama nende riikidega ühist huvi pakkuvaid projekte.

| (26) | Transpordiliikide omavaheliseks integreerimiseks võrgus tuleb üleeuroopalist transpordivõrku hoolikalt planeerida. See tähendab ka taristu, telemaatiliste rakenduste, seadmete ja teenustega seotud erinõuete rakendamist kogu võrgus. Seepärast tuleb tagada, et selliseid nõudeid kohaldatakse hoolikalt ja kooskõlastatult iga transpordiliigi suhtes kogu Euroopas ning transpordiliikide omavaheliste ühenduste suhtes kogu üleeuroopalises transpordivõrgus ja sellest väljaspool, et realiseerida võrgu kasulikku mõju ja võimaldada tõhusaid üleeuroopalisi kaugvedusid. |
| --- | --- |

(26)

Transpordiliikide omavaheliseks integreerimiseks võrgus tuleb üleeuroopalist transpordivõrku hoolikalt planeerida. See tähendab ka taristu, telemaatiliste rakenduste, seadmete ja teenustega seotud erinõuete rakendamist kogu võrgus. Seepärast tuleb tagada, et selliseid nõudeid kohaldatakse hoolikalt ja kooskõlastatult iga transpordiliigi suhtes kogu Euroopas ning transpordiliikide omavaheliste ühenduste suhtes kogu üleeuroopalises transpordivõrgus ja sellest väljaspool, et realiseerida võrgu kasulikku mõju ja võimaldada tõhusaid üleeuroopalisi kaugvedusid.

| (27) | Üld- ja põhivõrgu jaoks olemas oleva ja planeeritud transporditaristu kindlaksmääramiseks tuleb koostada kaardid, mida tuleb liiklusvoogude arengut arvesse võttes aja jooksul kohandada. Kõnealuste kaartide tehniline alus tagatakse üleeuroopalise transpordivõrgu interaktiivse geograafilise ja tehnilise infosüsteemiga (TENtec), mis sisaldab üksikasjalikumaid andmeid üleeuroopalise transporditaristu kohta. |
| --- | --- |

(27)

Üld- ja põhivõrgu jaoks olemas oleva ja planeeritud transporditaristu kindlaksmääramiseks tuleb koostada kaardid, mida tuleb liiklusvoogude arengut arvesse võttes aja jooksul kohandada. Kõnealuste kaartide tehniline alus tagatakse üleeuroopalise transpordivõrgu interaktiivse geograafilise ja tehnilise infosüsteemiga (TENtec), mis sisaldab üksikasjalikumaid andmeid üleeuroopalise transporditaristu kohta.

| (28) | Suunistes tuleks sätestada prioriteedid, et võimaldada üleeuroopaliste transpordivõrkude arendamist ettenähtud ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(28)

Suunistes tuleks sätestada prioriteedid, et võimaldada üleeuroopaliste transpordivõrkude arendamist ettenähtud ajavahemiku jooksul.

| (29) | Telemaatilised rakendused on vajalikud liikluse ja vedude optimeerimiseks, liiklusohutuse tagamiseks ning seonduvate teenuste parandamiseks. Reisijatele mõeldud teavet, sealhulgas teavet piletimüügi- ja broneerimissüsteemide kohta, tuleks anda kooskõlas komisjoni määrusega (EL) nr 454/2011 (7). |
| --- | --- |

(29)

Telemaatilised rakendused on vajalikud liikluse ja vedude optimeerimiseks, liiklusohutuse tagamiseks ning seonduvate teenuste parandamiseks. Reisijatele mõeldud teavet, sealhulgas teavet piletimüügi- ja broneerimissüsteemide kohta, tuleks anda kooskõlas komisjoni määrusega (EL) nr 454/2011 (7).

| (30) | Suunistega tuleks ette näha üldvõrgu arendamine linnatranspordisõlmedes kooskõlas liidu eesmärkidega säästva linnaliikluse valdkonnas, sest need transpordisõlmed on üleeuroopalises transpordivõrgus liikuvate reisijate ja seal veetavate veoste lähtepunkt või lõppsihtkoht (viimane etapp) ja eri transpordiliikide sisesed või vahelised üleminekupunktid. |
| --- | --- |

(30)

Suunistega tuleks ette näha üldvõrgu arendamine linnatranspordisõlmedes kooskõlas liidu eesmärkidega säästva linnaliikluse valdkonnas, sest need transpordisõlmed on üleeuroopalises transpordivõrgus liikuvate reisijate ja seal veetavate veoste lähtepunkt või lõppsihtkoht (viimane etapp) ja eri transpordiliikide sisesed või vahelised üleminekupunktid.

| (31) | Üleeuroopaline transpordivõrk peaks tänu oma suurusele olema aluseks uute tehnoloogialahenduste ja innovatsiooni ulatuslikule kasutamisele, mis võib näiteks aidata suurendada Euroopa transpordisektori üldist tõhusust ja vähendada selle CO2-jalajälge. See aitab saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke ja valges raamatus püstitatud eesmärki vähendada kasvuhoonegaaside heiteid 2050. aastaks 60 % (võrreldes 1990. aasta tasemetega) ning samal ajal parandada liidu varustatust kütusega. Nimetatud eesmärkide saavutamiseks tuleks parandada keskkonnasõbralike alternatiivkütuste kättesaadavust kogu üleeuroopalise transpordivõrgu ulatuses. Keskkonnasõbralike alternatiivkütuste kättesaadavus peaks põhinema nende kütuste nõudlusel ning juurdepääsu võimaldamine kõigile keskkonnasõbralikele alternatiivkütustele kõigis tanklates ei peaks olema nõutav. |
| --- | --- |

(31)

Üleeuroopaline transpordivõrk peaks tänu oma suurusele olema aluseks uute tehnoloogialahenduste ja innovatsiooni ulatuslikule kasutamisele, mis võib näiteks aidata suurendada Euroopa transpordisektori üldist tõhusust ja vähendada selle CO2-jalajälge. See aitab saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke ja valges raamatus püstitatud eesmärki vähendada kasvuhoonegaaside heiteid 2050. aastaks 60 % (võrreldes 1990. aasta tasemetega) ning samal ajal parandada liidu varustatust kütusega. Nimetatud eesmärkide saavutamiseks tuleks parandada keskkonnasõbralike alternatiivkütuste kättesaadavust kogu üleeuroopalise transpordivõrgu ulatuses. Keskkonnasõbralike alternatiivkütuste kättesaadavus peaks põhinema nende kütuste nõudlusel ning juurdepääsu võimaldamine kõigile keskkonnasõbralikele alternatiivkütustele kõigis tanklates ei peaks olema nõutav.

| (32) | Üleeuroopaline transpordivõrk peab tagama tõhusa mitmeliigilise transpordi, et reisijate- ja kaubaveo jaoks oleks võimalik valida paremaid ja säästvamaid transpordiliike ja koondada kaugveo suured mahud. See suurendab mitmeliigilise transpordi majanduslikku atraktiivsust reisijate, kasutajate ja kaubasaatjate jaoks. |
| --- | --- |

(32)

Üleeuroopaline transpordivõrk peab tagama tõhusa mitmeliigilise transpordi, et reisijate- ja kaubaveo jaoks oleks võimalik valida paremaid ja säästvamaid transpordiliike ja koondada kaugveo suured mahud. See suurendab mitmeliigilise transpordi majanduslikku atraktiivsust reisijate, kasutajate ja kaubasaatjate jaoks.

| (33) | Kvaliteetse ja tõhusa transporditaristu saavutamiseks kõikide transpordiliikide puhul tuleks üleeuroopalise transpordivõrgu arendamisel võtta arvesse reisijate ja kauba liikumise turvalisust ja ohutust, kliimamuutustega seotud mõju ning kliimamuutuste ja võimalike loodus- ja inimtegevusest tingitud õnnetuste mõju taristule ning kõigi transpordikasutajate juurdepääsetavust. |
| --- | --- |

(33)

Kvaliteetse ja tõhusa transporditaristu saavutamiseks kõikide transpordiliikide puhul tuleks üleeuroopalise transpordivõrgu arendamisel võtta arvesse reisijate ja kauba liikumise turvalisust ja ohutust, kliimamuutustega seotud mõju ning kliimamuutuste ja võimalike loodus- ja inimtegevusest tingitud õnnetuste mõju taristule ning kõigi transpordikasutajate juurdepääsetavust.

| (34) | Taristu planeerimisel peaksid liikmesriigid ja muud projektiedendajad võtma nõuetekohaselt arvesse riskihinnanguid ja kohandamismeetmeid, millega piisavalt parandatakse vastupanuvõimet kliimamuutustele ja keskkonnakatastroofidele. |
| --- | --- |

(34)

Taristu planeerimisel peaksid liikmesriigid ja muud projektiedendajad võtma nõuetekohaselt arvesse riskihinnanguid ja kohandamismeetmeid, millega piisavalt parandatakse vastupanuvõimet kliimamuutustele ja keskkonnakatastroofidele.

| (35) | Liikmesriigid ja teised projektiedendajad peaksid korraldama plaanide ja projektide keskkonnamõju hindamisi, nagu on sätestatud nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ (8), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2000/60/EÜ (9), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/42/EÜ (10), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/147/EÜ (11) ning direktiivis 2011/92/EL, et vältida või, kui see ei ole võimalik, siis leevendada või kompenseerida negatiivset mõju keskkonnale, nt maastiku killustamist, pinnase katmist, õhusaastet, veereostust ja müra, ning tõhusalt kaitsta bioloogilist mitmekesisust. |
| --- | --- |

(35)

Liikmesriigid ja teised projektiedendajad peaksid korraldama plaanide ja projektide keskkonnamõju hindamisi, nagu on sätestatud nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ (8), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2000/60/EÜ (9), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/42/EÜ (10), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/147/EÜ (11) ning direktiivis 2011/92/EL, et vältida või, kui see ei ole võimalik, siis leevendada või kompenseerida negatiivset mõju keskkonnale, nt maastiku killustamist, pinnase katmist, õhusaastet, veereostust ja müra, ning tõhusalt kaitsta bioloogilist mitmekesisust.

| (36) | Arvesse tuleks võtta keskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse kaitset ning siseveetranspordile esitatavaid strateegilisi nõudeid. |
| --- | --- |

(36)

Arvesse tuleks võtta keskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse kaitset ning siseveetranspordile esitatavaid strateegilisi nõudeid.

| (37) | Liikmesriigid ja teised projektide edendajad peaksid tagama, et ühishuviprojektide hindamine viiakse läbi tõhusalt, vältides tarbetuid viivitusi. |
| --- | --- |

(37)

Liikmesriigid ja teised projektide edendajad peaksid tagama, et ühishuviprojektide hindamine viiakse läbi tõhusalt, vältides tarbetuid viivitusi.

| (38) | Transporditaristu peaks edendama takistusteta liikuvust ja juurdepääsetavust kõigi kasutajate, eelkõige eakate, piiratud liikumisvõimega isikute ja puudega reisijate jaoks. |
| --- | --- |

(38)

Transporditaristu peaks edendama takistusteta liikuvust ja juurdepääsetavust kõigi kasutajate, eelkõige eakate, piiratud liikumisvõimega isikute ja puudega reisijate jaoks.

| (39) | Liikmesriigid peaksid eelnevalt hindama taristu ja sellega seotud teenuste juurdepääsetavust. |
| --- | --- |

(39)

Liikmesriigid peaksid eelnevalt hindama taristu ja sellega seotud teenuste juurdepääsetavust.

| (40) | Põhivõrk peaks olema seda katva üldvõrgu osa. See peaks koosnema üleeuroopalise transpordivõrgu strateegiliselt kõige olulisematest transpordisõlmedest ja ühendustest vastavalt liiklusvajadustele. Põhivõrk peaks olema mitmeliigiline, st hõlmama kõiki transpordiliike ja nende ühendusi ning asjakohaseid liikluskorraldus- ja teabehaldussüsteeme. |
| --- | --- |

(40)

Põhivõrk peaks olema seda katva üldvõrgu osa. See peaks koosnema üleeuroopalise transpordivõrgu strateegiliselt kõige olulisematest transpordisõlmedest ja ühendustest vastavalt liiklusvajadustele. Põhivõrk peaks olema mitmeliigiline, st hõlmama kõiki transpordiliike ja nende ühendusi ning asjakohaseid liikluskorraldus- ja teabehaldussüsteeme.

| (41) | Põhivõrk on kindlaks määratud objektiivsete planeerimismeetodite alusel. Nende meetoditega on kindlaks tehtud kõige olulisemad linnatranspordisõlmed, sadamad, lennujaamad ja piiripunktid. Transpordisõlmed seotakse võimaluse korral mitmeliigiliste ühendustega, kui need on majanduslikult põhjendatud, keskkonnasäästlikud ja teostatavad aastaks 2030. Metoodika tagab kõikide liikmesriikide ühendamise ja peamiste saarte kaasamise põhivõrku. |
| --- | --- |

(41)

Põhivõrk on kindlaks määratud objektiivsete planeerimismeetodite alusel. Nende meetoditega on kindlaks tehtud kõige olulisemad linnatranspordisõlmed, sadamad, lennujaamad ja piiripunktid. Transpordisõlmed seotakse võimaluse korral mitmeliigiliste ühendustega, kui need on majanduslikult põhjendatud, keskkonnasäästlikud ja teostatavad aastaks 2030. Metoodika tagab kõikide liikmesriikide ühendamise ja peamiste saarte kaasamise põhivõrku.

| (42) | Selleks et rakendada põhivõrk kindlaksmääratud aja jooksul, võiks eri projektide piiriüleseks koordineerimiseks kasutada koridoripõhist lähenemisviisi ja koridoride arendamist kooskõlastada ning sellega maksimaalselt suurendada võrguga kaasnevat kasu. Seda vahendit ei tohiks käsitada kui alust teatud põhivõrguprojektide prioriteetseks pidamisele. Põhivõrgukoridorid peaksid aitama arendada põhivõrgu taristut sellisel viisil, mis võimaldab käsitleda kitsaskohti, edendada piiriüleseid ühendusi ning parandada tõhusust ja jätkusuutlikkust. Need peaksid aitama suurendada ühtekuuluvust parema territoriaalse koostöö kaudu. |
| --- | --- |

(42)

Selleks et rakendada põhivõrk kindlaksmääratud aja jooksul, võiks eri projektide piiriüleseks koordineerimiseks kasutada koridoripõhist lähenemisviisi ja koridoride arendamist kooskõlastada ning sellega maksimaalselt suurendada võrguga kaasnevat kasu. Seda vahendit ei tohiks käsitada kui alust teatud põhivõrguprojektide prioriteetseks pidamisele. Põhivõrgukoridorid peaksid aitama arendada põhivõrgu taristut sellisel viisil, mis võimaldab käsitleda kitsaskohti, edendada piiriüleseid ühendusi ning parandada tõhusust ja jätkusuutlikkust. Need peaksid aitama suurendada ühtekuuluvust parema territoriaalse koostöö kaudu.

| (43) | Põhivõrgukoridoride puhul tuleks samuti silmas pidada laiemaid transpordipoliitika eesmärke ning hõlbustada transpordiliikide koostalitlusvõimet, omavahelist integreerimist ja ühendvedusid. See peaks võimaldama spetsiaalselt väljatöötatud koridore, mis on optimaalse CO2-heitega ja seega minimaalse keskkonnamõjuga ja konkurentsivõimet suurendavad ning atraktiivsed ka oma usaldusväärsuse, ummikute vähesuse ning väikeste tegevus- ja halduskulude poolest. Koridoripõhine lähenemisviis peaks olema läbipaistev ja selge ning selliste koridoride haldamine ei tohiks põhjustada halduskoormuse või -kulude liigset kasvu. |
| --- | --- |

(43)

Põhivõrgukoridoride puhul tuleks samuti silmas pidada laiemaid transpordipoliitika eesmärke ning hõlbustada transpordiliikide koostalitlusvõimet, omavahelist integreerimist ja ühendvedusid. See peaks võimaldama spetsiaalselt väljatöötatud koridore, mis on optimaalse CO2-heitega ja seega minimaalse keskkonnamõjuga ja konkurentsivõimet suurendavad ning atraktiivsed ka oma usaldusväärsuse, ummikute vähesuse ning väikeste tegevus- ja halduskulude poolest. Koridoripõhine lähenemisviis peaks olema läbipaistev ja selge ning selliste koridoride haldamine ei tohiks põhjustada halduskoormuse või -kulude liigset kasvu.

| (44) | Kokkuleppel asjaomase liikmesriigiga peaksid käesolevas määruses ette nähtud Euroopa koordinaatorid lihtsustama meetmeid, millega kujundada õiget juhtimisstruktuuri ning määratleda keerulistele piiriülestele projektidele kõigi põhivõrgukoridoride jaoks nii era- kui riikliku sektori rahastamisallikad. Euroopa koordinaatorid peaksid soodustama põhivõrgukoridoride kooskõlastatud rakendamist. |
| --- | --- |

(44)

Kokkuleppel asjaomase liikmesriigiga peaksid käesolevas määruses ette nähtud Euroopa koordinaatorid lihtsustama meetmeid, millega kujundada õiget juhtimisstruktuuri ning määratleda keerulistele piiriülestele projektidele kõigi põhivõrgukoridoride jaoks nii era- kui riikliku sektori rahastamisallikad. Euroopa koordinaatorid peaksid soodustama põhivõrgukoridoride kooskõlastatud rakendamist.

| (45) | Euroopa koordinaatoritel on tähtis roll koridoride arendamises ja nendevahelises koostöös. |
| --- | --- |

(45)

Euroopa koordinaatoritel on tähtis roll koridoride arendamises ja nendevahelises koostöös.

| (46) | Põhivõrgukoridorid peaksid olema vastavuses raudteekaubaveo koridoridega, mis on rajatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 913/2010 (12) ning komisjoni otsusega 2009/561/EÜ (13) ette nähtud Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) arenduskavale. |
| --- | --- |

(46)

Põhivõrgukoridorid peaksid olema vastavuses raudteekaubaveo koridoridega, mis on rajatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 913/2010 (12) ning komisjoni otsusega 2009/561/EÜ (13) ette nähtud Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) arenduskavale.

| (47) | Suuniste ja liidu tasandil kättesaadavate asjakohaste rahastamisvahendite programmide võimalikult suure kooskõla tagamiseks peaks üleeuroopalise transpordivõrgu rahastamine vastama käesolevale määrusele ning põhinema Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusel (EL) nr 1316/2013 (14). Sellest tulenevalt peaks selle eesmärk olema asjakohastest sise- ja välisrahastamisvahenditest, nagu struktuurifondidest ja ühtekuuluvusfondidest, naabruspoliitika investeerimisrahastust (NIF) ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA) (15), ning Euroopa Investeerimispangast, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangast ning muudest finantseerimisasutustest rahastamise vastavusse viimine ja ühendamine. |
| --- | --- |

(47)

Suuniste ja liidu tasandil kättesaadavate asjakohaste rahastamisvahendite programmide võimalikult suure kooskõla tagamiseks peaks üleeuroopalise transpordivõrgu rahastamine vastama käesolevale määrusele ning põhinema Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusel (EL) nr 1316/2013 (14). Sellest tulenevalt peaks selle eesmärk olema asjakohastest sise- ja välisrahastamisvahenditest, nagu struktuurifondidest ja ühtekuuluvusfondidest, naabruspoliitika investeerimisrahastust (NIF) ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA) (15), ning Euroopa Investeerimispangast, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangast ning muudest finantseerimisasutustest rahastamise vastavusse viimine ja ühendamine.

| (48) | Selleks et ajakohastada I lisas sisalduvaid kaarte, et võtta arvesse võimalikke muutusi, mis on seotud teatavate transporditaristu osade tegeliku kasutusega, mis määratakse kindlaks eelnevalt kehtestatud mahumäärade alusel, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 ja vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklile 172 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse I ja II lisa muutmise kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(48)

Selleks et ajakohastada I lisas sisalduvaid kaarte, et võtta arvesse võimalikke muutusi, mis on seotud teatavate transporditaristu osade tegeliku kasutusega, mis määratakse kindlaks eelnevalt kehtestatud mahumäärade alusel, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 ja vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklile 172 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse I ja II lisa muutmise kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (49) | Ühishuviprojektide planeerimise ja ehitamise etapis tuleks asjakohaselt arvesse võtta projektist mõjutatud piirkondlike ning kohalike omavalitsuste ja kohaliku kodanikuühiskonna huve. |
| --- | --- |

(49)

Ühishuviprojektide planeerimise ja ehitamise etapis tuleks asjakohaselt arvesse võtta projektist mõjutatud piirkondlike ning kohalike omavalitsuste ja kohaliku kodanikuühiskonna huve.

| (50) | Euroopa ja riiklikud transporditaristu planeerimise ja rakendamise ning samuti transporditeenuse osutamise raamistikud pakuvad sidusrühmadele võimalusi anda oma panus käesoleva määruse eesmärkide saavutamisse. Uus üleeuroopalise transpordivõrgu rakendamise vahendid, s.t. põhivõrgukoridorid, on tõhusad vahendid sidusrühmade vastava potentsiaali realiseerimiseks, nendevahelise koostöö arendamiseks ja liikmesriikide meetmete vastastikuse täiendavuse suurendamiseks. |
| --- | --- |

(50)

Euroopa ja riiklikud transporditaristu planeerimise ja rakendamise ning samuti transporditeenuse osutamise raamistikud pakuvad sidusrühmadele võimalusi anda oma panus käesoleva määruse eesmärkide saavutamisse. Uus üleeuroopalise transpordivõrgu rakendamise vahendid, s.t. põhivõrgukoridorid, on tõhusad vahendid sidusrühmade vastava potentsiaali realiseerimiseks, nendevahelise koostöö arendamiseks ja liikmesriikide meetmete vastastikuse täiendavuse suurendamiseks.

| (51) | Selleks et tagada ühetaolised tingimused käesoleva määruse rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (16). |
| --- | --- |

(51)

Selleks et tagada ühetaolised tingimused käesoleva määruse rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (16).

| (52) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt üleeuroopalise transpordivõrgu kooskõlastatud rajamist ja arendamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning nende eesmärkide kooskõlastamisvajaduse tõttu on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nende eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(52)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt üleeuroopalise transpordivõrgu kooskõlastatud rajamist ja arendamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning nende eesmärkide kooskõlastamisvajaduse tõttu on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nende eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (53) | Otsus nr 661/2010/EL tuleks tunnistada kehtetuks. |
| --- | --- |

(53)

Otsus nr 661/2010/EL tuleks tunnistada kehtetuks.

| (54) | Käesolev määrus peaks jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, et võimaldada õigeaegselt vastu võtta käesoleva määrusega ette nähtud delegeeritud õigusaktid ja rakendusaktid, |
| --- | --- |

(54)

Käesolev määrus peaks jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, et võimaldada õigeaegselt vastu võtta käesoleva määrusega ette nähtud delegeeritud õigusaktid ja rakendusaktid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

ÜLDPÕHIMÕTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse suunised, millega arendatakse üleeuroopalist transpordivõrku, mis koosneb kahetasandilisest struktuurist, mis hõlmab üldvõrku ja põhivõrku, millest viimane luuakse üldvõrgu baasil.

2.   Käesolevas määruses määratakse kindlaks ühishuviprojektid ja üksikasjalikud nõuded, mida peab üleeuroopalise transpordivõrgu taristu haldamiseks täitma.

3.   Käesolevas määruses kehtestatakse üleeuroopalise transpordivõrgu arendamise prioriteedid.

4.   Käesolevas määruses sätestatakse üleeuroopalise transpordivõrgu rakendamise meetmed. Ühishuviprojektide rakendamine sõltub projektide küpsusastmest, vastavusest liidu ja liikmesriikide õiguse kohastele menetlustele ning rahaliste vahendite kättesaadavusest, ilma et liikmesriigi või liidu rahalisi kohustusi ette kindlaks määrataks.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse üleeuroopalise transpordivõrgu suhtes nagu see on ära toodud I lisas sisalduvatel kaartidel. Üleeuroopaline transpordivõrk hõlmab transporditaristut ja telemaatilisi rakendusi ning meetmeid, millega tõhustatakse kõnealuse taristu haldamist ja kasutamist ning võimaldatakse jätkusuutlike ja tõhusate transporditeenuste loomist ja osutamist.

2.   Üleeuroopalise transpordivõrgu taristu koosneb raudtee-, sisevee-, maantee-, mere-, lennu- ja mitmeliigilise transpordi taristutest, nagu see on kindlaks määratud II peatüki vastavates jagudes.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „ühishuviprojekt”– projekt, mis viiakse läbi vastavalt käesolevas määruses sätestatud nõuetele ja kooskõlas selle sätetega;

b)   „naaberriik”– riik, mis kuulub Euroopa naabruspoliitika, sealhulgas strateegilise partnerluse ja laienemispoliitika reguleerimisalasse, Euroopa Majanduspiirkonda või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni;

c)   „kolmas riik”– naaberriik või mis tahes muu riik, kellega liit võib teha koostööd käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks;

d)   „lisaväärtus Euroopa jaoks”– projekti väärtus, mis lisaks potentsiaalsele väärtusele asjaomase liikmesriigi jaoks toob kaasa liikmesriikidevaheliste transpordiühenduste või transpordivoogude märkimisväärse paranemise, mida on võimalik tõendada näitajatega, mis viitavad tõhususe, säästvuse, konkurentsivõime ja ühtekuuluvuse suurenemisele kooskõlas artiklis 4 sätestatud eesmärkidega;

e)   „taristuettevõtja”– asutus või ettevõtja, kes vastutab eelkõige transporditaristu loomise või hooldamise eest. See võib hõlmata ka taristu kontrolli- ja ohutussüsteemide haldamist;

f)   „telemaatilised rakendused”– süsteemid, mis kasutavad info-, kommunikatsiooni-, navigatsiooni- ja positsioneerimis- / asukoha määramise tehnoloogiat, et tõhusalt juhtida taristut, liikuvust ja üleeuroopalises transpordivõrgus toimuvat liiklust ning osutada kodanikele ja käitajatele lisaväärtusteenuseid, sealhulgas võrgu ohutu, turvalise, keskkonnahoidliku ja läbilaskevõimet tõhusalt arvesse võtva kasutamise süsteemid. Need süsteemid võivad hõlmata ka transpordivahendisse paigaldatud seadmeid, kui need on asjakohastest taristuosadest lahutamatud. Need hõlmavad punktides g kuni l osutatud süsteeme, tehnoloogialahendusi ja teenuseid;

g)   „arukas transpordisüsteem”– süsteem, mis on täpsustatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/40/EL (17);

h)   „lennuliikluse korraldamise süsteem”– Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 552/2004 (18) ja nõukogu määruses (EÜ) nr 219/2007 (19) määratletud Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava kohane süsteem;

i)   „laevaliikluse seire- ja teabesüsteemid”– süsteemid, mida kasutatakse liikluse ja meretranspordi seireks ja juhtimiseks ning mis kasutavad laevade automaatse identifitseerimissüsteemi (AIS), laevade kaugtuvastus- ja jälgimissüsteemi (LRIT) ning rannikuäärsete radarisüsteemide ja raadioside abil saadud teavet, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/59/EÜ (20) ja mis hõlmavad riikliku mereohutusalase andmesüsteemi integreerimist SafeSeaNeti kaudu;

j)   „jõeteabeteenused (RIS)”– Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2005/44/EÜ (21) täpsustatud siseveeteedel kasutatav info- ja kommunikatsioonitehnoloogia;

k)   „e-merendusteenused”– teenused, mille puhul kasutatakse meretranspordisektoris uudseid ja koostalitlusvõimelisi infotehnoloogialahendusi, et lihtsustada haldusmenetlusi ning hõlbustada kaupade käitlemist merel ja sadamaaladel, sealhulgas teenused, mis põhinevad ühtsel liidesel, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/65/EL (22) sätestatud integreeritud meretranspordi ühtne liides, sadamakogukonna teabesüsteemid ja asjaomased tolliinfosüsteemid;

l)   „Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem (ERTMS)”– süsteem, mis on määratletud komisjoni otsuses 2006/679/EÜ (23) ja komisjoni otsuses 2006/860/EÜ (24);

m)   „piiriülene lõik”– lõik, mis tagab vähemalt kahe liikmesriigi või ühe liikmesriigi ja selle naaberriigi vahelise ühishuviprojekti jätkuvuse mõlemal pool piiri asuvate lähimate transpordisõlme vahel;

n)   „mitmeliigiline transport”– reisijate- või kaubavedu või mõlema vedu vähemalt kahe transpordiliigiga;

o)   „koostalitlusvõime”– transpordiliigi taristu võime, sealhulgas kõik regulatiivsed, tehnilised ja operatiivsed tingimused, võimaldada ohutuid ja katkematuid liiklusvoogusid, millega saavutatakse selle taristu või transpordiliigi nõutav toimivustase;

p)   „linnatranspordisõlm”– linnapiirkond, sealhulgas üleeuroopalise transpordivõrgu transporditaristu, nagu sadamad ja nende reisijate terminalid, lennujaamad, raudteejaamad, logistikaplatvormid ning kaubaterminalid, mis asuvad linnapiirkonnas ja selle ümbruses ning on ühendatud muude selle taristu osadega ning piirkondliku ja kohaliku liikluse taristuga;

q)   „kitsaskoht”– füüsiline, tehniline ja/või toimimistõke, mille tõttu süsteem katkeb ja pikamaa- ja/või piiriülene liiklusvoog ei saa jätkuda ning mida on võimalik ületada uue taristu loomise või olemasoleva taristu põhjaliku ajakohastamisega, nii et olukord paraneb selle tulemusena tunduvalt ja kitsaskohaga seotud piirangud kõrvaldatakse;

r)   „logistikaplatvorm”– üleeuroopalise transpordivõrgu taristuga otseselt seotud ala, kus on vähemalt üks kaubaterminal ja kus on võimalik teostada logistikatoiminguid;

s)   „kaubaterminal”– rajatis, mis on varustatud vähemalt kahe transpordiliigi või kahe erineva raudteesüsteemi vahel ümberlaadimist ja kauba ajutist ladustamist võimaldavate seadeldistega, nt sadama-, siseveesadama-, lennujaama- ning raudtee/maanteeterminalid;

t)   „sotsiaal-majanduslik kulude ja tulude analüüs”– projekti väärtuse kvantitatiivne eelhindamine tunnustatud meetodite põhjal, mille käigus võetakse arvesse kõiki asjakohaseid sotsiaalseid, majanduslikke, kliima- ja keskkonnaalaseid tulusid ja kulusid. Kliima- ja keskkonnaalaste kulude ja tulude analüüs põhineb direktiivi 2011/92/EL kohaselt teostataval keskkonnamõju hindamisel;

u)   „isoleeritud võrk”– liikmesriigi raudteevõrk või selle osa, mille rööpmelaius on erinev Euroopa standardsest nominaalsest rööpmelaiusest (1 435 mm), mille puhul teatavad suured taristuinvesteeringud ei saa olla põhjendatud majandusliku kulutõhususe mõttes selle võrgu eripära tõttu, mis tuleneb võrgu geograafilisest eraldatusest või perifeersest asukohast;

v)   „NUTS piirkond”– ühises statistiliste territoriaalüksuste liigituses määratletud piirkond;

w)   „keskkonnasõbralikud alternatiivkütused”– elektrienergia, vesinik, (vedelad) biokütused, sünteetilised kütused, metaan (maagaas (surumaagaas ja veeldatud maagaas) ja biometaan) ja veeldatud naftagaas (LPG), mis vähemalt osaliselt asendavad fossiilsed naftaallikad transpordi energiaga varustamisel, aitavad kaasa transpordi CO2-heite vähendamisele ja transpordisektori keskkonnanäitajate parandamisele.

Artikkel 4

Üleeuroopalise transpordivõrgu eesmärgid

Üleeuroopaline transpordivõrk tugevdab liidu sotsiaalset, majanduslikku ja territoriaalset ühtekuuluvust ning aitab luua Euroopa ühtset transpordipiirkonda, mis on tõhus ja jätkusuutlik, toob suuremat kasu selle kasutajatele ja toetab kaasavat majanduskasvu. Üleeuroopalisel transpordivõrgul peab pakkuma Euroopa jaoks lisaväärtust, aidates saavutada järgmises neljas valdkonnas kehtestatud eesmärke:

| a) | ühtekuuluvus, mida aitab saavutada






  i) | juurdepääs kõigile liidu piirkondadele, sealhulgas kaugetele, äärepoolseimatele, saarte-, perifeersetele ja mägistele piirkondadele, samuti hõredalt asustatud piirkondadele ja nendega ühenduvus; |
| --- | --- | --- |

a)

ühtekuuluvus, mida aitab saavutada

i)

juurdepääs kõigile liidu piirkondadele, sealhulgas kaugetele, äärepoolseimatele, saarte-, perifeersetele ja mägistele piirkondadele, samuti hõredalt asustatud piirkondadele ja nendega ühenduvus;

| ii) | taristu arenguerinevuste vähendamine liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

ii)

taristu arenguerinevuste vähendamine liikmesriikide vahel;

| iii) | nii reisijate kui kaubaveo jaoks kasutatava taristu omavaheline ühendamine ühelt poolt kaugveo ning teiselt poolt piirkondliku ja kohaliku veo jaoks; |
| --- | --- |

iii)

nii reisijate kui kaubaveo jaoks kasutatava taristu omavaheline ühendamine ühelt poolt kaugveo ning teiselt poolt piirkondliku ja kohaliku veo jaoks;

| iv) | transporditaristu, mis kajastab liidu eri osade eriolukorda ja hõlmab tasakaalustatult kõiki Euroopa piirkondi; |
| --- | --- |

iv)

transporditaristu, mis kajastab liidu eri osade eriolukorda ja hõlmab tasakaalustatult kõiki Euroopa piirkondi;

| b) | tõhusus, mida aitab saavutada






  i) | kitsaskohtade kõrvaldamine ja puuduvate ühenduste rajamine nii transporditaristute piires kui ka nendevahelistes ühenduspunktides, liikmesriikide territooriumil ja nende vahel; |
| --- | --- | --- |

b)

tõhusus, mida aitab saavutada

i)

kitsaskohtade kõrvaldamine ja puuduvate ühenduste rajamine nii transporditaristute piires kui ka nendevahelistes ühenduspunktides, liikmesriikide territooriumil ja nende vahel;

| ii) | liikmesriikide transpordivõrkude vastastikune seotus ja koostalitlusvõime; |
| --- | --- |

ii)

liikmesriikide transpordivõrkude vastastikune seotus ja koostalitlusvõime;

| iii) | kõikide transpordiliikide optimaalne integreerimine ja omavaheline ühendamine; |
| --- | --- |

iii)

kõikide transpordiliikide optimaalne integreerimine ja omavaheline ühendamine;

| iv) | majanduslikult tõhusa, kvaliteetse transpordi edendamine, mis aitab suurendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

iv)

majanduslikult tõhusa, kvaliteetse transpordi edendamine, mis aitab suurendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet;

| v) | uue ja olemasoleva taristu tõhus kasutamine; |
| --- | --- |

v)

uue ja olemasoleva taristu tõhus kasutamine;

| vi) | kulutõhus innovatiivsete tehnoloogia- ja tegevuskontseptsioonide kasutamine; |
| --- | --- |

vi)

kulutõhus innovatiivsete tehnoloogia- ja tegevuskontseptsioonide kasutamine;

| c) | säästlikkus, mida aitab saavutada






  i) | kõigi transpordiliikide arendamine kooskõlas pikaajaliselt säästva ja majanduslikult tõhusa transpordi tagamisega; |
| --- | --- | --- |

c)

säästlikkus, mida aitab saavutada

i)

kõigi transpordiliikide arendamine kooskõlas pikaajaliselt säästva ja majanduslikult tõhusa transpordi tagamisega;

| ii) | panustamine vähese kasvuhoonegaaside heitega, vähese CO2-heitega ja keskkonnasõbraliku transpordi, kütusega varustatuse, väliskulude vähendamise ja keskkonnakaitse eesmärkidesse; |
| --- | --- |

ii)

panustamine vähese kasvuhoonegaaside heitega, vähese CO2-heitega ja keskkonnasõbraliku transpordi, kütusega varustatuse, väliskulude vähendamise ja keskkonnakaitse eesmärkidesse;

| iii) | vähese CO2-heitega transpordi edendamine eesmärgiga vähendada vastavalt liidu CO2-heite vähendamise eesmärkidele 2050. aastaks märkimisväärselt CO2-heidet; |
| --- | --- |

iii)

vähese CO2-heitega transpordi edendamine eesmärgiga vähendada vastavalt liidu CO2-heite vähendamise eesmärkidele 2050. aastaks märkimisväärselt CO2-heidet;

| d) | eeliste suurendamine selle kasutajate jaoks, mida aitab saavutada:






  i) | transpordi kasutajate liikuvus- ja transpordivajaduste rahuldamine liidus ja suhetes kolmandate riikidega; |
| --- | --- | --- |

d)

eeliste suurendamine selle kasutajate jaoks, mida aitab saavutada:

i)

transpordi kasutajate liikuvus- ja transpordivajaduste rahuldamine liidus ja suhetes kolmandate riikidega;

| ii) | ohutute, turvaliste ja kõrgete kvaliteedistandardite tagamine reisijate- ja kaubaveo jaoks; |
| --- | --- |

ii)

ohutute, turvaliste ja kõrgete kvaliteedistandardite tagamine reisijate- ja kaubaveo jaoks;

| iii) | liikuvuse toetamine isegi loodus- või inimtegevusest tingitud õnnetuste korral ning tagades juurdepääsu hädaabi- ja päästeteenustele; |
| --- | --- |

iii)

liikuvuse toetamine isegi loodus- või inimtegevusest tingitud õnnetuste korral ning tagades juurdepääsu hädaabi- ja päästeteenustele;

| iv) | taristule esitatavate nõuete kehtestamine, eelkõige koostalitlusvõime, ohutuse ja turvalisuse valdkonnas, et tagada transporditeenuste kvaliteet, tõhusus ja jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

iv)

taristule esitatavate nõuete kehtestamine, eelkõige koostalitlusvõime, ohutuse ja turvalisuse valdkonnas, et tagada transporditeenuste kvaliteet, tõhusus ja jätkusuutlikkus;

| v) | eakate, piiratud liikumisvõimega isikute ja puudega reisijate juurdepääs. |
| --- | --- |

v)

eakate, piiratud liikumisvõimega isikute ja puudega reisijate juurdepääs.

Artikkel 5

Ressursitõhus võrk

1.   Üleeuroopalist transpordivõrku planeeritakse, arendatakse ja käitatakse ressursitõhusalt järgmiste meetmete abil:

| a) | olemasoleva transporditaristu arendamine, täiustamine ja hooldamine; |
| --- | --- |

a)

olemasoleva transporditaristu arendamine, täiustamine ja hooldamine;

| b) | taristute optimaalne integreerimine ja omavaheline ühendamine; |
| --- | --- |

b)

taristute optimaalne integreerimine ja omavaheline ühendamine;

| c) | uute tehnoloogialahenduste ja telemaatiliste rakenduste kasutamine, kui see on majanduslikult põhjendatud; |
| --- | --- |

c)

uute tehnoloogialahenduste ja telemaatiliste rakenduste kasutamine, kui see on majanduslikult põhjendatud;

| d) | arvestamine võimaliku koostoimega muude võrkudega, eelkõige üleeuroopalise energiavõrgu või telekommunikatsioonivõrguga; |
| --- | --- |

d)

arvestamine võimaliku koostoimega muude võrkudega, eelkõige üleeuroopalise energiavõrgu või telekommunikatsioonivõrguga;

| e) | strateegilise keskkonnamõju hindamine, asjakohaste kavade ja programmide koostamine ning kliimamuutuste leevendamise mõju kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

e)

strateegilise keskkonnamõju hindamine, asjakohaste kavade ja programmide koostamine ning kliimamuutuste leevendamise mõju kindlaksmääramine;

| f) | taristu läbilaskevõime planeerimise ja suurendamise meetmed; |
| --- | --- |

f)

taristu läbilaskevõime planeerimise ja suurendamise meetmed;

| g) | piisav arvestamine transporditaristu haavatavusega, mis on seotud kliimamuutustega ning loodus- või inimtegevusest tingitud õnnetustega, nende probleemidega tegelemise eesmärgil; |
| --- | --- |

g)

piisav arvestamine transporditaristu haavatavusega, mis on seotud kliimamuutustega ning loodus- või inimtegevusest tingitud õnnetustega, nende probleemidega tegelemise eesmärgil;

2.   Üleeuroopalise transpordivõrgu kavandamisel ja arendamisel võtavad liikmesriigid arvesse liidu eri osade konkreetset olukorda, eelkõige asjaomaste piirkondade turismiaspekte ja topograafilisi iseärasusi. Nad võivad kohandada üksikasjalikke marsruudilõike artikli 49 lõike 4 punktis c osutatud ulatuses, tagades sealjuures seal sätestatud nõuete täitmise.

Artikkel 6

Üleeuroopalise transpordivõrgu kahetasandiline struktuur

1.   Üleeuroopalist transpordivõrku arendatakse järk-järgult, eelkõige rakendades sidusa ja läbipaistva metoodilise lähenemisviisi abil selle võrgu kahetasandilist struktuuri, mis koosneb üld- ja põhivõrgust.

2.   Üldvõrk koosneb üleeuroopalise transpordivõrgu kõigist olemasolevatest ja planeeritavatest transporditaristutest ning hõlmab kõnealuse taristu tõhusat, sotsiaalselt ja ökoloogiliselt jätkusuutlikku kasutamist edendavaid meetmeid. See määratletakse ja seda arendatakse II peatüki kohaselt.

3.   Põhivõrk koosneb üldvõrgu neist osadest, mis on üleeuroopalise transpordivõrgu arendamise eesmärkide saavutamiseks strateegiliselt kõige tähtsamad. See määratakse kindlaks ja seda arendatakse III peatüki kohaselt.

Artikkel 7

Ühishuviprojektid

1.   Ühishuviprojektid aitavad üleeuroopalise transpordivõrgu arendamisele kaasa uue transporditaristu rajamise, olemasoleva transporditaristu taastamise ja ajakohastamise ning võrgu ressursitõhusat kasutamist edendavate meetmetega.

2.   Ühishuviprojekt peab:

| a) | aitama saavutada eesmärke, mis kuuluvad artiklis 4 esitatud neljast valdkonnast vähemalt kahte; |
| --- | --- |

a)

aitama saavutada eesmärke, mis kuuluvad artiklis 4 esitatud neljast valdkonnast vähemalt kahte;

| b) | olema kooskõlas II peatükiga ning põhivõrgu puhul lisaks ka III peatükiga; |
| --- | --- |

b)

olema kooskõlas II peatükiga ning põhivõrgu puhul lisaks ka III peatükiga;

| c) | olema sotsiaal-majanduslike kulude ja tulude analüüsi põhjal majanduslikult elujõuline; |
| --- | --- |

c)

olema sotsiaal-majanduslike kulude ja tulude analüüsi põhjal majanduslikult elujõuline;

| d) | olema Euroopa jaoks lisaväärtusega. |
| --- | --- |

d)

olema Euroopa jaoks lisaväärtusega.

3.   Ühishuviprojekt võib hõlmata kogu projektitsüklit, sealhulgas teostatavusuuringuid, loa taotlemise menetlusi, rakendamist ja hindamist.

4.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada projektide elluviimine asjakohase liidu ja siseriikliku õiguse kohaselt, eelkõige kooskõlas liidu keskkonna-, kliimakaitse-, ohutus-, turvalisus-, konkurentsi-, riigiabi-, riigihanke-, rahvatervise- ja juurdepääsualaste õigusaktidega.

5.   Ühishuviprojektid võivad saada liidult rahalist abi üleeuroopalise transpordivõrgu jaoks kättesaadavatest vahenditest.

Artikkel 8

Koostöö kolmandate riikidega

1.   Liit võib toetada, sealhulgas rahaliselt, ühishuviprojekte, et ühendada üleeuroopaline transpordivõrk naaberriikide taristuvõrkudega, kui nende projektidega:

| a) | ühendatakse põhivõrk piiripunktides ning kui need käsitlevad sujuva liiklusvoo, piirikontrollide, piiride valvamise ja muude piirikontrolli menetluste tagamiseks vajalikku taristut; |
| --- | --- |

a)

ühendatakse põhivõrk piiripunktides ning kui need käsitlevad sujuva liiklusvoo, piirikontrollide, piiride valvamise ja muude piirikontrolli menetluste tagamiseks vajalikku taristut;

| b) | tagatakse ühendus põhivõrgu ja kolmandate riikide transpordivõrkude vahel, et suurendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

b)

tagatakse ühendus põhivõrgu ja kolmandate riikide transpordivõrkude vahel, et suurendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet;

| c) | ehitatakse lõplikult välja kolmandate riikide transporditaristu, mis ühendaks liidu põhivõrguosi; |
| --- | --- |

c)

ehitatakse lõplikult välja kolmandate riikide transporditaristu, mis ühendaks liidu põhivõrguosi;

| d) | rakendada liikluskorraldussüsteeme kõnealustes riikides; |
| --- | --- |

d)

rakendada liikluskorraldussüsteeme kõnealustes riikides;

| e) | edendada meretransporti ja meremagistraale, andmata rahalist toetust kolmandate riikide sadamatele; |
| --- | --- |

e)

edendada meretransporti ja meremagistraale, andmata rahalist toetust kolmandate riikide sadamatele;

| f) | hõlbustada siseveetransporti kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

f)

hõlbustada siseveetransporti kolmandate riikidega.

Selliste projektidega suurendatakse ühes või mitmes liikmesriigis asuvate üleeuroopaliste transpordivõrkude läbilaskevõimet või kasulikkust.

2.   Piiramata lõike 1 kohaldamist, võib liit teha koostööd kolmandate riikidega muude projektide edendamiseks ilma rahalist toetust andmata niivõrd, kuivõrd nende projektidega püütakse:

| a) | edendada üleeuroopalise transpordivõrgu ja kolmandate riikide võrkude koostalitlusvõimet; |
| --- | --- |

a)

edendada üleeuroopalise transpordivõrgu ja kolmandate riikide võrkude koostalitlusvõimet;

| b) | edendada üleeuroopalise transpordivõrgu poliitika laiendamist kolmandatesse riikidesse; |
| --- | --- |

b)

edendada üleeuroopalise transpordivõrgu poliitika laiendamist kolmandatesse riikidesse;

| c) | hõlbustada lennutransporti kolmandate riikidega, et edendada tõhusat ja säästvat majanduskasvu ja konkurentsivõimet, sealhulgas „Ühtse Euroopa taeva” laiendamist ja lennuliikluse korraldamise alase koostöö parandamist; |
| --- | --- |

c)

hõlbustada lennutransporti kolmandate riikidega, et edendada tõhusat ja säästvat majanduskasvu ja konkurentsivõimet, sealhulgas „Ühtse Euroopa taeva” laiendamist ja lennuliikluse korraldamise alase koostöö parandamist;

| d) | hõlbustada meretransporti ja edendada meremagistraale kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

d)

hõlbustada meretransporti ja edendada meremagistraale kolmandate riikidega.

3.   Lõike 2 punktide a ja d kohased projektid peavad vastama asjaomastele II peatüki sätetele.

4.   III lisa sisaldab teatavatesse naaberriikidesse laiendatud üleeuroopalise transpordivõrgu näitlikke kaarte.

5.   Liit võib naaberriikidega ühishuviprojektide edendamiseks kasutada olemasolevaid või luua ja kasutada uusi kooskõlastamis- ja rahastamisvahendeid, nagu naabruspoliitika investeerimisrahastu (NIF) või ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA).

6.   Käesoleva artikli sätete suhtes kohaldatakse rahvusvaheliste lepingute puhul kehtivaid asjaomaseid menetlusi, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 218.

II   PEATÜKK

ÜLDVÕRK

Artikkel 9

Üldsätted

1.   Üldvõrk peab:

| a) | vastama I lisas ja II lisa 2. osas esitatud kaartidele ja nimekirjadele; |
| --- | --- |

a)

vastama I lisas ja II lisa 2. osas esitatud kaartidele ja nimekirjadele;

| b) | olema täiendavalt täpsustatud taristuosade kirjeldusega; |
| --- | --- |

b)

olema täiendavalt täpsustatud taristuosade kirjeldusega;

| c) | vastama käesolevas peatükis sätestatud transporditaristutele esitatavate nõuetega; |
| --- | --- |

c)

vastama käesolevas peatükis sätestatud transporditaristutele esitatavate nõuetega;

| d) | olema ühishuviprojektide kindlakstegemise aluseks; |
| --- | --- |

d)

olema ühishuviprojektide kindlakstegemise aluseks;

| e) | võtma arvesse liikmesriikide transporditaristute füüsilisi piiranguid ja topograafilisi iseärasusi, mis on esitatud koostalitlusvõime tehnilises kirjelduses. |
| --- | --- |

e)

võtma arvesse liikmesriikide transporditaristute füüsilisi piiranguid ja topograafilisi iseärasusi, mis on esitatud koostalitlusvõime tehnilises kirjelduses.

2.   Liikmesriigid teevad kõik võimalikud jõupingutused selleks, et üldvõrk oleks valmis ja vastaks käesoleva peatüki asjaomastele sätetele 31. detsembriks 2050.

Artikkel 10

Üldised prioriteedid

1.   Üldvõrgu arendamisel seatakse üldiseks prioriteediks meetmed, mis on vajalikud, et:

| a) | tagada parem juurdepääs kõigile liidu piirkondadele ja ühenduvus nendega, võttes arvesse saarte, isoleeritud võrkude ning hõredalt asustatud, kaugete ja äärepoolseimate piirkondade iseärasusi; |
| --- | --- |

a)

tagada parem juurdepääs kõigile liidu piirkondadele ja ühenduvus nendega, võttes arvesse saarte, isoleeritud võrkude ning hõredalt asustatud, kaugete ja äärepoolseimate piirkondade iseärasusi;

| b) | tagada transpordiliikide optimaalne integreerimine ja koostalitlusvõime; |
| --- | --- |

b)

tagada transpordiliikide optimaalne integreerimine ja koostalitlusvõime;

| c) | rajada puuduvad ühendused ja kõrvaldada kitsaskohad, eelkõige piiriülestes lõikudes; |
| --- | --- |

c)

rajada puuduvad ühendused ja kõrvaldada kitsaskohad, eelkõige piiriülestes lõikudes;

| d) | aidata taristut tõhusalt ja säästvalt kasutada ning vajaduse korral suurendada läbilaskevõimet; |
| --- | --- |

d)

aidata taristut tõhusalt ja säästvalt kasutada ning vajaduse korral suurendada läbilaskevõimet;

| e) | parandada või säilitada taristu kvaliteeti ohutuse, turvalisuse, tõhususe, kliimale ja vajaduse korral õnnetustele vastupidavuse, keskkonnatoime, sotsiaalsete tingimuste, kõikide kasutajate, sealhulgas eakate, piiratud liikumisvõimega isikute ja puudega reisijate jaoks juurdepääsu tagamise ning teenuste kvaliteedi ja liiklusvoogude järjepidevuse seisukohalt; |
| --- | --- |

e)

parandada või säilitada taristu kvaliteeti ohutuse, turvalisuse, tõhususe, kliimale ja vajaduse korral õnnetustele vastupidavuse, keskkonnatoime, sotsiaalsete tingimuste, kõikide kasutajate, sealhulgas eakate, piiratud liikumisvõimega isikute ja puudega reisijate jaoks juurdepääsu tagamise ning teenuste kvaliteedi ja liiklusvoogude järjepidevuse seisukohalt;

| f) | rakendada ja võtta kasutusele telemaatilisi rakendusi ning edendada innovatiivse tehnoloogia arendamist. |
| --- | --- |

f)

rakendada ja võtta kasutusele telemaatilisi rakendusi ning edendada innovatiivse tehnoloogia arendamist.

2.   Lõikes 1 sätestatud meetmete täiendamiseks pööratakse erilist tähelepanu meetmetele, mis on vajalikud, et:

| a) | tagada kütusega varustatus suurema energiatõhususe, muu hulgas alternatiivsete ja eelkõige vähese CO2-heitega või CO2-heiteta energiaallikate ja jõuseadmete edendamise kaudu; |
| --- | --- |

a)

tagada kütusega varustatus suurema energiatõhususe, muu hulgas alternatiivsete ja eelkõige vähese CO2-heitega või CO2-heiteta energiaallikate ja jõuseadmete edendamise kaudu;

| b) | leevendada linnaalasid läbiva raudtee- ja maanteetranspordi negatiivseid mõjusid; |
| --- | --- |

b)

leevendada linnaalasid läbiva raudtee- ja maanteetranspordi negatiivseid mõjusid;

| c) | kõrvaldada haldus- ja tehnilised takistused, eelkõige seoses üleeuroopalise transpordivõrgu koostalitlusvõime ja konkurentsiga. |
| --- | --- |

c)

kõrvaldada haldus- ja tehnilised takistused, eelkõige seoses üleeuroopalise transpordivõrgu koostalitlusvõime ja konkurentsiga.

1.   JAGU

Raudteetransporditaristu

Artikkel 11

Taristu osad

1.   Raudteetransporditaristu koosneb eelkõige järgmisest:

| a) | kiir- ja tavaraudteeliinid, sealhulgas:






  i) | haruteed, |
| --- | --- | --- |

a)

kiir- ja tavaraudteeliinid, sealhulgas:

i)

haruteed,

| ii) | tunnelid, |
| --- | --- |

ii)

tunnelid,

| iii) | sillad; |
| --- | --- |

iii)

sillad;

| b) | kaubaterminalid ja logistikaplatvormid kauba ümberlaadimiseks raudteetranspordi piires ning raudteetranspordi ja muude transpordiliikide vahel; |
| --- | --- |

b)

kaubaterminalid ja logistikaplatvormid kauba ümberlaadimiseks raudteetranspordi piires ning raudteetranspordi ja muude transpordiliikide vahel;

| c) | I lisas märgitud liinidel asuvad jaamad reisijate ümberistumiseks raudteetranspordi piires ning raudteetranspordi ja muude transpordiliikide vahel; |
| --- | --- |

c)

I lisas märgitud liinidel asuvad jaamad reisijate ümberistumiseks raudteetranspordi piires ning raudteetranspordi ja muude transpordiliikide vahel;

| d) | jaamade, kaubaterminalide ja logistikaplatvormide ühendused üleeuroopalise transpordivõrgu muude transpordiliikidega; |
| --- | --- |

d)

jaamade, kaubaterminalide ja logistikaplatvormide ühendused üleeuroopalise transpordivõrgu muude transpordiliikidega;

| e) | seotud seadmed; |
| --- | --- |

e)

seotud seadmed;

| f) | telemaatilised rakendused. |
| --- | --- |

f)

telemaatilised rakendused.

2.   Raudteeliinid on järgmised:

| a) | kiirraudteeliinid, mis on






  i) | spetsiaalselt ehitatud kiirliinid, mis on kohased 250 km/h või suurema kiiruse tarvis; |
| --- | --- | --- |

a)

kiirraudteeliinid, mis on

i)

spetsiaalselt ehitatud kiirliinid, mis on kohased 250 km/h või suurema kiiruse tarvis;

| ii) | spetsiaalselt ümber ehitatud tavaliinid, mis on kohased 200 km/h suurusjärguga kiiruse tarvis; |
| --- | --- |

ii)

spetsiaalselt ümber ehitatud tavaliinid, mis on kohased 200 km/h suurusjärguga kiiruse tarvis;

| iii) | spetsiaalselt kiirliinideks ümber ehitatud liinid, millel on topograafiast, reljeefist või linnaplaneeringust tingitud piirangute tõttu eritunnused ja kus kiirus tuleb kohandada igal üksikjuhul. See kategooria hõlmab samuti kiirraudteevõrgustike ja tavaraudteevõrgustike vahelisi ühendusliine, jaamade läbisõiduliine, jaamadele ja depoodele juurdepääsu liine ning liine, millel kiirraudtee jaoks mõeldud veerem liigub tavarongide kiirusega; |
| --- | --- |

iii)

spetsiaalselt kiirliinideks ümber ehitatud liinid, millel on topograafiast, reljeefist või linnaplaneeringust tingitud piirangute tõttu eritunnused ja kus kiirus tuleb kohandada igal üksikjuhul. See kategooria hõlmab samuti kiirraudteevõrgustike ja tavaraudteevõrgustike vahelisi ühendusliine, jaamade läbisõiduliine, jaamadele ja depoodele juurdepääsu liine ning liine, millel kiirraudtee jaoks mõeldud veerem liigub tavarongide kiirusega;

| b) | tavaraudteeliinid. |
| --- | --- |

b)

tavaraudteeliinid.

3.   Raudteeliinidega seotud tehniline varustus võib hõlmata elektrivarustussüsteeme, seadmeid reisijate rongileminekuks ja väljumiseks ning kauba peale- ja mahalaadimiseks jaamades, logistikaplatvorme ja kaubaterminale. See võib hõlmata mis tahes vahendeid, näiteks automaatseid rööpapaaride vahetamise seadmeid, mis on vajalikud sõidukite ohutu, turvalise ja tõhusa käitamise tagamiseks, sealhulgas nende keskkonnamõju vähendamiseks ja koostalitlusvõime parandamiseks.

Artikkel 12

Transporditaristule esitatavad nõuded

1.   Kaubaterminalid on ühendatud üldvõrgu maantee- või võimalusel siseveeteetaristuga.

2.   Liikmesriigid tagavad, et raudteetaristu vastab järgmistele nõuetele:

| a) | on varustatud Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemiga (ERTMS), välja arvatud isoleeritud võrkude puhul; |
| --- | --- |

a)

on varustatud Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemiga (ERTMS), välja arvatud isoleeritud võrkude puhul;

| b) | vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/57/EÜ (25) ja selle rakendusmeetmetele, et saavutada üldvõrgu koostalitlusvõime; |
| --- | --- |

b)

vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/57/EÜ (25) ja selle rakendusmeetmetele, et saavutada üldvõrgu koostalitlusvõime;

| c) | vastab koostalitlusvõime tehnilise kirjelduse nõuetele, mis on vastu võetud direktiivi 2008/57/EÜ artikli 6 alusel, v.a kui see on lubatud asjaomase KTKga või direktiivi 2008/57/EÜ artiklis 9 sätestatud korra kohaselt; |
| --- | --- |

c)

vastab koostalitlusvõime tehnilise kirjelduse nõuetele, mis on vastu võetud direktiivi 2008/57/EÜ artikli 6 alusel, v.a kui see on lubatud asjaomase KTKga või direktiivi 2008/57/EÜ artiklis 9 sätestatud korra kohaselt;

| d) | raudteeliinide ja sellises ulatuses, mil see on vajalik elektrirongide käitamiseks, ka haruraudteede täielik elektriga varustatus, välja arvatud isoleeritud võrkude puhul; |
| --- | --- |

d)

raudteeliinide ja sellises ulatuses, mil see on vajalik elektrirongide käitamiseks, ka haruraudteede täielik elektriga varustatus, välja arvatud isoleeritud võrkude puhul;

| e) | juurdepääs kaubaterminalidele vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2012/34/EL (26) sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

e)

juurdepääs kaubaterminalidele vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2012/34/EL (26) sätestatud nõuetele.

3.   Liikmesriikide taotlusel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel lubab komisjon kasutada erandeid nõuete puhul, mis lähevad kaugemale direktiivi 2008/57/EÜ nõuetest ERTMSi ja elektrifitseerimise osas.

Artikkel 13

Raudteetaristu arendamise prioriteedid

Raudteetaristuga seotud ühishuviprojektide edendamisel ja lisaks artiklis 10 sätestatud üldistele prioriteetidele käsitatakse prioriteetsena järgmist:

| a) | ERTMSi kasutamine; |
| --- | --- |

a)

ERTMSi kasutamine;

| b) | üleminek 1 435 mm nominaalsele rööpmelaiusele; |
| --- | --- |

b)

üleminek 1 435 mm nominaalsele rööpmelaiusele;

| c) | raudteetranspordiga kaasneva müra ja vibratsiooni mõju leevendamine, eelkõige veeremit ja taristut puudutavate meetmete, sealhulgas mürakaitsetõkete abil; |
| --- | --- |

c)

raudteetranspordiga kaasneva müra ja vibratsiooni mõju leevendamine, eelkõige veeremit ja taristut puudutavate meetmete, sealhulgas mürakaitsetõkete abil;

| d) | taristule esitatavate nõuete täitmine ja koostalitlusvõime suurendamine; |
| --- | --- |

d)

taristule esitatavate nõuete täitmine ja koostalitlusvõime suurendamine;

| e) | samatasandiliste teeületuskohtade ohutumaks muutmine; |
| --- | --- |

e)

samatasandiliste teeületuskohtade ohutumaks muutmine;

| f) | raudteetransporditaristu ühendamine siseveesadamataristuga, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

f)

raudteetransporditaristu ühendamine siseveesadamataristuga, kui see on asjakohane.

2.   JAGU

Siseveetransporditaristu

Artikkel 14

Taristu osad

1.   Siseveeteede taristu koosneb eelkõige järgmisest:

| a) | jõed; |
| --- | --- |

a)

jõed;

| b) | kanalid; |
| --- | --- |

b)

kanalid;

| c) | järved; |
| --- | --- |

c)

järved;

| d) | seotud taristu, nt lüüsid, tõsteseadmed, sillad, reservuaarid ning seonduvad üleujutuste ennetamise meetmed, mis võivad avaldada positiivset mõju siseveelaevandusele; |
| --- | --- |

d)

seotud taristu, nt lüüsid, tõsteseadmed, sillad, reservuaarid ning seonduvad üleujutuste ennetamise meetmed, mis võivad avaldada positiivset mõju siseveelaevandusele;

| e) | siseveesadamad, sealhulgas sadamaalal transporditoimingute tegemiseks vajalik taristu; |
| --- | --- |

e)

siseveesadamad, sealhulgas sadamaalal transporditoimingute tegemiseks vajalik taristu;

| f) | seotud seadmed; |
| --- | --- |

f)

seotud seadmed;

| g) | telemaatilised rakendused, sealhulgas jõeteabeteenused; |
| --- | --- |

g)

telemaatilised rakendused, sealhulgas jõeteabeteenused;

| h) | siseveesadamate ühendused üleeuroopalise transpordivõrgu muude transpordiliikidega. |
| --- | --- |

h)

siseveesadamate ühendused üleeuroopalise transpordivõrgu muude transpordiliikidega.

2.   Selleks, et siseveesadam saaks olla üldvõrgu osa, peab selles ümber laaditava kauba aastane kogus ületama 500 000 tonni. Aastane ümberlaadimise kogumaht peab põhinema viimasel kättesaadaval kolme aasta keskmisel, mille on avaldanud Eurostat.

3.   Siseveeteedega seotud varustus võib hõlmata seadmeid kauba peale- ja mahalaadimiseks siseveesadamates. Sellega seotud seadmed võivad hõlmata eelkõige jõuseadmeid ja käitamissüsteeme, mis vähendavad saastet, näiteks vee- ja õhusaastet ning energiatarbimist ja CO2-mahukust. Nende hulka võivad samuti kuuluda jäätmete vastuvõtmise rajatised, kaldaelektri seadmed ja kasutatud õli kogumise seadmed ning jäälõhkumis-, hüdroloogiliste uuringute ning sadama ja sadama ümbruse süvendamisseadmed, millega tagatakse aastaringne laevatatavus.

Artikkel 15

Transporditaristule esitatavad nõuded

1.   Liikmesriigid tagavad, et siseveesadamad on ühendatud maantee- või raudteetaristuga.

2.   Siseveesadamad pakuvad vähemalt üht kõikidele käitajatele mittediskrimineerivalt avatud kaubaterminali ning kohaldavad läbipaistvaid tasusid.

3.   Liikmesriigid tagavad, et:

| a) | jõed, kanalid ja järved vastavad Euroopa transpordiministrite konverentsi (ECMT) kehtestatud siseveeteede uues klassifikatsioonis sätestatud IV klassi veeteedele esitatavatele miinimumnõuetele, ning tagavad sildade pideva läbitavuse, ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklite 35 ja 36 kohaldamist.
  Liikmesriikide taotlusel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel lubab komisjon kasutada erandeid miinimumnõuetest, mis on kehtestatud süvise (kuni 2,5 meetrit) ja sillaaluse miinimumkõrguse (kuni 5,25 meetrit) osas; |
| --- | --- |

a)

jõed, kanalid ja järved vastavad Euroopa transpordiministrite konverentsi (ECMT) kehtestatud siseveeteede uues klassifikatsioonis sätestatud IV klassi veeteedele esitatavatele miinimumnõuetele, ning tagavad sildade pideva läbitavuse, ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklite 35 ja 36 kohaldamist.

Liikmesriikide taotlusel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel lubab komisjon kasutada erandeid miinimumnõuetest, mis on kehtestatud süvise (kuni 2,5 meetrit) ja sillaaluse miinimumkõrguse (kuni 5,25 meetrit) osas;

| b) | jõgesid, kanaleid ja järvesid hooldatakse, et säilitada head navigatsioonitingimused, järgides kohaldatavat keskkonnaalast õigust; |
| --- | --- |

b)

jõgesid, kanaleid ja järvesid hooldatakse, et säilitada head navigatsioonitingimused, järgides kohaldatavat keskkonnaalast õigust;

| c) | jõed, kanalid ja järved on varustatud jõeteabeteenustega (RIS). |
| --- | --- |

c)

jõed, kanalid ja järved on varustatud jõeteabeteenustega (RIS).

Artikkel 16

Siseveeteetaristu arendamise prioriteedid

Siseveeteetaristuga seotud ühishuviprojektide edendamisel ja lisaks artiklis 10 sätestatud üldistele prioriteetidele käsitatakse prioriteetsena järgmist:

| a) | olemasolevate siseveeteede puhul: IV klassi siseveeteedele esitatavate nõuete täitmiseks vajalike meetmete rakendamine; |
| --- | --- |

a)

olemasolevate siseveeteede puhul: IV klassi siseveeteedele esitatavate nõuete täitmiseks vajalike meetmete rakendamine;

| b) | vajaduse korral olemasolevate veeteede ajakohastamisele ja uutele veeteedele esitatavate rangemate nõuete täitmine kooskõlas ECMT tehniliste taristu aspektidega, et vastata turunõudlusele; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral olemasolevate veeteede ajakohastamisele ja uutele veeteedele esitatavate rangemate nõuete täitmine kooskõlas ECMT tehniliste taristu aspektidega, et vastata turunõudlusele;

| c) | telemaatiliste rakenduste, sealhulgas jõeteabeteenuste rakendamine; |
| --- | --- |

c)

telemaatiliste rakenduste, sealhulgas jõeteabeteenuste rakendamine;

| d) | siseveesadamataristu ühendamine raudteekaubaveo- ja maanteetransporditaristuga; |
| --- | --- |

d)

siseveesadamataristu ühendamine raudteekaubaveo- ja maanteetransporditaristuga;

| e) | erilise tähelepanu pööramine peaaegu looduslikele ja vabalt voolavatele jõgedele ja ojadele, mille suhtes võib olla vaja kasutada erimeetmeid; |
| --- | --- |

e)

erilise tähelepanu pööramine peaaegu looduslikele ja vabalt voolavatele jõgedele ja ojadele, mille suhtes võib olla vaja kasutada erimeetmeid;

| f) | jätkusuutliku siseveetranspordi edendamine; |
| --- | --- |

f)

jätkusuutliku siseveetranspordi edendamine;

| g) | sadamaalal transporditoimingute tegemiseks vajaliku taristu ajakohastamine ja läbilaskevõime suurendamine. |
| --- | --- |

g)

sadamaalal transporditoimingute tegemiseks vajaliku taristu ajakohastamine ja läbilaskevõime suurendamine.

3.   JAGU

Maanteetransporditaristu

Artikkel 17

Taristu osad

1.   Maanteetransporditaristu koosneb eelkõige järgmisest:

| a) | kvaliteetsed teed, sealhulgas:






  i) | sillad, |
| --- | --- | --- |

a)

kvaliteetsed teed, sealhulgas:

i)

sillad,

| ii) | tunnelid, |
| --- | --- |

ii)

tunnelid,

| iii) | ristmikud, |
| --- | --- |

iii)

ristmikud,

| iv) | ristmed, |
| --- | --- |

iv)

ristmed,

| v) | mitmetasandilised ristmikud, |
| --- | --- |

v)

mitmetasandilised ristmikud,

| vi) | kindlustatud teepeenrad, |
| --- | --- |

vi)

kindlustatud teepeenrad,

| b) | parkimis- ja puhkealad, |
| --- | --- |

b)

parkimis- ja puhkealad,

| c) | seotud seadmed, |
| --- | --- |

c)

seotud seadmed,

| d) | telemaatilised rakendused, sealhulgas arukad transpordisüsteemid, |
| --- | --- |

d)

telemaatilised rakendused, sealhulgas arukad transpordisüsteemid,

| e) | kaubaterminalid ja logistikaplatvormid, |
| --- | --- |

e)

kaubaterminalid ja logistikaplatvormid,

| f) | kaubaterminalide ja logistikaplatvormide ühendused üleeuroopalise transpordivõrgu muude transpordiliikidega, |
| --- | --- |

f)

kaubaterminalide ja logistikaplatvormide ühendused üleeuroopalise transpordivõrgu muude transpordiliikidega,

| g) | bussijaamad. |
| --- | --- |

g)

bussijaamad.

2.   Lõike 1 punktis a osutatud kvaliteetsed teed on teed, mis on olulised kauba ja reisijate kaugveo puhul, ühendavad omavahel peamised linna- ja majanduskeskused ja seovad muid transpordiliike üksteisega ning mägiseid, kaugeid, raskesti ligipääsetavaid ja äärepoolseid NUTS 2 piirkondi liidu keskpiirkondadega. Ohutu ja turvalise liikluse võimaldamiseks tuleks neid teid piisavalt hooldada.

3.   Kvaliteetsed teed on kavandatud ja ehitatud spetsiaalselt mootorsõidukite liikluseks ja võivad olla kiirteed, kiirmagistraalid või strateegilised tavateed.

| a) | Kiirtee on spetsiaalselt mootorsõidukite liikluseks kavandatud ja ehitatud tee, mis ei teeninda teega külgnevaid kinnistuid ning:






  i) | kus on – v.a spetsiaalsetes kohtades või ajutiselt – kummagi sõidusuuna jaoks eraldi sõiduteed, mis on teineteisest eraldatud eraldusribaga, mis ei ole ette nähtud liikluseks, või erandjuhtudel muude vahenditega; |
| --- | --- | --- |

a)

Kiirtee on spetsiaalselt mootorsõidukite liikluseks kavandatud ja ehitatud tee, mis ei teeninda teega külgnevaid kinnistuid ning:

i)

kus on – v.a spetsiaalsetes kohtades või ajutiselt – kummagi sõidusuuna jaoks eraldi sõiduteed, mis on teineteisest eraldatud eraldusribaga, mis ei ole ette nähtud liikluseks, või erandjuhtudel muude vahenditega;

| ii) | mis samal tasandil ei ristu ühegi tee, raudtee, trammitee, jalgrattatee ega jalgteega ja |
| --- | --- |

ii)

mis samal tasandil ei ristu ühegi tee, raudtee, trammitee, jalgrattatee ega jalgteega ja

| iii) | mis on tähistatud kiirteemärkidega. |
| --- | --- |

iii)

mis on tähistatud kiirteemärkidega.

| b) | Kiirmagistraal on mootorsõidukite liikluseks kavandatud tee, millele pääseb peamiselt eritasandiliste või reguleeritud ristmike kaudu ning:






  i) | mille sõiduteel on keelatud peatumine ja parkimine ja |
| --- | --- | --- |

b)

Kiirmagistraal on mootorsõidukite liikluseks kavandatud tee, millele pääseb peamiselt eritasandiliste või reguleeritud ristmike kaudu ning:

i)

mille sõiduteel on keelatud peatumine ja parkimine ja

| ii) | mis samal tasandil ei ristu ühegi raudtee ega trammiteega. |
| --- | --- |

ii)

mis samal tasandil ei ristu ühegi raudtee ega trammiteega.

| c) | Strateegiline tavatee on tee, mis ei ole kiirtee ega kiirmagistraal, kuid mis on siiski lõigetes 1 ja 2 osutatud kvaliteetne tee. |
| --- | --- |

c)

Strateegiline tavatee on tee, mis ei ole kiirtee ega kiirmagistraal, kuid mis on siiski lõigetes 1 ja 2 osutatud kvaliteetne tee.

4.   Maanteedega seotud seadmed võivad hõlmata eelkõige liikluskorraldusvahendeid, teavitus- ja teejuhatusvahendeid ning kasutusmaksude kogumise, ohutus-, negatiivse keskkonnamõju vähendamise, alternatiivsete jõuseadmetega sõidukite tankimise või laadimise ning tarbesõidukite turvaliste parkimisalade seadmeid.

Artikkel 18

Transporditaristule esitatavad nõuded

Liikmesriigid tagavad, et:

| a) | maanteed vastavad artikli 17 lõike 3 punktile a, b või c; |
| --- | --- |

a)

maanteed vastavad artikli 17 lõike 3 punktile a, b või c;

| b) | maanteetransporditaristu ohutus tagatakse ning seda kontrollitakse ja vajaduse korral täiustatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivis 2008/96/EÜ (maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta) (27) sätestatud korras; |
| --- | --- |

b)

maanteetransporditaristu ohutus tagatakse ning seda kontrollitakse ja vajaduse korral täiustatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivis 2008/96/EÜ (maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta) (27) sätestatud korras;

| c) | üle 500 m pikkused maanteetunnelid vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2004/54/EÜ (28); |
| --- | --- |

c)

üle 500 m pikkused maanteetunnelid vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2004/54/EÜ (28);

| d) | maksukogumissüsteemide koostalitlusvõime tagatakse vajaduse korral kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/52/EÜ (29) ja komisjoni otsusega 2009/750/EÜ (30); |
| --- | --- |

d)

maksukogumissüsteemide koostalitlusvõime tagatakse vajaduse korral kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/52/EÜ (29) ja komisjoni otsusega 2009/750/EÜ (30);

| e) | iga avaliku sektori asutuse poolt kasutusele võetav maanteetransporditaristu arukas transpordisüsteem vastab direktiivile 2010/40/EL ning see võetakse kasutusele selle direktiivi raames vastu võetud delegeeritud õigusaktidega kooskõlas oleval viisil. |
| --- | --- |

e)

iga avaliku sektori asutuse poolt kasutusele võetav maanteetransporditaristu arukas transpordisüsteem vastab direktiivile 2010/40/EL ning see võetakse kasutusele selle direktiivi raames vastu võetud delegeeritud õigusaktidega kooskõlas oleval viisil.

Artikkel 19

Maanteetaristu arendamise prioriteedid

Maanteetaristuga seotud ühishuviprojektide edendamisel ja lisaks artiklis 10 sätestatud üldistele prioriteetidele käsitatakse prioriteetsena järgmist:

| a) | liiklusohutuse parandamine ja edendamine; |
| --- | --- |

a)

liiklusohutuse parandamine ja edendamine;

| b) | arukate transpordisüsteemide, eelkõige mitmeliigilise transpordi teavitus- ja liikluskorraldussüsteemide kasutamine ning integreeritud teabevahetus- ja maksesüsteemide võimaldamine; |
| --- | --- |

b)

arukate transpordisüsteemide, eelkõige mitmeliigilise transpordi teavitus- ja liikluskorraldussüsteemide kasutamine ning integreeritud teabevahetus- ja maksesüsteemide võimaldamine;

| c) | uute tehnoloogialahenduste ja innovatsiooni kasutamine vähese CO2-heitega transpordi edendamiseks; |
| --- | --- |

c)

uute tehnoloogialahenduste ja innovatsiooni kasutamine vähese CO2-heitega transpordi edendamiseks;

| d) | ärieesmärgil kasutajatele asjakohasel hulgal parkimiskohtade tagamine, kus on tagatud asjakohasel tasemel ohutus ja turvalisus; |
| --- | --- |

d)

ärieesmärgil kasutajatele asjakohasel hulgal parkimiskohtade tagamine, kus on tagatud asjakohasel tasemel ohutus ja turvalisus;

| e) | liiklusummikute vähendamine praegustel teedel. |
| --- | --- |

e)

liiklusummikute vähendamine praegustel teedel.

4.   JAGU

Meretransporditaristu ja meremagistraalid

Artikkel 20

Taristu osad

1.   Meretransporditaristu koosneb eelkõige järgmisest:

| a) | mereala; |
| --- | --- |

a)

mereala;

| b) | merekanalid; |
| --- | --- |

b)

merekanalid;

| c) | meresadamad, sh sadamaalal transporditoimingute tegemiseks vajalik taristu; |
| --- | --- |

c)

meresadamad, sh sadamaalal transporditoimingute tegemiseks vajalik taristu;

| d) | sadamate ühendused üleeuroopalise transpordivõrgu muude transpordiliikidega; |
| --- | --- |

d)

sadamate ühendused üleeuroopalise transpordivõrgu muude transpordiliikidega;

| e) | kaitsevallid, lüüsid ja dokid; |
| --- | --- |

e)

kaitsevallid, lüüsid ja dokid;

| f) | navigatsioonivahendid; |
| --- | --- |

f)

navigatsioonivahendid;

| g) | sadamate ümbrus ja faarvaatrid; |
| --- | --- |

g)

sadamate ümbrus ja faarvaatrid;

| h) | lainemurdjad; |
| --- | --- |

h)

lainemurdjad;

| i) | meremagistraalid; |
| --- | --- |

i)

meremagistraalid;

| j) | seotud seadmed; |
| --- | --- |

j)

seotud seadmed;

| k) | telemaatilised rakendused, sealhulgas e-merendusteenused ja laevaliikluse seire- ja teabesüsteem. |
| --- | --- |

k)

telemaatilised rakendused, sealhulgas e-merendusteenused ja laevaliikluse seire- ja teabesüsteem.

2.   Meresadamad on üldvõrgu maismaataristu sisenemis- ja väljumiskohad. Meresadamad peavad vastama vähemalt ühele järgmistest kriteeriumidest:

| a) | aastane reisijateveo kogumaht ületab 0,1 % kõigi liidu meresadamate aastasest reisijateveo kogumahust. Selle kogumahu võrdlusalus on viimane kättesaadav kolme aasta keskmine, mis põhineb Eurostati avaldatud statistikal; |
| --- | --- |

a)

aastane reisijateveo kogumaht ületab 0,1 % kõigi liidu meresadamate aastasest reisijateveo kogumahust. Selle kogumahu võrdlusalus on viimane kättesaadav kolme aasta keskmine, mis põhineb Eurostati avaldatud statistikal;

| b) | aastane veoste kogumaht – puist- või muu lasti käitlemisel – ületab 0,1 % kõigis liidu meresadamates aasta jooksul käideldud veoste kogumahust. Selle kogumahu võrdlusalus on viimane kättesaadav kolme aasta keskmine, mis põhineb Eurostati avaldatud statistikal; |
| --- | --- |

b)

aastane veoste kogumaht – puist- või muu lasti käitlemisel – ületab 0,1 % kõigis liidu meresadamates aasta jooksul käideldud veoste kogumahust. Selle kogumahu võrdlusalus on viimane kättesaadav kolme aasta keskmine, mis põhineb Eurostati avaldatud statistikal;

| c) | meresadam asub saarel ja on üldvõrgus ainus juurdepääsukoht NUTS 3. tasandi piirkonnale; |
| --- | --- |

c)

meresadam asub saarel ja on üldvõrgus ainus juurdepääsukoht NUTS 3. tasandi piirkonnale;

| d) | meresadam asub äärepoolseimas või keskusest kaugel olevas piirkonnas, üle 200 km kaugusel muust lähimast üldvõrgu sadamast. |
| --- | --- |

d)

meresadam asub äärepoolseimas või keskusest kaugel olevas piirkonnas, üle 200 km kaugusel muust lähimast üldvõrgu sadamast.

3.   Meretransporditaristuga seotud seadmed võivad hõlmata eelkõige liikluse ja veoste korraldamise seadmeid, kahjulike mõjude, sealhulgas kahjulike keskkonnamõjude vähendamise seadmeid, ja alternatiivkütuste kasutamise seadmeid, aastaringse laevatatavuse tagamise seadmeid, sealhulgas jäälõhkumis-, hüdroloogiliste uuringute ning sadama ja sadama ümbruse süvendamis-, hooldus- ja kaitseseadmeid.

Artikkel 21

Meremagistraalid

1.   Meremagistraalid moodustavad üleeuroopalise transpordivõrgu merelise mõõtme olles üheks teguriks, mis aitab saavutada Euroopa piirideta meretranspordiruumi. Need koosnevad lähimereliinidest, sadamatest, seonduvast meretaristust, seadmetest ja vahenditest ning lihtsustatud haldustoimingutest, mis võimaldavad teostada lühimerevedusid või mere-jõeteenuseid, sealhulgas sisemaaühendusi, vähemalt kahe sadama vahel. Meremagistraalid hõlmavad järgmist:

| a) | mereühendused üldvõrgu meresadamate vahel või üldvõrgu sadama ja kolmanda riigi sadama vahel, kui kõnealused ühendused on liidule strateegiliselt tähtsad; |
| --- | --- |

a)

mereühendused üldvõrgu meresadamate vahel või üldvõrgu sadama ja kolmanda riigi sadama vahel, kui kõnealused ühendused on liidule strateegiliselt tähtsad;

| b) | sadamarajatised, väljaspool sadamaala paiknevad, aga sadama tööga seotud kaubaveoterminalid, logistikaplatvormid ja kaubakäitluskeskused, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT), nagu elektroonilised logistikakorraldussüsteemid, ohutuse ja turvalisuse ning haldus- ja tollimenetlused vähemalt ühes liikmesriigis; |
| --- | --- |

b)

sadamarajatised, väljaspool sadamaala paiknevad, aga sadama tööga seotud kaubaveoterminalid, logistikaplatvormid ja kaubakäitluskeskused, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT), nagu elektroonilised logistikakorraldussüsteemid, ohutuse ja turvalisuse ning haldus- ja tollimenetlused vähemalt ühes liikmesriigis;

| c) | taristu otseseks maale- ja merelepääsuks. |
| --- | --- |

c)

taristu otseseks maale- ja merelepääsuks.

2.   Üleeuroopalise transpordivõrgu meremagistraalidega seotud ühishuviprojekti ettepaneku peavad tegema vähemalt kaks liikmesriiki. Meremagistraalid koosnevad järgmisest:

| a) | põhivõrgu mereühendus ja selle sisemaaühendused kahe või enama põhivõrku kuuluva sadama vahel või |
| --- | --- |

a)

põhivõrgu mereühendus ja selle sisemaaühendused kahe või enama põhivõrku kuuluva sadama vahel või

| b) | mereühendus ja selle sisemaaühendused põhivõrgu sadama ja üldvõrgu sadamate vahel erilise tähelepanuga põhi- ja üldvõrgu sadamate sisemaaühendustel. |
| --- | --- |

b)

mereühendus ja selle sisemaaühendused põhivõrgu sadama ja üldvõrgu sadamate vahel erilise tähelepanuga põhi- ja üldvõrgu sadamate sisemaaühendustel.

3.   Üleeuroopalise transpordivõrgu meremagistraalidega seotud ühishuviprojektid võivad hõlmata ka tegevust, mis toob laialdasemat kasu ega ole seotud konkreetsete sadamatega, nagu teenused ja meetmed isikute ja kaupade liikuvuse toetamiseks, keskkonnatoime parandamise meetmed, näiteks kaldaelektriga varustamise kaudu, mis võimaldavad laevadel heiteid vähendada, jäälõhkumiseks vajalike seadmete kättesaadavaks tegemine, aastaringse laevatatavuse tagamine, süvendustööd ja alternatiivsete kütusetankimisvõimaluste loomine, samuti protsesside, menetluste ja inimfaktori optimeerimine, IKT platvormid ja infosüsteemid, sealhulgas liikluskorralduse ja elektroonilise aruandluse süsteemid.

4.   Kahe aasta jooksul pärast meremagistraalide koordinaatori ametisse nimetamist kooskõlas artikliga 45 esitab see koordinaator meremagistraalide üksikasjaliku rakenduskava, mis põhineb liidu meretranspordi valdkonnaga seotud kogemustel ja muutustel ning meremagistraalide liiklusprognoosidel.

Artikkel 22

Transporditaristule esitatavad nõuded

1.   Liikmesriigid tagavad, et:

| a) | meresadamad on ühendatud üldvõrgu raudteeliinide või maanteede ja võimaluse korral siseveeteedega, v.a juhul, kui füüsilised piirangud seda ühendust takistavad; |
| --- | --- |

a)

meresadamad on ühendatud üldvõrgu raudteeliinide või maanteede ja võimaluse korral siseveeteedega, v.a juhul, kui füüsilised piirangud seda ühendust takistavad;

| b) | meresadam, mis teenindab kaubavedu, pakub vähemalt üht kasutajatele mittediskrimineerivalt avatud terminali ja et kohaldatakse läbipaistvaid tasusid; |
| --- | --- |

b)

meresadam, mis teenindab kaubavedu, pakub vähemalt üht kasutajatele mittediskrimineerivalt avatud terminali ja et kohaldatakse läbipaistvaid tasusid;

| c) | merekanalid, sadamate faarvaatrid ja estuaarid ühendavad kahte merd või tagavad juurdepääsu merelt meresadamatesse ning vastavad vähemalt VI klassi siseveeteedele. |
| --- | --- |

c)

merekanalid, sadamate faarvaatrid ja estuaarid ühendavad kahte merd või tagavad juurdepääsu merelt meresadamatesse ning vastavad vähemalt VI klassi siseveeteedele.

2.   Liikmesriigid tagavad, et sadamas on seadmed, mis on vajalikud laevade keskkonnahoidlikkusele kaasa aitamiseks sadamates, eelkõige laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmed vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/59/EÜ (31) ning kooskõlas muu asjakohase liidu õigusega.

3.   Liikmesriigid rakendavad laevaliikluse seire- ja teabesüsteemi ning süsteemi SafeSeaNet kooskõlas direktiiviga 2002/59/EÜ ja võtavad kasutusele e-merendusteenused, sealhulgas eelkõige meretranspordi ühtse liidese teenused, nagu on sätestatud direktiivis 2010/65/EL.

Artikkel 23

Meretaristu arendamise prioriteedid

Meretaristuga seotud ühishuviprojektide edendamisel ja lisaks artiklis 10 sätestatud üldistele prioriteetidele käsitatakse prioriteetsena järgmist:

| a) | meremagistraalide, sealhulgas lühimerevedude edendamine, maismaaühenduste arendamise edendamine ning eeskätt selliste meetmete väljatöötamine, mis vähendavad meretranspordi keskkonnatoimet kooskõlas liidu õigusest ja asjakohastest rahvusvahelistest kokkulepetest tulenevate nõuetega; |
| --- | --- |

a)

meremagistraalide, sealhulgas lühimerevedude edendamine, maismaaühenduste arendamise edendamine ning eeskätt selliste meetmete väljatöötamine, mis vähendavad meretranspordi keskkonnatoimet kooskõlas liidu õigusest ja asjakohastest rahvusvahelistest kokkulepetest tulenevate nõuetega;

| b) | meresadamate ühendamine siseveeteedega; |
| --- | --- |

b)

meresadamate ühendamine siseveeteedega;

| c) | laevaliikluse seire- ja teabesüsteemi ning e-merendusteenuste rakendamine; |
| --- | --- |

c)

laevaliikluse seire- ja teabesüsteemi ning e-merendusteenuste rakendamine;

| d) | uute tehnoloogiate ja uuenduste kasutuselevõtt alternatiivkütuste, sealhulgas veeldatud maagaasi, ja energiatõhusa meretranspordi edendamiseks; |
| --- | --- |

d)

uute tehnoloogiate ja uuenduste kasutuselevõtt alternatiivkütuste, sealhulgas veeldatud maagaasi, ja energiatõhusa meretranspordi edendamiseks;

| e) | sadamaalal transporditoimingute tegemiseks vajaliku taristu ajakohastamine ja läbilaskevõime suurendamine. |
| --- | --- |

e)

sadamaalal transporditoimingute tegemiseks vajaliku taristu ajakohastamine ja läbilaskevõime suurendamine.

5.   JAGU

Lennutransporditaristu

Artikkel 24

Taristu osad

1.   Lennutransporditaristu koosneb eelkõige järgmisest:

| a) | õhuruum, lennuliinid ja -teed; |
| --- | --- |

a)

õhuruum, lennuliinid ja -teed;

| b) | lennujaamad; |
| --- | --- |

b)

lennujaamad;

| c) | lennujaamade ühendused üleeuroopalise transpordivõrgu muude transpordiliikidega; |
| --- | --- |

c)

lennujaamade ühendused üleeuroopalise transpordivõrgu muude transpordiliikidega;

| d) | seotud seadmed; |
| --- | --- |

d)

seotud seadmed;

| e) | aeronavigatsioonisüsteemid, sealhulgas Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteem (SESARi süsteem). |
| --- | --- |

e)

aeronavigatsioonisüsteemid, sealhulgas Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteem (SESARi süsteem).

2.   Lennujaamad peavad vastama ühele järgmistest kriteeriumidest:

| a) | reisilennujaamade puhul moodustab aastane reisijateveo kogumaht vähemalt 0,1 % kõigi liidu lennujaamade aastasest reisijateveo kogumahust, välja arvatud kui asjaomane lennujaam asub lähimast üldvõrgu lennujaamast rohkem kui 100 km kaugusel või rohkem kui 200 km kaugusel, kui piirkonnas, milles see asub, on kiirraudteeliin; |
| --- | --- |

a)

reisilennujaamade puhul moodustab aastane reisijateveo kogumaht vähemalt 0,1 % kõigi liidu lennujaamade aastasest reisijateveo kogumahust, välja arvatud kui asjaomane lennujaam asub lähimast üldvõrgu lennujaamast rohkem kui 100 km kaugusel või rohkem kui 200 km kaugusel, kui piirkonnas, milles see asub, on kiirraudteeliin;

| b) | kaubaveolennujaamade puhul moodustab aastane veoste kogumaht vähemalt 0,2 % kõigi liidu lennujaamade aastasest veoste kogumahust. |
| --- | --- |

b)

kaubaveolennujaamade puhul moodustab aastane veoste kogumaht vähemalt 0,2 % kõigi liidu lennujaamade aastasest veoste kogumahust.

Aastane reisijateveo kogumaht või veoste kogumaht põhinevad viimasel kättesaadaval kolme aasta keskmisel, mille on avaldanud Eurostat.

Artikkel 25

Transporditaristule esitatavad nõuded

1.   Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil asuvates lennujaamades on vähemalt üks kõikidele ettevõtjatele mittediskrimineerivalt avatud terminal kus võetakse läbipaistvaid, asjakohaseid ja õiglasi tasusid.

2.   Liikmesriigid tagavad, et üldvõrgu lennutransporditaristu suhtes kohaldatakse ühiseid põhinõudeid, mille eesmärk on kaitsta tsiviillennundust ebaseadusliku sekkumise eest ja mille liit on vastu võtnud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 300/20022 (32).

3.   Liikmesriigid tagavad, et lennuliikluskorralduse taristu võimaldab „Ühtse Euroopa taeva” rakendamist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 549/2004, (33) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 550/2004, (34) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 551/2004 (35) ning määrusega (EÜ) nr 552/2004, ning lennutranspordi toimingute rakendamist, et parandada Euroopa lennundussüsteemi, rakenduseeskirjade ja liidu spetsifikatsioonide toimimist ja jätkusuutlikkust.

Artikkel 26

Lennutransporditaristu arendamise prioriteedid

Lennutransporditaristuga seotud ühishuviprojektide edendamisel ja lisaks artiklis 10 sätestatud üldistele prioriteetidele käsitatakse prioriteetsena järgmist:

| a) | lennujaamade läbilaskevõime suurendamine; |
| --- | --- |

a)

lennujaamade läbilaskevõime suurendamine;

| b) | „Ühtse Euroopa taeva” ja lennuliikluse korraldamise süsteemide, eelkõige SESARi süsteemi rakendamise toetamine; |
| --- | --- |

b)

„Ühtse Euroopa taeva” ja lennuliikluse korraldamise süsteemide, eelkõige SESARi süsteemi rakendamise toetamine;

| c) | lennujaamade mitmeliigiliste ühenduste parandamine muude transpordiliikide taristutega; |
| --- | --- |

c)

lennujaamade mitmeliigiliste ühenduste parandamine muude transpordiliikide taristutega;

| d) | jätkusuutlikkuse suurendamine ning lennundusest tuleneva keskkonnamõju vähendamine. |
| --- | --- |

d)

jätkusuutlikkuse suurendamine ning lennundusest tuleneva keskkonnamõju vähendamine.

6.   JAGU

Mitmeliigilise transpordi taristu

Artikkel 27

Taristu osad

Kaubaterminalid või logistikaplatvormid peavad vastama vähemalt ühele järgmistest kriteeriumidest:

| a) | ümberlaaditud veose kogumaht ületab mittepuistlasti puhul aastas 800 000 tonni ning puistlasti puhul 0,1 % kõigis liidu meresadamates aasta jooksul käideldud veoste kogumahust; |
| --- | --- |

a)

ümberlaaditud veose kogumaht ületab mittepuistlasti puhul aastas 800 000 tonni ning puistlasti puhul 0,1 % kõigis liidu meresadamates aasta jooksul käideldud veoste kogumahust;

| b) | kui NUTS 2. tasandi piirkonnas ei ole punktile a vastavat kaubaterminali või logistikaplatvormi, on terminaliks või platvormiks asjaomase liikmesriigi määratud peamine logistikaplatvorm või kaubaterminal, mis on seotud vähemalt selle NUTS 2. tasandi piirkonna maanteede ja raudteedega, või liikmesriikide puhul, kus ei ole raudteesüsteemi, ainult maanteedega. |
| --- | --- |

b)

kui NUTS 2. tasandi piirkonnas ei ole punktile a vastavat kaubaterminali või logistikaplatvormi, on terminaliks või platvormiks asjaomase liikmesriigi määratud peamine logistikaplatvorm või kaubaterminal, mis on seotud vähemalt selle NUTS 2. tasandi piirkonna maanteede ja raudteedega, või liikmesriikide puhul, kus ei ole raudteesüsteemi, ainult maanteedega.

Artikkel 28

Transporditaristule esitatavad nõuded

1.   Liikmesriigid tagavad õiglasel ja mittediskrimineerival viisil, et:

| a) | transpordiliigid ühendatakse mõne järgmise kohaga: kaubaterminalid, reisijaamad, siseveesadamad, lennujaamad ja meresadamad, et tagada mitmeliigiline reisijate- ja kaubavedu; |
| --- | --- |

a)

transpordiliigid ühendatakse mõne järgmise kohaga: kaubaterminalid, reisijaamad, siseveesadamad, lennujaamad ja meresadamad, et tagada mitmeliigiline reisijate- ja kaubavedu;

| b) | ilma et see piiraks kehtiva liidu ja siseriikliku õiguse kohaldamist, peavad kaubaveoterminalid ja logistikaplatvormid, sisevee- ja meresadamad ning veoseid käitlevad lennujaamad olema varustatud teabevoogude edastamiseks selle taristu piires ja logistikaahelas kasutatavate transpordiliikide vahel. Sellised süsteemid peavad eelkõige andma reaalajas teavet taristu vaba läbilaskevõime ja liiklusvoogude kohta, võimaldama positsioneerimist, jälgimist ja teekonna tuvastamist ning tagama ohutuse ja turvalisuse kogu mitmeliigilist transporti hõlmava teekonna ulatuses; |
| --- | --- |

b)

ilma et see piiraks kehtiva liidu ja siseriikliku õiguse kohaldamist, peavad kaubaveoterminalid ja logistikaplatvormid, sisevee- ja meresadamad ning veoseid käitlevad lennujaamad olema varustatud teabevoogude edastamiseks selle taristu piires ja logistikaahelas kasutatavate transpordiliikide vahel. Sellised süsteemid peavad eelkõige andma reaalajas teavet taristu vaba läbilaskevõime ja liiklusvoogude kohta, võimaldama positsioneerimist, jälgimist ja teekonna tuvastamist ning tagama ohutuse ja turvalisuse kogu mitmeliigilist transporti hõlmava teekonna ulatuses;

| c) | ilma et see piiraks kehtiva liidu ja siseriikliku õiguse kohaldamist, tuleb hõlbustada pidevat reisiliiklust üldvõrgus asjakohaste seadmete ja telemaatiliste rakenduste olemasoluga raudtee-, bussi- ja lennujaamades ning vajaduse korral mere- ja siseveesadamates. |
| --- | --- |

c)

ilma et see piiraks kehtiva liidu ja siseriikliku õiguse kohaldamist, tuleb hõlbustada pidevat reisiliiklust üldvõrgus asjakohaste seadmete ja telemaatiliste rakenduste olemasoluga raudtee-, bussi- ja lennujaamades ning vajaduse korral mere- ja siseveesadamates.

2.   Kaubaterminalid on varustatud kraanade, konveierite ja muude seadmetega kauba tõstmiseks ühelt transpordiliigilt teisele ning kauba paigutamiseks ja ladustamiseks.

Artikkel 29

Mitmeliigilise transporditaristu arendamise prioriteedid

Mitmeliigilise transporditaristuga seotud ühishuviprojektide edendamisel ja lisaks artiklis 10 sätestatud üldistele prioriteetidele käsitatakse prioriteetsena järgmist:

| a) | üldvõrgu taristu tõhus ühendamine ja integreerimine, vajaduse korral ka juurdepääsutaristu ning kaubaterminalide ja logistikaplatvormide kaudu; |
| --- | --- |

a)

üldvõrgu taristu tõhus ühendamine ja integreerimine, vajaduse korral ka juurdepääsutaristu ning kaubaterminalide ja logistikaplatvormide kaudu;

| b) | mitmeliigilise transpordi peamiste tehniliste ja haldustakistuste kõrvaldamine; |
| --- | --- |

b)

mitmeliigilise transpordi peamiste tehniliste ja haldustakistuste kõrvaldamine;

| c) | sujuva teabevoo arendamine transpordiliikide vahel ning mitmeliigilise transpordi ja üheliigilise transpordi teenuste osutamine üleeuroopalises transpordisüsteemis. |
| --- | --- |

c)

sujuva teabevoo arendamine transpordiliikide vahel ning mitmeliigilise transpordi ja üheliigilise transpordi teenuste osutamine üleeuroopalises transpordisüsteemis.

7.   JAGU

Üldsätted

Artikkel 30

Linnatranspordisõlmed

Liikmesriikide eesmärk üldvõrgu arendamisel linnatranspordisõlmedes on võimaluse korral tagada:

| a) | reisijateveo puhul: üldvõrgu raudtee-, maantee-, lennu- ning vajaduse korral sisevee- ja meretransporditaristu omavaheline ühendamine; |
| --- | --- |

a)

reisijateveo puhul: üldvõrgu raudtee-, maantee-, lennu- ning vajaduse korral sisevee- ja meretransporditaristu omavaheline ühendamine;

| b) | kaubaveo puhul: üldvõrgu raudtee-, maantee- ning vajaduse korral sisevee-, lennu- ja mere- taristu omavaheline ühendamine; |
| --- | --- |

b)

kaubaveo puhul: üldvõrgu raudtee-, maantee- ning vajaduse korral sisevee-, lennu- ja mere- taristu omavaheline ühendamine;

| c) | üldvõrgu eri raudteejaamade, sadamate või lennujaamade nõuetekohane ühendamine linnatranspordisõlmes; |
| --- | --- |

c)

üldvõrgu eri raudteejaamade, sadamate või lennujaamade nõuetekohane ühendamine linnatranspordisõlmes;

| d) | üldvõrgu taristu ning piirkondliku ja kohaliku liikluse ja linnade kaubaveo taristu sujuv ühendamine, sealhulgas logistika- ja jaotuskeskuste rajamine; |
| --- | --- |

d)

üldvõrgu taristu ning piirkondliku ja kohaliku liikluse ja linnade kaubaveo taristu sujuv ühendamine, sealhulgas logistika- ja jaotuskeskuste rajamine;

| e) | linnaalasid läbiva raudtee- ja maanteetranspordi negatiivsete mõjude leevendamine, mis võib hõlmata ka linnadest möödasuunamist; |
| --- | --- |

e)

linnaalasid läbiva raudtee- ja maanteetranspordi negatiivsete mõjude leevendamine, mis võib hõlmata ka linnadest möödasuunamist;

| f) | vähese müraga ja vähese CO2-heitega tõhusa kaubaveo edendamine linnades. |
| --- | --- |

f)

vähese müraga ja vähese CO2-heitega tõhusa kaubaveo edendamine linnades.

Artikkel 31

Telemaatilised rakendused

1.   Telemaatilised rakendused peavad võimaldama liikluse korraldamist ja teabevahetust mitmeliigilise transpordi toiminguteks kasutatavate transpordiliikide piires ja nende vahel ning transpordiga seotud lisaväärtusteenuseid, mis suurendavad ohutust, turvalisust ja keskkonnahoidlikkust ning lihtsustavad haldusmenetlusi. Telemaatilised rakendused hõlbustavad üldvõrgu taristu ning piirkondliku ja kohaliku transpordi taristu sujuvat ühendamist.

2.   Telemaatilised rakendused võetakse võimaluse korral kogu liidus kasutusele, eesmärgiga võimaldada luua kõikides liikmesriikides koostalitlusvõimelised põhisuutlikkused.

3.   Käesolevas artiklis osutatud telemaatilised rakendused hõlmavad asjaomaste transpordiliikide puhul eelkõige järgmist:

| — | raudteede puhul: Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem (ERTMS); |
| --- | --- |

—

raudteede puhul: Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem (ERTMS);

| — | siseveeteede puhul: jõeteabeteenused; |
| --- | --- |

—

siseveeteede puhul: jõeteabeteenused;

| — | maanteetranspordi puhul: arukad transpordisüsteemid; |
| --- | --- |

—

maanteetranspordi puhul: arukad transpordisüsteemid;

| — | meretranspordi puhul: laevaliikluse seire- ja teabesüsteem ning e-merendusteenused, kaasa arvatud ühtse liidese teenused, nagu meretranspordi ühtne liides, sadamakogukonna teabesüsteemid ja asjaomased tolliteabesüsteemid; |
| --- | --- |

—

meretranspordi puhul: laevaliikluse seire- ja teabesüsteem ning e-merendusteenused, kaasa arvatud ühtse liidese teenused, nagu meretranspordi ühtne liides, sadamakogukonna teabesüsteemid ja asjaomased tolliteabesüsteemid;

| — | lennutranspordi puhul: lennuliikluse korraldamise süsteemid, eelkõige need, mis tulenevad SESARi süsteemist. |
| --- | --- |

—

lennutranspordi puhul: lennuliikluse korraldamise süsteemid, eelkõige need, mis tulenevad SESARi süsteemist.

Artikkel 32

Säästvad kaubaveoteenused

Liikmesriigid pööravad erilist tähelepanu ühishuviprojektidele, millega tagatakse tõhusad üldvõrgu taristut kasutavad kaubaveoteenused ja aidatakse vähendada CO2-heidet ning muid negatiivseid keskkonnamõjusid ning mille eesmärk on:

| a) | soodustada transporditaristu säästvat kasutamist, sealhulgas selle tõhusat haldamist; |
| --- | --- |

a)

soodustada transporditaristu säästvat kasutamist, sealhulgas selle tõhusat haldamist;

| b) | edendada innovatiivsete transporditeenuste kasutamist, sealhulgas meremagistraalide, telemaatiliste rakenduste ja täiendava taristu väljaarendamise abil, mis on vajalikud peamiselt kõnealuste teenustega seotud keskkonna- ja ohutuseesmärkide saavutamiseks, ning asjakohaste juhtimisstruktuuride loomise abil; |
| --- | --- |

b)

edendada innovatiivsete transporditeenuste kasutamist, sealhulgas meremagistraalide, telemaatiliste rakenduste ja täiendava taristu väljaarendamise abil, mis on vajalikud peamiselt kõnealuste teenustega seotud keskkonna- ja ohutuseesmärkide saavutamiseks, ning asjakohaste juhtimisstruktuuride loomise abil;

| c) | hõlbustada mitmeliigilise transpordi teenuseid, sealhulgas vajalikke kaasnevaid teabevooge, ja parandada transporditeenuste osutajate vahelist koostööd; |
| --- | --- |

c)

hõlbustada mitmeliigilise transpordi teenuseid, sealhulgas vajalikke kaasnevaid teabevooge, ja parandada transporditeenuste osutajate vahelist koostööd;

| d) | soodustada ressursitõhusust ja tõhusust CO2 heitkoguste seisukohast, eelkõige sõidukite veojõu, sõitmise/liikumapanemise, süsteemide ja toimingute kavandamise valdkonnas; |
| --- | --- |

d)

soodustada ressursitõhusust ja tõhusust CO2 heitkoguste seisukohast, eelkõige sõidukite veojõu, sõitmise/liikumapanemise, süsteemide ja toimingute kavandamise valdkonnas;

| e) | analüüsida ja anda teavet sõidukite omaduste ja talitluse, haldusnõuete ja inimressursside kohta; |
| --- | --- |

e)

analüüsida ja anda teavet sõidukite omaduste ja talitluse, haldusnõuete ja inimressursside kohta;

| f) | parandada ühendusi liidu kõige haavatavamate ja kõige enam isoleeritud piirkondadega, eelkõige äärepoolseimate piirkondade, saarte, äärepoolsete ja mägiste piirkondadega. |
| --- | --- |

f)

parandada ühendusi liidu kõige haavatavamate ja kõige enam isoleeritud piirkondadega, eelkõige äärepoolseimate piirkondade, saarte, äärepoolsete ja mägiste piirkondadega.

Artikkel 33

Uued tehnoloogialahendused ja innovatsioon

Selleks, et üldvõrk saaks pidada sammu innovatiivse tipptehnoloogia arengu ja kasutamisega, peab see eelkõige:

| a) | toetama ja edendama innovatiivsetele ja säästvatele transporditehnoloogialahendustele ülemineku kaudu transpordi CO2-heite vähendamist; |
| --- | --- |

a)

toetama ja edendama innovatiivsetele ja säästvatele transporditehnoloogialahendustele ülemineku kaudu transpordi CO2-heite vähendamist;

| b) | võimaldama vähendada kõigi transpordiliikide CO2-heidet, soodustades energiatõhusust ning alternatiivsete jõuseadmete, sealhulgas elektrivarustussüsteemide kasutamist ning asjakohase taristu rajamist. Selline taristu võib hõlmata võrke ja muid energiavarustuseks vajalikke vahendeid, võtta arvesse taristu–sõiduki liidest ja hõlmata telemaatilisi rakendusi; |
| --- | --- |

b)

võimaldama vähendada kõigi transpordiliikide CO2-heidet, soodustades energiatõhusust ning alternatiivsete jõuseadmete, sealhulgas elektrivarustussüsteemide kasutamist ning asjakohase taristu rajamist. Selline taristu võib hõlmata võrke ja muid energiavarustuseks vajalikke vahendeid, võtta arvesse taristu–sõiduki liidest ja hõlmata telemaatilisi rakendusi;

| c) | suurendama isikute ja kaubaveo liikumise ohutust ja säästlikkust; |
| --- | --- |

c)

suurendama isikute ja kaubaveo liikumise ohutust ja säästlikkust;

| d) | parandama võrgu toimimist, juhtimist, juurdepääsetavust, koostalitlusvõimet, mitmeliigilisust ja tõhusust, muuhulgas mitmeliigilise piletimüügi ning reisigraafikute koordineerimise kaudu; |
| --- | --- |

d)

parandama võrgu toimimist, juhtimist, juurdepääsetavust, koostalitlusvõimet, mitmeliigilisust ja tõhusust, muuhulgas mitmeliigilise piletimüügi ning reisigraafikute koordineerimise kaudu;

| e) | edendama tõhusaid mooduseid anda kõigile kodanikele kättesaadavat ja mõistetavat teavet transpordiühenduste, koostalitluse ja mitmeliigilisuse kohta; |
| --- | --- |

e)

edendama tõhusaid mooduseid anda kõigile kodanikele kättesaadavat ja mõistetavat teavet transpordiühenduste, koostalitluse ja mitmeliigilisuse kohta;

| f) | edendama väliskulude, nagu ummikute, tervisekahju ja igat liiki saastuse, sealhulgas müra ja heitega seotud kulude vähendamise meetmeid; |
| --- | --- |

f)

edendama väliskulude, nagu ummikute, tervisekahju ja igat liiki saastuse, sealhulgas müra ja heitega seotud kulude vähendamise meetmeid;

| g) | võtma kasutusele turvalisustehnoloogia ja võrkude ühilduvad identifitseerimisstandardid; |
| --- | --- |

g)

võtma kasutusele turvalisustehnoloogia ja võrkude ühilduvad identifitseerimisstandardid;

| h) | suurendama vastupanuvõimelisust kliimamuutustele; |
| --- | --- |

h)

suurendama vastupanuvõimelisust kliimamuutustele;

| i) | edendama telemaatiliste rakenduste arendamist ja kasutamist transpordiliikide piires ja vahel. |
| --- | --- |

i)

edendama telemaatiliste rakenduste arendamist ja kasutamist transpordiliikide piires ja vahel.

Artikkel 34

Ohutu ja turvaline taristu

Liikmesriigid kannavad nõuetekohaselt hoolt selle eest, et transporditaristu tagab reisijate ja kauba ohutu ja turvalise liikumise.

Artikkel 35

Kliimamuutustekindel taristu ja õnnetustele vastupidavus

Taristu planeerimisel peaksid liikmesriigid võtma nõuetekohaselt arvesse kliimamuutustele ja keskkonnakatastroofidele vastupanuvõime suurendamist.

Artikkel 36

Keskkonnakaitse

Plaanide ja projektide keskkonnamõju hindamine viiakse läbi vastavalt kehtivale liidu keskkonnaalasele õigusele, sealhulgas vastavalt direktiividele 92/43/EMÜ, 2000/60/EÜ, 2001/42/EÜ, 2009/147/EÜ ja 2011/92/EL.

Artikkel 37

Kõikide kasutajate juurdepääs

Transporditaristu võimaldab kõikide kasutajate, eelkõige eakate, piiratud liikumisvõimega isikute ja puudega reisijate sujuvat liikuvust ja juurdepääsu.

Transporditaristu kavandamine ja rajamine peab olema kooskõlas liidu õiguses sätestatud asjakohaste nõuetega.

III   PEATÜKK

PÕHIVÕRK

Artikkel 38

Põhivõrgu tunnused

1.   I lisas sisalduvatel kaartidel näidatud põhivõrk koosneb nendest üldvõrgu osadest, mis on üleeuroopalise transpordivõrgu poliitika eesmärkide saavutamiseks strateegiliselt kõige olulisemad, ning järgib liiklusnõudluse kasvu ja vajadust mitmeliigilise transpordi järele. Põhivõrk aitab eelkõige toime tulla üha suureneva liikuvusega ja tagada kõrge ohutusstandardi ning aitab arendada vähese CO2-heitega transpordisüsteemi.

2.   Põhivõrk on transpordisõlmede abil ühendatud ja tagab ühendused liikmesriikide vahel ja naaberriikide transporditaristu võrkudega.

3.   Ilma, et see piiraks artikli 1 lõike 4 ning artikli 41 lõigete 2 ja 3 kohaldamist, võtavad liikmesriigid põhivõrgu arendamiseks asjakohaseid meetmeid, et täita käesoleva peatüki sätted 31. detsembriks 2030.

Artikli 54 kohaselt hindab komisjon 31. detsembriks 2023 põhivõrgu rakendamist.

Artikkel 39

Taristule esitatavad nõuded

1.   Selleks, et tagada transporditaristu ressursitõhus kasutamine nii reisijate kui ka kaupade transportimisel ja piisav läbilaskevõime, tuleb arvesse võtta innovatiivseid tehnoloogiaid, telemaatilisi rakendusi ning regulatiivseid ja juhtimismeetmeid.

2.   Põhivõrgu taristu peab vastama kõikidele II peatüki nõuetele. Lisaks peab põhivõrgu taristu vastama järgmistele nõuetele, ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist:

| a) | raudteetransporditaristu puhul:






  i) | raudteeliinide ja sellises ulatuses, mil see on vajalik, elektrirongide käitamiseks, ka haruraudteede täielik elektriga varustatus; |
| --- | --- | --- |

a)

raudteetransporditaristu puhul:

i)

raudteeliinide ja sellises ulatuses, mil see on vajalik, elektrirongide käitamiseks, ka haruraudteede täielik elektriga varustatus;

| ii) | põhivõrgu kaubaveoliinid, mida on nimetatud I lisas: teljekoormus vähemalt 22,5 t, liini maksimaalne lubatud kiirus 100 km/h ja võimalus kasutada ronge pikkusega 740 m; |
| --- | --- |

ii)

põhivõrgu kaubaveoliinid, mida on nimetatud I lisas: teljekoormus vähemalt 22,5 t, liini maksimaalne lubatud kiirus 100 km/h ja võimalus kasutada ronge pikkusega 740 m;

| iii) | ERTMSi täielik kasutuselevõtmine; |
| --- | --- |

iii)

ERTMSi täielik kasutuselevõtmine;

| iv) | uute raudteeliinide nominaalne rööpmelaius: 1 435 mm, välja arvatud juhtudel, kui uus liin on sellise võrgu pikendus, mille rööpmevahe on erinev Euroopa Liidu peamiste raudteeliinide rööpmevahest ning mis on peamistest liinidest eraldatud; |
| --- | --- |

iv)

uute raudteeliinide nominaalne rööpmelaius: 1 435 mm, välja arvatud juhtudel, kui uus liin on sellise võrgu pikendus, mille rööpmevahe on erinev Euroopa Liidu peamiste raudteeliinide rööpmevahest ning mis on peamistest liinidest eraldatud;

Isoleeritud võrkude suhtes punktides i–iii toodud nõudeid ei kohaldata;

| b) | siseveetee- ja meretransporditaristu:






  — | keskkonnasõbralike alternatiivkütuste kättesaadavus; |
| --- | --- | --- |

b)

siseveetee- ja meretransporditaristu:

—

keskkonnasõbralike alternatiivkütuste kättesaadavus;

| c) | maanteetransporditaristu:






  — | artikli 17 lõike 3 punktist a või b tulenevad nõuded; |
| --- | --- | --- |

c)

maanteetransporditaristu:

—

artikli 17 lõike 3 punktist a või b tulenevad nõuded;

| — | puhkealade rajamine kiirteedele ligikaudu iga 100 km tagant vastavalt ühiskonna, turu ja keskkonna vajadustele, muu hulgas selleks, et ärieesmärgil maanteekasutajatel oleks sobival hulgal parkimiskohti, kus on tagatud asjakohasel tasemel ohutus ja turvalisus; |
| --- | --- |

—

puhkealade rajamine kiirteedele ligikaudu iga 100 km tagant vastavalt ühiskonna, turu ja keskkonna vajadustele, muu hulgas selleks, et ärieesmärgil maanteekasutajatel oleks sobival hulgal parkimiskohti, kus on tagatud asjakohasel tasemel ohutus ja turvalisus;

| — | keskkonnasõbralike alternatiivkütuste kättesaadavus; |
| --- | --- |

—

keskkonnasõbralike alternatiivkütuste kättesaadavus;

| d) | lennutransporditaristu:






  — | keskkonnasõbralike alternatiivkütuste kättesaadavuse tagamise suutlikkus. |
| --- | --- | --- |

d)

lennutransporditaristu:

—

keskkonnasõbralike alternatiivkütuste kättesaadavuse tagamise suutlikkus.

3.   Ilma et see piiraks direktiivi 2008/57/EÜ kohaldamist, võib komisjon liikmesriigi taotlusel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel lubada raudteetransporditaristu puhul erandeid seoses rongi pikkuse, ERTMSi, teljekoormuse, elektrifitseerimise ja liini maksimaalse lubatud kiirusega.

Komisjon võib liikmesriigi taotlusel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel lubada maanteetransporditaristu puhul erandeid artikli 17 lõike 3 punkti a või b sätete kohaldamisest, kui on tagatud asjakohane ohutustase.

Käesolevas lõikes osutatud mõiste „nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel” hõlmab juhtusid, mil taristuinvesteering ei saa olla põhjendatud sotsiaalmajandusliku kulutõhususe mõttes.

Artikkel 40

Põhivõrgu arendamine

Põhivõrku kuuluvat transporditaristut arendatakse II peatüki vastavate sätete kohaselt.

Artikkel 41

Põhivõrgu transpordisõlmed

1.   Põhivõrgu transpordisõlmed on kindlaks määratud II lisas ja hõlmavad järgmist:

| a) | linnatranspordisõlmed, sealhulgas nende sadamad ja lennujaamad; |
| --- | --- |

a)

linnatranspordisõlmed, sealhulgas nende sadamad ja lennujaamad;

| b) | mere- ja siseveesadamad; |
| --- | --- |

b)

mere- ja siseveesadamad;

| c) | piiripunktid naaberriikidega; |
| --- | --- |

c)

piiripunktid naaberriikidega;

| d) | raudtee/maanteeterminalid; |
| --- | --- |

d)

raudtee/maanteeterminalid;

| e) | reisijate- ja kaubaveoks ette nähtud lennujaamad. |
| --- | --- |

e)

reisijate- ja kaubaveoks ette nähtud lennujaamad.

2.   II lisa 2. osas osutatud põhivõrgu meresadamad peavad olema üleeuroopalise transpordivõrgu raud- ja maanteetransporditaristuga ja võimaluse korral siseveetranspordi taristuga ühendatud 31. detsembriks 2030, v.a juhul, kui füüsilised piirangud seda takistavad.

3.   II lisa 2. osas osutatud peamised lennujaamad peavad olema üleeuroopalise transpordivõrgu raud- ja maanteetransporditaristuga ühendatud 31. detsembriks 2050, v.a juhul, kui füüsilised piirangud seda ühendust takistavad. Võttes arvesse võimalikku transpordinõudlust, tuleb need lennujaamad võimaluse korral integreerida kiirraudteevõrku.

IV   PEATÜKK

PÕHIVÕRGU RAKENDAMINE PÕHIVÕRGUKORIDORIDE KAUDU

Artikkel 42

Põhivõrgukoridorid

1.   Põhivõrgukoridorid on põhivõrgu kooskõlastatud rakendamist lihtsustavad vahendid. Ressursitõhusa mitmeliigilise transpordi saavutamiseks, aidates niiviisi suurendada ühtekuuluvust parema territoriaalse koostöö kaudu, keskenduvad põhivõrgukoridorid järgmisele:

| a) | transpordiliikide integreerimine; |
| --- | --- |

a)

transpordiliikide integreerimine;

| b) | koostalitlusvõime ja |
| --- | --- |

b)

koostalitlusvõime ja

| c) | taristu kooskõlastatud arendamine, eelkõige piiriülestes lõikudes ja kitsaskohtades. |
| --- | --- |

c)

taristu kooskõlastatud arendamine, eelkõige piiriülestes lõikudes ja kitsaskohtades.

2.   Põhivõrgukoridoride abil on liikmesriikidel võimalik saavutada kooskõlastatud ja sünkroniseeritud lähenemisviis taristu investeeringutele, et läbilaskevõimet kõige tõhusamalt juhtida. Põhivõrgukoridorid toetavad koostalitlusvõimeliste liikluskorraldussüsteemide ning kui see on asjakohane, innovatsiooni ja uute tehnoloogiate ulatuslikku kasutamist.

Artikkel 43

Põhivõrgukoridoride määratlus

1.   Põhivõrgukoridorid hõlmavad kõige tähtsamaid põhivõrgu kaugtranspordivoogusid ja eelkõige on nende eesmärk parandada piiriüleseid ühendusi liidus.

2.   Põhivõrgukoridorid on mitmeliigilised ning on avatud kõigile käesoleva määrusega hõlmatud transpordiliikidele. Nad ületavad vähemalt kahe riigi piire ja hõlmavad võimaluse korral vähemalt kolme transpordiliiki, sealhulgas vajaduse korral meremagistraale.

Artikkel 44

Põhivõrgukoridoride loetelu

1.   Põhivõrgukoridoride loetelu on sätestatud määruse (EL) nr 1316/2013 lisa I osas. Liikmesriigid osalevad käesolevas peatükis sätestatu kohaselt põhivõrgukoridorides.

2.   Komisjon teeb põhivõrgukoridoride skemaatilised näitlikud kaardid kättesaadavaks sellises vormingus, mis on üldsusele lihtsalt kättesaadav.

Artikkel 45

Põhivõrgukoridoride rakendamise kooskõlastamine

1.   Komisjon nimetab kokkuleppel asjaomaste liikmesriikidega ja pärast Euroopa Parlamendi ja nõukoguga konsulteerimist põhivõrgukoridoride, Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemide ja meremagistraalide kooskõlastatud rakendamise hõlbustamiseks ametisse Euroopa koordinaatori või koordinaatorid.

2.   Euroopa koordinaatori valimisel lähtutakse eelkõige tema teadmistest seoses transpordi ning suuremate projektide rahastamise ja/või sotsiaalmajandusliku ja keskkonnamõju hindamisega, ning samuti tema kogemustest seoses Euroopa institutsioonidega.

3.   Komisjoni otsuses Euroopa koordinaatori määramise kohta täpsustatakse, kuidas tuleb lõikes 5 osutatud ülesandeid täita.

4.   Euroopa koordinaator tegutseb komisjoni nimel ja eest; komisjon osutab vajalikke sekretariaaditeenuseid. Euroopa koordinaatori volitused on seotud vastavalt ühe põhivõrgukoridoriga või ERTMSi või meremagistraalide rakendamisega.

5.   Euroopa koordinaator:

| a) | toetab asjaomase põhivõrgukoridori kooskõlastatud rakendamist ja eelkõige ühe põhivõrgukoridori tööplaani õigeaegset rakendamist; |
| --- | --- |

a)

toetab asjaomase põhivõrgukoridori kooskõlastatud rakendamist ja eelkõige ühe põhivõrgukoridori tööplaani õigeaegset rakendamist;

| b) | koostab koos liikmesriikidega koridori tööplaani ja jälgib selle rakendamist; |
| --- | --- |

b)

koostab koos liikmesriikidega koridori tööplaani ja jälgib selle rakendamist;

| c) | konsulteerib kõnealuse tööplaani ja selle rakendamise osas nõuandefoorumiga (Corridor Forum); |
| --- | --- |

c)

konsulteerib kõnealuse tööplaani ja selle rakendamise osas nõuandefoorumiga (Corridor Forum);

| d) | annab liikmesriikidele, komisjonile ja vajaduse korral kõigile muudele põhivõrgukoridori arendamisel otseselt osalevatele üksustele aru esilekerkinud probleemidest ning eelkõige sellest, kui koridori arendamine on takistatud, et aidata leida sobivaid lahendusi; |
| --- | --- |

d)

annab liikmesriikidele, komisjonile ja vajaduse korral kõigile muudele põhivõrgukoridori arendamisel otseselt osalevatele üksustele aru esilekerkinud probleemidest ning eelkõige sellest, kui koridori arendamine on takistatud, et aidata leida sobivaid lahendusi;

| e) | koostab igal aastal Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja asjaomastele liikmesriikidele aruande põhivõrgukoridori rakendamisel tehtud edusammude kohta; |
| --- | --- |

e)

koostab igal aastal Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja asjaomastele liikmesriikidele aruande põhivõrgukoridori rakendamisel tehtud edusammude kohta;

| f) | analüüsib nõudlust transporditeenuste järele, investeeringute rahastamise võimalusi ning sellise rahastamise kättesaadavuse hõlbustamise meetmeid ja tingimusi ning annab asjakohaseid soovitusi. |
| --- | --- |

f)

analüüsib nõudlust transporditeenuste järele, investeeringute rahastamise võimalusi ning sellise rahastamise kättesaadavuse hõlbustamise meetmeid ja tingimusi ning annab asjakohaseid soovitusi.

6.   Euroopa koordinaator võib koos asjaomaste liikmesriikidega pidada tööplaani ja selle rakendamise üle nõu piirkondlike ja kohalike ametiasutustega, transpordiettevõtjatega, transpordi kasutajatega ja kodanikuühiskonna esindajatega.

7.   Asjaomased liikmesriigid teevad Euroopa koordinaatoriga koostööd ning annavad talle teavet, mis on vajalik käesolevas artiklis kirjeldatud ülesannete täitmiseks, sealhulgas kõigis asjaomastes riiklikes taristukavades sisalduvat teavet koridoride väljaarendamise kohta.

8.   Ilma et see piiraks liidu ja siseriikliku õiguse kohaldamist, võib komisjon küsida Euroopa koordinaatori arvamust, kui ta vaatab läbi viimasele usaldatud põhivõrgukoridoridele liidu rahaliste vahendite eraldamise taotlusi, et tagada iga koridori järjepidevus ja areng.

9.   Kui Euroopa koordinaator ei saa oma ülesandeid ametiaja lõpuni rahuldavalt ja käesoleva artikli nõuetele vastavalt täita, võib komisjon igal ajal liikmesriikide nõusolekul lõpetada tema ametivolitused. Uue koordinaatori võib ametisse nimetada lõikes 1 sätestatud menetluse kohaselt.

Artikkel 46

Põhivõrgukoridoride juhtimine

1.   Iga põhivõrgukoridori puhul abistavad asjaomast Euroopa koordinaatorit tema tööplaani ja selle rakendamisega seotud ülesannete täitmisel sekretariaat ja nõuandefoorum (Corridor Forum). Nõuandfoorumi loob ja seda juhib kokkuleppel asjaomaste liikmesriikidega Euroopa koordinaator. Asjaomased liikmesriigid lepivad kokku neis liikmetes, kes osalevad nõuandefoorumil nende vastavat põhivõrgukoridori osa puudutavates küsimustes.

2.   Kokkuleppel asjaomaste liikmesriikidega võib koordinaator moodustada ja juhtida koridoridega tegelevaid töörühmasid, mis keskenduvad oma töös järgmisele:

| a) | transpordiliikide integreerimine; |
| --- | --- |

a)

transpordiliikide integreerimine;

| b) | koostalitlusvõime; |
| --- | --- |

b)

koostalitlusvõime;

| c) | taristu kooskõlastatud arendamine piiriülestes lõikudes. |
| --- | --- |

c)

taristu kooskõlastatud arendamine piiriülestes lõikudes.

Artikkel 47

Tööplaan

1.   Iga Euroopa koordinaator esitab 22. detsembri 2014 asjaomastele liikmesriikidele tööplaani, milles analüüsitakse koridori arengut. Pärast asjaomaste liikmesriikide poolt heakskiitmist esitatakse tööplaan Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile teadmiseks.

Tööplaan sisaldab eelkõige põhivõrgukoridoride omaduste, piiriüleste lõikude ja eesmärkide kirjeldust, järgides artiklites 4 ja 10 nimetatud eesmärke ja prioriteete. Tööplaan sisaldab järgmiste aspektide analüüsi:

| a) | koostalitlusvõimeliste liikluskorraldussüsteemide kasutuselevõtmine; |
| --- | --- |

a)

koostalitlusvõimeliste liikluskorraldussüsteemide kasutuselevõtmine;

| b) | transpordiliikidevaheliste ja -siseste füüsiliste, tehniliste, tegevuslike ja haldustakistuste kõrvaldamise ning tõhusa mitmeliigilise transpordi ja sellega seotud teenuste edendamise kava; |
| --- | --- |

b)

transpordiliikidevaheliste ja -siseste füüsiliste, tehniliste, tegevuslike ja haldustakistuste kõrvaldamise ning tõhusa mitmeliigilise transpordi ja sellega seotud teenuste edendamise kava;

| c) | vajaduse korral ühishuviprojektide väljamõtlemise, planeerimise, kavandamise, nendealaste hangete korraldamise, nende rakendamise ja nende üle teostatava järelevalve haldus- ja tehnilise suutlikkuse parandamise meetmed; |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral ühishuviprojektide väljamõtlemise, planeerimise, kavandamise, nendealaste hangete korraldamise, nende rakendamise ja nende üle teostatava järelevalve haldus- ja tehnilise suutlikkuse parandamise meetmed;

| d) | kliimamuutustest taristule tuleneva võimaliku mõju hindamine ja vajaduse korral kavandatud meetmed kliimamuutustele vastupanuvõimelisuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

d)

kliimamuutustest taristule tuleneva võimaliku mõju hindamine ja vajaduse korral kavandatud meetmed kliimamuutustele vastupanuvõimelisuse suurendamiseks;

| e) | kasvuhoonegaaside heite, müra ja vajaduse korral muude negatiivsete keskkonnamõjude vähendamise meetmed. |
| --- | --- |

e)

kasvuhoonegaaside heite, müra ja vajaduse korral muude negatiivsete keskkonnamõjude vähendamise meetmed.

Tööplaan sisaldab avalike konsultatsioonidega seotud üksikasju, mis toetavad tööplaani väljatöötamist ja selle rakendamist.

Samuti sisaldab tööplaan nõutavate investeeringute analüüsi, sealhulgas:

| — | artikli 2 lõikes 2 osutatud transporditaristu laiendamise, uuendamise või ümberkorraldamise projektide loetelu iga põhivõrgukoridoris kasutatava transpordiliigi kohta; |
| --- | --- |

—

artikli 2 lõikes 2 osutatud transporditaristu laiendamise, uuendamise või ümberkorraldamise projektide loetelu iga põhivõrgukoridoris kasutatava transpordiliigi kohta;

| — | koostöös asjaomaste liikmesriikidega kavandatud eri rahastamisallikad rahvusvahelisel, riiklikul, piirkondlikul, kohalikul ja liidu tasandil, sealhulgas võimaluse korral sihtotstarbelise ristfinantseerimise süsteemid ja erakapital, ning juba võetud kulukohustuste summa ja vajaduse korral viide liidu rahastamisprogrammidega ettenähtud liidupoolsele toetusele. |
| --- | --- |

—

koostöös asjaomaste liikmesriikidega kavandatud eri rahastamisallikad rahvusvahelisel, riiklikul, piirkondlikul, kohalikul ja liidu tasandil, sealhulgas võimaluse korral sihtotstarbelise ristfinantseerimise süsteemid ja erakapital, ning juba võetud kulukohustuste summa ja vajaduse korral viide liidu rahastamisprogrammidega ettenähtud liidupoolsele toetusele.

2.   Artikli 1 lõike 4 ja artikli 54 kohaselt ning pärast heakskiitmist asjaomaste liikmesriikide poolt võib komisjon vastu võtta rakendusaktid põhivõrgukoridori tööplaanide piiriülese ja horisontaalse mõõtme jaoks.

Pärast rakendusaktide vastuvõtmist ja kui asjaomased liikmesriigid on need heaks kiitnud, kohandab komisjon neid rakendusakte, et võtta arvesse tehtud edusamme, tekkinud viivitusi või ajakohastatud riiklikke programme.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 52 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.

3.   Euroopa koordinaator toetab liikmesriike töökava rakendamisel ning eelkõige seoses järgmisega:

| a) | investeerimiskavad, seotud kulud ja rakendamise ajakava, mida peetakse vajalikuks, et rakendada põhivõrgukoridore; |
| --- | --- |

a)

investeerimiskavad, seotud kulud ja rakendamise ajakava, mida peetakse vajalikuks, et rakendada põhivõrgukoridore;

| b) | selliste meetmete kindlaksmääramine, mille eesmärk on edendada uute tehnoloogiate kasutuselevõttu liikluse ja läbilaskevõime juhtimisel ning vajaduse korral vähendada väliskulusid, eelkõige kasvuhoonegaaside heidet ja müra. |
| --- | --- |

b)

selliste meetmete kindlaksmääramine, mille eesmärk on edendada uute tehnoloogiate kasutuselevõttu liikluse ja läbilaskevõime juhtimisel ning vajaduse korral vähendada väliskulusid, eelkõige kasvuhoonegaaside heidet ja müra.

Artikkel 48

Koostöö raudteekaubaveo koridoridega

1.   Põhivõrgukoridoride ja raudteekaubaveo koridoride vahel tagatakse piisav koordineerimine, nagu on sätestatud määruses (EL) nr 913/2010, et vältida topelttööd, eelkõige tööplaanide kehtestamisel või töörühmade loomisel.

2.   Käesoleva peatüki sätted ei piira määruses (EL) nr 913/2010 sätestatud juhtimisstruktuuride rakendamist.

V   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 49

Ajakohastamine ja aruandlus

1.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni korrapärasel, põhjalikul ja läbipaistval viisil projektide rakendamisel tehtud edusammudest ja sel eesmärgil tehtud investeeringutest. See hõlmab andmete edastamist igal aastal, kui see on võimalik, kasutades selleks üleeuroopalise transpordivõrgu interaktiivset geograafilist ja tehnilist infosüsteemi (TENtec). See hõlmab kõiki asjakohaseid andmeid liidu poolt rahastatavate ühishuviprojektide kohta.

Komisjon tagab, et TENtec on avalikult ja hõlpsalt ligipääsetav ning et see sisaldab projektipõhist ja ajakohastatud teavet liidupoolse kaasrahastamise vormide ja summade ning samuti iga projekti edenemise kohta.

Komisjon tagab, et TENtec ei avalikusta konfidentsiaalset äriteavet ega teavet, mis võiks piirata või lubamatult mõjutada liikmesriigi mis tahes riigihankemenetlust.

Komisjon teeb kättesaadavaks teabe finantsabi kohta, mida antakse liidu muu õiguse alusel, sealhulgas Ühtekuuluvusfondist, Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Horisont 2020 raames ning Euroopa Investeerimispanga kehtestatud laenude ja finantsinstrumentide vormis.

2.   Liikmesriigid esitavad komisjonile ülevaated riiklikest kavadest ja programmidest, mida nad koostavad üleeuroopalise transpordivõrgu arendamiseks. Liikmesriigid saadavad vastuvõetud riiklikud kavad ja programmid komisjonile tutvumiseks.

3.   Komisjon avaldab iga kahe aasta tagant alates 21. detsembri 2013 selle rakendamise eduaruande, mis esitatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele teadmiseks. Aruanne hõlmab lõikes 1 nimetatud erinevaid finantsabi vorme eri transpordiliikide ja muude põhi- ja üldvõrgu osade jaoks igas liikmesriigis.

Aruandes analüüsitakse ka üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist. Selles esitatakse ka ülevaade kõigi rahalise abi vormide kooskõlastamisest komisjoni poolt, et toetada suuniste ühtset kohaldamist vastavalt nende eesmärkidele ja prioriteetidele.

4.   Võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 172 teist lõiku, on komisjonil õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 53 vastu delegeeritud õigusakte, et käesoleva määruse artiklites 14, 20, 24 ja 27 sätestatud mahumääradest tulenevaid võimalikke muutusi arvesse võttes kohandada I ja II lisa. Komisjon peab nende lisade kohandamisel:

| a) | arvama üldvõrku need logistikaplatvormid, kaubaterminalid, raudtee/maanteeterminalid, siseveesadamad, meresadamad ja lennujaamad, mille viimase kahe aasta keskmine veomaht ületab asjaomase määra; |
| --- | --- |

a)

arvama üldvõrku need logistikaplatvormid, kaubaterminalid, raudtee/maanteeterminalid, siseveesadamad, meresadamad ja lennujaamad, mille viimase kahe aasta keskmine veomaht ületab asjaomase määra;

| b) | arvama üldvõrgust välja need logistikaplatvormid, kaubaterminalid, raudtee/maanteeterminalid, siseveesadamad, meresadamad ja lennujaamad, mille viimase kuue aasta keskmine veomaht on asjaomasest määrast väiksem; |
| --- | --- |

b)

arvama üldvõrgust välja need logistikaplatvormid, kaubaterminalid, raudtee/maanteeterminalid, siseveesadamad, meresadamad ja lennujaamad, mille viimase kuue aasta keskmine veomaht on asjaomasest määrast väiksem;

| c) | kohandama maantee-, raudtee- ja siseveeteetaristu kaarte üksnes nii, et need kajastaksid võrgu valmimisel tehtud edusamme. Komisjon ei luba nende plaanide kohandamisel teha marsruutides muid muudatusi, kui on lubatud asjaomase projekti jaoks loa andmise menetlusega. |
| --- | --- |

c)

kohandama maantee-, raudtee- ja siseveeteetaristu kaarte üksnes nii, et need kajastaksid võrgu valmimisel tehtud edusamme. Komisjon ei luba nende plaanide kohandamisel teha marsruutides muid muudatusi, kui on lubatud asjaomase projekti jaoks loa andmise menetlusega.

Punktide a ja b kohased peavad põhinema viimastel kättesaadavatel Eurostati avaldatud statistilistel andmetel või, kui need ei ole kättesaadavad, siis liikmesriikide statistikaametite andmetel. Punkti c kohased kohandused peavad põhinema asjaomaste liikmesriikide poolt vastavalt lõikele 1 esitatud teabel.

5.   Üleeuroopalisse transpordivõrku delegeeritud õigusakti kaudu äsja lisatud taristuga seotud ühishuviprojektid on artikli 7 lõike 5 alusel rahastamiskõlblikud alates vastavalt käesoleva artikli lõikele 4 vastu võetud delegeeritud õigusaktide jõustumise kuupäevast.

Üleeuroopalisest transpordivõrgust välja jäetud taristuga seotud ühishuviprojektid ei ole enam rahastamiskõlblikud alates vastavalt käesoleva artikli lõikele 4 vastu võetud delegeeritud õigusaktide jõustumise kuupäevast. Rahastamiskõlblikkuse minetamine ei mõjuta komisjoni poolt enne seda kuupäeva tehtud rahastamis- või toetamisotsuseid.

6.   ELi toimimise lepingu artikli 172 lõike 2 kohaselt on komisjonil õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 53 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad III lisa kohandamist, et lisada või kohandada naaberriikide näitlikke kaarte, tuginedes liidu ja asjaomaste naaberriikide vahelisi transporditaristuvõrke käsitlevatele kõrgetasemelistele kokkulepetele.

Artikkel 50

Avaliku ja erasektori sidusrühmade kaasamine

1.   Ühishuviprojektid on seotud kõigi otseselt asjasse puutuvate sidusrühmadega. Nendesse võidakse kaasata muid üksusi kui liikmesriike, sealhulgas piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi, taristuettevõtjaid ja kasutajaid ning tööstussektorit ja kodanikuühiskonda.

2.   Kui see on asjakohane, järgitakse ühishuviprojekti planeerimise ja ehitamise etapis projektist mõjutatud piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna siseriiklikke menetlusi. Komisjon edendab kõnealuses valdkonnas heade tavade vahetamist.

3.   Lõikes 1 osutatud sidusrühmad võivad oma pädevuse piires kasutada lisaks Euroopa ühendamise rahastule ja Ühtekuuluvusfondile ka muid Euroopa eriprogramme, eelkõige programme, mis toetavad regionaalset arengut, Euroopa territoriaalset koostööd, teadusuuringuid ja innovatsiooni või keskkonna- ja kliimameetmeid. Niiviisi on kõnealustel sidusrühmadel võimalus panustada käesoleva määruse eesmärkide saavutamisse ja, veelgi enam, konkreetselt tugevdada järgmist:

| a) | piirkondliku liikuvuse tõhustamine ning seega kõigi liidu piirkondade juurdepääsu edendamine üleeuroopalisele transpordivõrgule; |
| --- | --- |

a)

piirkondliku liikuvuse tõhustamine ning seega kõigi liidu piirkondade juurdepääsu edendamine üleeuroopalisele transpordivõrgule;

| b) | piiriüleste projektide edendamine; |
| --- | --- |

b)

piiriüleste projektide edendamine;

| c) | linnatranspordisõlmede integreerimine üleeuroopalisse transpordivõrku (sealhulgas säästva linnaliikluse edendamine); |
| --- | --- |

c)

linnatranspordisõlmede integreerimine üleeuroopalisse transpordivõrku (sealhulgas säästva linnaliikluse edendamine);

| d) | säästvate transpordilahenduste edendamine, näiteks parem juurdepääs ühistranspordiga, telemaatilistele rakendustele, ühendveoterminalidele / mitmeliigilistele transpordiahelatele, vähese CO2-heitega ja muudele innovatiivsetele transpordilahendustele, ning keskkonna olukorra parandamine; |
| --- | --- |

d)

säästvate transpordilahenduste edendamine, näiteks parem juurdepääs ühistranspordiga, telemaatilistele rakendustele, ühendveoterminalidele / mitmeliigilistele transpordiahelatele, vähese CO2-heitega ja muudele innovatiivsetele transpordilahendustele, ning keskkonna olukorra parandamine;

| e) | erinevate sidusrühmade koostöö edendamine. |
| --- | --- |

e)

erinevate sidusrühmade koostöö edendamine.

Artikkel 51

Sotsiaal-majandusliku tulude ja kulude analüüsi ja Euroopa lisaväärtuse hindamise aluspõhimõtted

Artiklis 4 sätestatud eesmärkidest lähtuvalt avaldab komisjon aluspõhimõtted, mida ta kasutab liidu vahenditest toetust taotlevate ühishuviprojektide sotsiaal-majandusliku tulude ja kulude analüüsi ja Euroopa lisaväärtuse hindamiseks.

Artikkel 52

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. Kui komitee oma arvamust ei esita, siis komisjon rakendusakti eelnõu vastu ei võta ning kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.

Artikkel 53

Delegeerimine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 49 lõigetes 4 ja 6 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 21. detsembri 2013. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab sellele vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 49 lõigetes 4 ja 6 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 49 lõigete 4 ja 6 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 54

Läbivaatamine

1.   Komisjon vaatab pärast nõuetekohast konsulteerimist liikmesriikidega Euroopa koordinaatorite abiga hiljemalt 31. detsembriks 2023 läbi põhivõrgu rakendamise, hinnates järgmist:

| a) | vastavus käesoleva määruse sätetele; |
| --- | --- |

a)

vastavus käesoleva määruse sätetele;

| b) | käesoleva määruse rakendamisel tehtud edusammud; |
| --- | --- |

b)

käesoleva määruse rakendamisel tehtud edusammud;

| c) | reisija- ja kaubaveovoogude muutused; |
| --- | --- |

c)

reisija- ja kaubaveovoogude muutused;

| d) | riigi transporditaristusse tehtavate investeeringute areng; |
| --- | --- |

d)

riigi transporditaristusse tehtavate investeeringute areng;

| e) | vajadus käesoleva määruse muutmise järele. |
| --- | --- |

e)

vajadus käesoleva määruse muutmise järele.

Muu hulgas hinnatakse samuti liiklusskeemide arengu mõju ja asjaomaseid arenguid taristut käsitlevates investeerimiskavades.

Lisaks läbivaatamisele hindab komisjon koostöös liikmesriikidega, kas põhivõrku tuleks võtta uusi lõike, näiteks teatavad otsuses nr 661/2010/EL (üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta) loetletud endised piiriülesed prioriteetsed projektid. Komisjon esitab vajaduse korral seadusandliku ettepaneku.

2.   Läbivaatamise käigus hindab komisjon, kas põhivõrk, nagu see on ette nähtud käesolevas määruses, saab 2030. aastaks olla vastavuses III peatüki sätetega, võttes arvesse majanduslikku ja eelarveolukorda liidus ja üksikutes liikmesriikides. Komisjon hindab liikmesriikidega konsulteerides samuti seda, kas põhivõrku peaks muutma, et võtta arvesse transpordivoogude ja riiklike investeerimiskavade arenguid. Komisjon võib vajaduse korral esitada käesoleva määruse muutmise ettepaneku.

Selles ettepanekus võib komisjon täpsustada ka üldvõrgu valmimise kuupäeva vastavalt artikli 9 lõikes 2 sätestatule.

Artikkel 55

Ühine kontaktasutus

Liikmesriigid võivad määrata ühise kontaktasutuse ühishuviprojektide, eelkõige piiriüleste projektide jaoks lubade andmise protsessi hõlbustamiseks ja kooskõlastamiseks liidu kohaldatava õiguse kohaselt.

Artikkel 56

Põhivõrgu valmimise hilinemine

Kui põhivõrguga seotud tööd alustatakse või see lõpetatakse märkimisväärse viivitusega, võib komisjon paluda asjaomastel liikmesriikidel hilinemist põhjendada. Liikmesriik esitab sellise põhjenduse kolme kuu jooksul. Komisjon konsulteerib saadud vastuse põhjal asjaomaste liikmesriikidega, et lahendada viivituse põhjustanud probleem.

Artikkel 57

Erandid

Raudteedega seotud sätteid ja eelkõige kõiki nõudeid ühendada lennujaamad ja sadamad raudteedega ei kohaldata Küprosele ja Maltale, kuni nende territooriumil puudub raudteesüsteem.

Artikkel 58

Üleminekusätted

1.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 680/2007 (36) alusel vastu võetud ning otsusel nr 661/2010/EL põhinevate käesoleva direktiivi jõustumise ajal veel täitmisel olevate rahastamisotsuste suhtes kohaldatakse jätkuvalt otsuse nr 661/2010/EL seda versiooni, mis kehtib 20 detsembri 2013 seisuga.

2.   Otsuse nr 661/2010/EL III lisas loetletud „prioriteetseid projekte” käsitatakse käesolevas määruses määratletud „põhivõrkudena”.

Artikkel 59

Kehtetuks tunnistamine

Piiramata käesoleva määruse artikli 58 ja määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 7 lõike 2 punkti d kohaldamist, tunnistatakse otsus nr 661/2010/EL kehtetuks.

Artikkel 60

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 11. detsember 2013

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  ELT C 143, 22.5.2012, lk 130.

1

(2)  ELT C 225, 22.7.2012, lk 150.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsus nr 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta (EÜT L 228, 9.9.1996, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta otsus nr 661/2010/EL üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta (ELT L 204, 5.8.2010, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1255/2011, millega kehtestatakse integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetav programm (ELT L 321, 5.12.2011, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta. (ELT L 26, 28.1.2012, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 5. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 454/2011 üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „reisijateveoteenuste telemaatilised rakendused” koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 123, 12.5.2011, lk 11).

7

(8)  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiiv 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 197, 21.7.2001, lk 30).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrus (EL) nr 913/2010 konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta (ELT L 276, 20.10.2010, lk 22).

12

(13)  Komisjoni 22. juuli 2009. aasta otsus 2009/561/EÜ, millega muudetakse otsust 2006/679/EÜ seoses üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku kontrolli ja signaalimise alasüsteemi koostalitlusvõime tehnilise kirjelduse rakendamisega (ELT L 194, 25.7.2009, lk 60).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1316/2013, millega asutatakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 129).

14

Euroopa Liidu Teataja

(15)  Nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 31.7.2006, lk 82).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiiv 2010/40/EL, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega (ELT L 207, 6.8.2010, lk 1).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 26).

18

(19)  Nõukogu 27. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (ELT L 64, 2.3.2007, lk 1).

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/75/EMÜ (EÜT L 208, 5.8.2002, lk 10).

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/44/EÜ ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel (ELT L 255, 30.9.2005, lk 152).

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta direktiiv 2010/65/EL, milles käsitletakse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/6/EÜ (ELT L 283, 29.10.2010, lk 1).

22

(23)  Komisjoni 28. märtsi 2006. aasta otsus 2006/679/EÜ, mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku kontrolli ja signaalimise alasüsteemi tehnilisi koostalitlusnõudeid (ELT L 284, 16.10.2006, lk 1).

23

(24)  Komisjoni 7. novembri 2006. aasta otsus 2006/860/EÜ, mis käsitleb üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega muudetakse A-lisa 28. märtsi 2006. aasta otsuses 2006/679/EÜ, mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 342, 7.12.2006, lk 1).

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/57/EÜ ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta (ELT L 191, 18.7.2008, lk 1).

25

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/34/EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32).

26

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/96/EÜ maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta (ELT L 319, 29.11.2008, lk 59).

27

(28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/54/EÜ tunnelite miinimumohutusnõuete kohta üleeuroopalises teedevõrgus (ELT L 167, 30.4.2004, lk 39).

28

(29)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/52/EÜ ühenduse elektroonilise maanteemaksu koostalitlusvõime kohta (ELT L 166, 30.4.2004, lk 124).

29

(30)  Komisjoni 6. oktoobri 2009. aasta otsus 2009/750/EÜ Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse määratluse ja tehniliste elementide kohta (ELT L 268, 13.10.2009, lk 11).

30

(31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/59/EÜ laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates (EÜT L 332, 28.12.2000, lk 81).

31

(32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrus (EÜ) nr 300/2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002 (ELT L 97, 9.4.2008, lk 72).

32

(33)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 1).

33

(34)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 10).

34

(35)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 20).

35

(36)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 680/2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas (ELT L 162, 22.6.2007, lk 1).

36

---

I LISA

ÜLDVÕRGU JA PÕHIVÕRGU KAARDID

Legend

| Põhivõrk | Üldvõrk | |
| --- | --- | --- |
| | | Siseveeteed / Valmis |
| | | Siseveeteed / Uuendamist vajavad |
| | | Siseveeteed / Kavas |
| | | Tavaraudtee / Valmis |
| | | Tavaraudtee / Uuendamist vajavad |
| | | Tavaraudtee / Kavas |
| | | Kiirraudtee / Valmis |
| | | Rajamisel kiirraudtee |
| | | Kiirraudtee / Kavas |
| | | Teed / Valmis |
| | | Teed / Uuendamist vajavad |
| | | Teed / Kavas |
| | | Sadamad, sealhulgas raudtee/maanteeterminalid |
| | | RMT (raudtee/maanteeterminalid) |
| | | Lennujaamad |

Põhivõrk

Üldvõrk

Image

Siseveeteed / Valmis

Image

Siseveeteed / Uuendamist vajavad

Image

Siseveeteed / Kavas

Image

Image

Tavaraudtee / Valmis

Image

Image

Tavaraudtee / Uuendamist vajavad

Image

Image

Tavaraudtee / Kavas

Image

Image

Kiirraudtee / Valmis

Image

Image

Rajamisel kiirraudtee

Image

Image

Kiirraudtee / Kavas

Image

Image

Teed / Valmis

Image

Image

Teed / Uuendamist vajavad

Image

Image

Teed / Kavas

Image

Image

Sadamad, sealhulgas raudtee/maanteeterminalid

Image

Image

RMT (raudtee/maanteeterminalid)

Image

Image

Lennujaamad

| | Kaardi ülevaade - ELi liikmesriigid |
| --- | --- |
| |

Image

Kaardi ülevaade - ELi liikmesriigid

Image

| | 0.1. | Põhivõrk:
  Siseveeteed ja -sadamad

  EL liikmesriigid |
| --- | --- | --- |

Image

0.1.

Põhivõrk:

Siseveeteed ja -sadamad

EL liikmesriigid

EL

Image

Image

| | 0.2. | Põhivõrk:
  Kaubaveoraudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)

  EL liikmesriigid |
| --- | --- | --- |

Image

0.2.

Põhivõrk:

Kaubaveoraudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)

EL liikmesriigid

EL

Image

Image

| | 0.3. | Põhivõrk:
  Reisijateveoraudteed ja lennuväljad

  EL liikmesriigid |
| --- | --- | --- |

Image

0.3.

Põhivõrk:

Reisijateveoraudteed ja lennuväljad

EL liikmesriigid

EL

Image

Image

| | 0.4. | Põhivõrk:
  Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT) ja lennuväljad

  EL liikmesriigid |
| --- | --- | --- |

Image

0.4.

Põhivõrk:

Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT) ja lennuväljad

EL liikmesriigid

EL

Image

Image

| | 1.1. | Üld- ja põhivõrgud:
  Siseveeteed ja -sadamad |
| --- | --- | --- |

Image

1.1.

Üld- ja põhivõrgud:

Siseveeteed ja -sadamad

Image

1

Image

Image

| | 1.2. | Üldvõrk: Raudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)
  Põhivõrk: Kaubaveoraudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT) |
| --- | --- | --- |

Image

1.2.

Üldvõrk: Raudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)

Põhivõrk: Kaubaveoraudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)

Image

1

Image

Image

| | 1.3. | Üldvõrk: Raudteed ja lennuväljad
  Põhivõrk: Reisijateveoraudteed ja lennuväljad |
| --- | --- | --- |

Image

1.3.

Üldvõrk: Raudteed ja lennuväljad

Põhivõrk: Reisijateveoraudteed ja lennuväljad

Image

1

Image

Image

| | 1.4. | Üld- ja põhivõrk:
  Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT) ja lennuväljad |
| --- | --- | --- |

Image

1.4.

Üld- ja põhivõrk:

Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT) ja lennuväljad

Image

1

Image

Image

| | 2.1. | Põhivõrk:
  Siseveeteed ja -sadamad |
| --- | --- | --- |

Image

2.1.

Põhivõrk:

Siseveeteed ja -sadamad

Image

2

Image

Image

| | 2.2. | Üldvõrk: Raudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)
  Põhivõrk: Kaubaveoraudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT) |
| --- | --- | --- |

Image

2.2.

Üldvõrk: Raudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)

Põhivõrk: Kaubaveoraudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)

Image

2

Image

Image

| | 2.3. | Üldvõrk: Raudteed ja lennuväljad
  Põhivõrk: Reisijateveoraudteed ja lennuväljad |
| --- | --- | --- |

Image

2.3.

Üldvõrk: Raudteed ja lennuväljad

Põhivõrk: Reisijateveoraudteed ja lennuväljad

Image

2

Image

Image

| | 2.4. | Üld- ja põhivõrk:
  Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT) ja lennuväljad |
| --- | --- | --- |

Image

2.4.

Üld- ja põhivõrk:

Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT) ja lennuväljad

Image

2

Image

Image

| | 3.1. | Üld- ja põhivõrgud
  Siseveeteed ja -sadamad |
| --- | --- | --- |

Image

3.1.

Üld- ja põhivõrgud

Siseveeteed ja -sadamad

Image

3

Image

Image

| | 3.2. | Üldvõrk: Raudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)
  Põhivõrk: Kaubaveoraudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT) |
| --- | --- | --- |

Image

3.2.

Üldvõrk: Raudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)

Põhivõrk: Kaubaveoraudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)

Image

3

Image

Image

| | 3.3. | Üldvõrk: Raudteed ja lennuväljad
  Põhivõrk: Reisijateveoraudteed ja lennuväljad |
| --- | --- | --- |

Image

3.3.

Üldvõrk: Raudteed ja lennuväljad

Põhivõrk: Reisijateveoraudteed ja lennuväljad

Image

3

Image

Image

| | 3.4. | Üld- ja põhivõrk:
  Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT) ja lennuväljad |
| --- | --- | --- |

Image

3.4.

Üld- ja põhivõrk:

Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT) ja lennuväljad

Image

3

Image

Image

| | 4.1. | Üld- ja põhivõrgud:
  Siseveeteed ja -sadamad |
| --- | --- | --- |

Image

4.1.

Üld- ja põhivõrgud:

Siseveeteed ja -sadamad

Image

4

Image

Image

| | 4.2. | Üldvõrk: Raudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)
  Põhivõrk: Kaubaveoraudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT) |
| --- | --- | --- |

Image

4.2.

Üldvõrk: Raudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)

Põhivõrk: Kaubaveoraudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)

Image

4

Image

Image

| | 4.3. | Üldvõrk: Raudteed ja lennuväljad
  Põhivõrk: Reisijateveoraudteed ja lennuväljad |
| --- | --- | --- |

Image

4.3.

Üldvõrk: Raudteed ja lennuväljad

Põhivõrk: Reisijateveoraudteed ja lennuväljad

Image

4

Image

Image

| | 4.4. | Üld- ja põhivõrk:
  Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT) ja lennuväljad |
| --- | --- | --- |

Image

4.4.

Üld- ja põhivõrk:

Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT) ja lennuväljad

Image

4

Image

Image

| | 5.1. | Üld- põhivõrgud:
  Siseveeteed ja -sadamad |
| --- | --- | --- |

Image

5.1.

Üld- põhivõrgud:

Siseveeteed ja -sadamad

Image

5

Image

Image

| | 5.2. | Üldvõrk: Raudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)
  Põhivõrk: Kaubaveoraudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT) |
| --- | --- | --- |

Image

5.2.

Üldvõrk: Raudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)

Põhivõrk: Kaubaveoraudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)

Image

5

Image

Image

| | 5.3. | Üldvõrk: Raudteed ja lennuväljad
  Põhivõrk: Reisijateveoraudteed ja lennuväljad |
| --- | --- | --- |

Image

5.3.

Üldvõrk: Raudteed ja lennuväljad

Põhivõrk: Reisijateveoraudteed ja lennuväljad

Image

5

Image

Image

| | 5.4. | Üld- ja põhivõrk:
  Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT) ja lennuväljad |
| --- | --- | --- |

Image

5.4.

Üld- ja põhivõrk:

Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT) ja lennuväljad

Image

5

Image

Image

| | 6.1. | Üld- ja põhivõrgud:
  Siseveeteed ja -sadamad |
| --- | --- | --- |

Image

6.1.

Üld- ja põhivõrgud:

Siseveeteed ja -sadamad

Image

6

Image

Image

| | 6.2. | Üldvõrk: Raudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)
  Põhivõrk: Kaubaveoraudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT) |
| --- | --- | --- |

Image

6.2.

Üldvõrk: Raudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)

Põhivõrk: Kaubaveoraudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)

Image

6

Image

Image

| | 6.3. | Üldvõrk: Raudteed ja lennuväljad
  Põhivõrk: Reisijateveoraudteed ja lennuväljad |
| --- | --- | --- |

Image

6.3.

Üldvõrk: Raudteed ja lennuväljad

Põhivõrk: Reisijateveoraudteed ja lennuväljad

Image

6

Image

Image

| | 6.4. | Üld- ja põhivõrk:
  Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT ja lennuväljad) |
| --- | --- | --- |

Image

6.4.

Üld- ja põhivõrk:

Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT ja lennuväljad)

Image

6

Image

Image

| | 7.1. | Üld- ja põhivõrgud:
  Siseveeteed ja -sadamad |
| --- | --- | --- |

Image

7.1.

Üld- ja põhivõrgud:

Siseveeteed ja -sadamad

Image

7

Image

Image

| | 7.2. | Üldvõrk: Raudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)
  Põhivõrk: Kaubaveoraudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT) |
| --- | --- | --- |

Image

7.2.

Üldvõrk: Raudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)

Põhivõrk: Kaubaveoraudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)

Image

7

Image

Image

| | 7.3. | Üldvõrk: Raudteed ja lennuväljad
  Põhivõrk: Reisijateveoraudteed ja lennuväljad |
| --- | --- | --- |

Image

7.3.

Üldvõrk: Raudteed ja lennuväljad

Põhivõrk: Reisijateveoraudteed ja lennuväljad

Image

7

Image

Image

| | 7.4. | Üld- ja põhivõrk:
  Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT) ja lennuväljad |
| --- | --- | --- |

Image

7.4.

Üld- ja põhivõrk:

Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT) ja lennuväljad

Image

7

Image

Image

| | 8.1. | Üld- ja põhivõrgud:
  Siseveeteed ja -sadamad |
| --- | --- | --- |

Image

8.1.

Üld- ja põhivõrgud:

Siseveeteed ja -sadamad

Image

8

Image

Image

| | 8.2. | Üldvõrk: Raudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)
  Põhivõrk: Kaubaveoraudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT) |
| --- | --- | --- |

Image

8.2.

Üldvõrk: Raudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)

Põhivõrk: Kaubaveoraudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)

Image

8

Image

Image

| | 8.3. | Üldvõrk: Raudteed ja lennuväljad
  Põhivõrk: Reisijateveoraudteed ja lennuväljad |
| --- | --- | --- |

Image

8.3.

Üldvõrk: Raudteed ja lennuväljad

Põhivõrk: Reisijateveoraudteed ja lennuväljad

Image

8

Image

Image

| | 8.4. | Üld- ja põhivõrk:
  Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT) ja lennuväljad |
| --- | --- | --- |

Image

8.4.

Üld- ja põhivõrk:

Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT) ja lennuväljad

Image

8

Image

Image

| | 9.1. | Üld- ja põhivõrgud:
  Siseveeteed ja -sadamad |
| --- | --- | --- |

Image

9.1.

Üld- ja põhivõrgud:

Siseveeteed ja -sadamad

Image

9

Image

Image

| | 9.2. | Üldvõrk: Raudteed, sadamad ja raudteed/maanteeterminalid (RMT)
  Põhivõrk: Kaubaveoraudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT) |
| --- | --- | --- |

Image

9.2.

Üldvõrk: Raudteed, sadamad ja raudteed/maanteeterminalid (RMT)

Põhivõrk: Kaubaveoraudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)

Image

9

Image

Image

| | 9.3. | Üldvõrk: Raudteed ja lennuväljad
  Põhivõrk: Reisijateveoraudteed ja lennuväljad |
| --- | --- | --- |

Image

9.3.

Üldvõrk: Raudteed ja lennuväljad

Põhivõrk: Reisijateveoraudteed ja lennuväljad

Image

9

Image

Image

| | 9.4. | Üld- ja põhivõrk:
  Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT) ja lennuväljad |
| --- | --- | --- |

Image

9.4.

Üld- ja põhivõrk:

Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT) ja lennuväljad

Image

9

Image

Image

| | 10.1. | Üld- ja põhivõrgud:
  Siseveeteed ja -sadamad |
| --- | --- | --- |

Image

10.1.

Üld- ja põhivõrgud:

Siseveeteed ja -sadamad

Image

10

Image

Image

| | 10.2. | Üldvõrk: Raudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)
  Põhivõrk: Kaubaveoraudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT) |
| --- | --- | --- |

Image

10.2.

Üldvõrk: Raudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)

Põhivõrk: Kaubaveoraudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)

Image

10

Image

Image

| | 10.3. | Üldvõrk: Raudteed ja lennuväljad
  Põhivõrk: Reisijateveoraudteed ja lennuväljad |
| --- | --- | --- |

Image

10.3.

Üldvõrk: Raudteed ja lennuväljad

Põhivõrk: Reisijateveoraudteed ja lennuväljad

Image

10

Image

Image

| | 10.4. | Üld- ja põhivõrk:
  Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT) ja lennuväljad |
| --- | --- | --- |

Image

10.4.

Üld- ja põhivõrk:

Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT) ja lennuväljad

Image

10

Image

Image

---

II LISA

PÕHI- JA ÜLDVÕRGU TRANSPORDISÕLMEDE LOETELU

1.   Põhivõrgu linnatranspordisõlmed:

| | BELGIA | Antwerpen |
| --- | --- | --- |

BELGIA

Antwerpen

| | Bruxelles/Brussel |
| --- | --- |

Bruxelles/Brussel

| | BULGAARIA
  Sofia |
| --- | --- |

BULGAARIA

Sofia

| | TŠEHHI VABARIIK | Ostrava |
| --- | --- | --- |

TŠEHHI VABARIIK

Ostrava

| | Praha |
| --- | --- |

Praha

| | TAANI | Aarhus |
| --- | --- | --- |

TAANI

Aarhus

| | København |
| --- | --- |

København

| | SAKSAMAA | Berlin |
| --- | --- | --- |

SAKSAMAA

Berlin

| | Bielefeld |
| --- | --- |

Bielefeld

| | Bremen |
| --- | --- |

Bremen

| | Düsseldorf |
| --- | --- |

Düsseldorf

| | Frankfurt am Main |
| --- | --- |

Frankfurt am Main

| | Hamburg |
| --- | --- |

Hamburg

| | Hannover |
| --- | --- |

Hannover

| | Köln |
| --- | --- |

Köln

| | Leipzig |
| --- | --- |

Leipzig

| | Mannheim |
| --- | --- |

Mannheim

| | München |
| --- | --- |

München

| | Nürnberg |
| --- | --- |

Nürnberg

| | Stuttgart |
| --- | --- |

Stuttgart

| | EESTI
  Tallinn |
| --- | --- |

EESTI

Tallinn

| | IIRIMAA | Baile Átha Cliath/Dublin |
| --- | --- | --- |

IIRIMAA

Baile Átha Cliath/Dublin

| | Corcaigh/Cork |
| --- | --- |

Corcaigh/Cork

| | KREEKA | Athína |
| --- | --- | --- |

KREEKA

Athína

| | Heraklion |
| --- | --- |

Heraklion

| | Thessaloniki |
| --- | --- |

Thessaloniki

| | HISPAANIA | Barcelona |
| --- | --- | --- |

HISPAANIA

Barcelona

| | Bilbao |
| --- | --- |

Bilbao

| | Las Palmas de Gran Canaria/Santa Cruz de Tenerife |
| --- | --- |

Las Palmas de Gran Canaria/Santa Cruz de Tenerife

| | Madrid |
| --- | --- |

Madrid

| | Palma de Mallorca |
| --- | --- |

Palma de Mallorca

| | Sevilla |
| --- | --- |

Sevilla

| | Valencia |
| --- | --- |

Valencia

| | PRANTSUSMAA | Bordeaux |
| --- | --- | --- |

PRANTSUSMAA

Bordeaux

| | Lille |
| --- | --- |

Lille

| | Lyon |
| --- | --- |

Lyon

| | Marseille |
| --- | --- |

Marseille

| | Nice |
| --- | --- |

Nice

| | Paris |
| --- | --- |

Paris

| | Strasbourg |
| --- | --- |

Strasbourg

| | Toulouse |
| --- | --- |

Toulouse

| | HORVAATIA
  Zagreb |
| --- | --- |

HORVAATIA

Zagreb

| | ITAALIA | Bologna |
| --- | --- | --- |

ITAALIA

Bologna

| | Cagliari |
| --- | --- |

Cagliari

| | Genova |
| --- | --- |

Genova

| | Milano |
| --- | --- |

Milano

| | Napoli |
| --- | --- |

Napoli

| | Palermo |
| --- | --- |

Palermo

| | Roma |
| --- | --- |

Roma

| | Torino |
| --- | --- |

Torino

| | Venezia |
| --- | --- |

Venezia

| | KÜPROS
  Lefkosía |
| --- | --- |

KÜPROS

Lefkosía

| | LÄTI
  Rīga |
| --- | --- |

LÄTI

Rīga

| | LEEDU
  Vilnius |
| --- | --- |

LEEDU

Vilnius

| | LUKSEMBURG
  Luxembourg |
| --- | --- |

LUKSEMBURG

Luxembourg

| | UNGARI
  Budapest |
| --- | --- |

UNGARI

Budapest

| | MALTA
  Valletta |
| --- | --- |

MALTA

Valletta

| | MADALMAAD | Amsterdam |
| --- | --- | --- |

MADALMAAD

Amsterdam

| | Rotterdam |
| --- | --- |

Rotterdam

| | AUSTRIA
  Wien |
| --- | --- |

AUSTRIA

Wien

| | POOLA | Gdańsk |
| --- | --- | --- |

POOLA

Gdańsk

| | Katowice |
| --- | --- |

Katowice

| | Kraków |
| --- | --- |

Kraków

| | Łódź |
| --- | --- |

Łódź

| | Poznań |
| --- | --- |

Poznań

| | Szczecin |
| --- | --- |

Szczecin

| | Warszawa |
| --- | --- |

Warszawa

| | Wrocław |
| --- | --- |

Wrocław

| | PORTUGAL | Lisboa |
| --- | --- | --- |

PORTUGAL

Lisboa

| | Porto |
| --- | --- |

Porto

| | RUMEENIA | București |
| --- | --- | --- |

RUMEENIA

București

| | Timișoara |
| --- | --- |

Timișoara

| | SLOVEENIA
  Ljubljana |
| --- | --- |

SLOVEENIA

Ljubljana

| | SLOVAKKIA
  Bratislava |
| --- | --- |

SLOVAKKIA

Bratislava

| | SOOME | Helsinki |
| --- | --- | --- |

SOOME

Helsinki

| | Turku |
| --- | --- |

Turku

| | ROOTSI | Göteborg |
| --- | --- | --- |

ROOTSI

Göteborg

| | Malmö |
| --- | --- |

Malmö

| | Stockholm |
| --- | --- |

Stockholm

| | ÜHENDKUNINGRIIK | Birmingham |
| --- | --- | --- |

ÜHENDKUNINGRIIK

Birmingham

| | Bristol |
| --- | --- |

Bristol

| | Edinburgh |
| --- | --- |

Edinburgh

| | Glasgow |
| --- | --- |

Glasgow

| | Leeds |
| --- | --- |

Leeds

| | London |
| --- | --- |

London

| | Manchester |
| --- | --- |

Manchester

| | Portsmouth |
| --- | --- |

Portsmouth

| | Sheffield |
| --- | --- |

Sheffield

2.   Põhi- ja üldvõrgu lennujaamad, meresadamad, siseveesadamad ja raudtee/maanteeterminalid

Tärniga (*) tähistatud lennujaamad on peamised lennujaamad, mille suhtes kohaldatakse artikli 41 lõikes 3 sätestatud kohustust

| LIIKMESRIIK | TRANSPORDISÕLME NIMI | LENNUJAAM | MERESADAM | SISEVEESADAM | RAUDTEE/MAANTEETERMINAL (RMT) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | Aalst | | | Üld | |
| Albertkanaal | | | Põhi | |
| Antwerpen | | Põhi | Põhi | Põhi |
| Athus | | | | Üld |
| Avelgem | | | Üld | |
| Bruxelles/Brussel | Põhi
  (National/Nationaal)* | | Põhi | |
| Charleroi | Üld | | Üld (Can.Charleroi.-Bruxelles.),
  Üld (Sambre) | |
| Clabecq | | | Üld | |
| Gent | | Põhi | Põhi | |
| Grimbergen | | | | Üld |
| Kortrijk | | | Põhi (Bossuit) | |
| Liège | Põhi | | Põhi (Can.Albert)
  Põhi (Meuse) | |
| Mons | | | Üld (Centre/Borinage) | |
| Namur | | | Põhi (Meuse),
  Üld (Sambre) | |
| Oostende, Zeebrugge | Üld (Oostende) | Põhi (Oostende)
  Põhi (Zeebrugge) | | |
| Roeselare | | | Üld | |
| Tournai | | | Üld (Escaut) | |
| Willebroek | | | Üld | |
| BG | Burgas | Üld | Põhi | | |
| Dragoman | | | | Üld |
| Gorna Orjahovitsa | Üld | | | Põhi |
| Lom | | | Üld | |
| Orjahovo | | | Üld | |
| Plovdiv | Üld | | | Põhi |
| Ruse | | | Põhi | Põhi |
| Silistra | | | Üld | |
| Sofia | Põhi | | | Põhi |
| Svilengrad | | | | Üld |
| Svishtov | | | Üld | |
| Varna | Üld | Üld | | |
| Vidin | | | Põhi | |
| CZ | Brno | Üld | | | Üld |
| Děčín | | | Põhi | Põhi |
| Lovosice | | | Üld | Üld |
| Mělník | | | Põhi | Põhi |
| Ostrava | Põhi | | | Põhi |
| Pardubice | | | Põhi | Põhi |
| Plzeň | | | | Põhi |
| Praha | Põhi (Václav Havel)* | | Põhi (Praha Holešovice)
  Üld (Libeň)
  Üld (Radotín)
  Üld (Smíchov) | Põhi (Praha Uhříněves) |
| Přerov | | | | Põhi |
| Ústí nad Labem | | | Üld | Üld |
| DK | Aalborg | Üld | Üld | | |
| Aarhus | | Põhi | | Põhi |
| Billund | Üld | | | |
| Branden | | Üld | | |
| Ebeltoft | | Üld | | |
| Esbjerg | | Üld | | |
| Fredericia | | Üld | | |
| Frederikshavn | | Üld | | |
| Fur | | Üld | | |
| Gedser | | Üld | | |
| Helsingør | | Üld | | |
| Hirtshals | | Üld | | |
| Høje-Taastrup | | | | Üld |
| Kalundborg | | Üld | | |
| København | Põhi (Kastrup)* | Põhi | | Põhi |
| Køge | | Üld | | Üld |
| Nordby (Fanø) | | Üld | | |
| Odense | | Üld | | |
| Padborg | | | | Üld |
| Rødby | | Üld | | |
| Rønne | Üld | Üld | | |
| Sjællands Odde Ferry Port | | Üld | | |
| Spodsbjerg | | Üld | | |
| Tårs (Nakskov) | | Üld | | |
| Taulov | | | | Põhi |
| Vejle | | Üld | | |
| DE | Andernach | | | Üld | Üld |
| Aschaffenburg | | | Üld | Üld |
| Bendorf | | | Üld | |
| Bensersiel | | Üld | | |
| Bergkamen | | | Üld | |
| Berlin | Põhi (BerlinBrandenburg Intl.)* | | Põhi | Põhi (Großbeeren) |
| Bonn | | | Üld | |
| Bottrop | | | Üld | |
| Brake | | Üld | Üld | |
| Brandenburg | | | Üld | |
| Braunschweig | | | Põhi | Põhi |
| Breisach | | | Üld | |
| Bremen, Bremerhaven | Põhi (Bremen) | Põhi (Bremen)
  Põhi (Bremerhaven) | Põhi (Bremen)
  Põhi (Bremerhaven) | Põhi (Bremen) |
| Brunsbüttel | | Üld | Üld | |
| Bülstringen | | | Üld | |
| Cuxhaven | | Üld | | Üld |
| Dormagen | | | Üld | |
| Dörpen | | | Üld | Üld |
| Dortmund | Üld | | Põhi | Põhi |
| Dresden | Üld | | | Üld |
| Duisburg | | | Põhi
  Üld (Homberg) | Põhi |
| Düsseldorf | Põhi* | | Põhi (Neuss) | |
| Emden | | Üld | Üld | |
| Emmelsum/Wesel | | | Üld | |
| Emmerich | | | Üld | Üld |
| Erfurt | Üld | | | |
| Essen | | | Üld | |
| Estorf | | | Üld | |
| Floersheim | | | Üld | |
| Frankfurt am Main | Põhi* | | Põhi | Põhi |
| Gelsenkirchen | | | Üld | |
| Germersheim | | | Üld | Üld |
| Gernsheim | | | Üld | |
| Großkrotzenburg | | | Üld | |
| Hahn | Üld | | | |
| Haldensleben | | | Üld | Üld |
| Haltern am See | | | Üld | |
| Hamburg | Põhi* | Põhi | Põhi | Põhi |
| Hamm | | | Põhi | Üld (Bönen) |
| Hanau | | | Üld | |
| Hannover | Põhi | | Põhi | Põhi |
| Heilbronn | | | Üld | |
| Helgoland | | Üld | | |
| Heringsdorf | Üld | | | |
| Herne | | | Üld | Üld (Herne-Wanne) |
| Hof, Plauen | Üld | | | |
| Honau | | | Üld | |
| Ibbenbüren | | | Üld | |
| Karlsruhe | Üld (Karlsruhe Baden-Baden) | | Põhi | Põhi |
| Kassel | | | | Üld |
| Kehl | | | Üld | |
| Kelheim | | | Üld | |
| Kelsterbach | | | Üld | |
| Kiel | | Üld | | |
| Koblenz | | | Põhi | Põhi |
| Köln | Põhi (Köln-Bonn)* | | Põhi | Põhi |
| Köln -Neuessen | | | Üld | |
| Krefeld-Uerdingen | | | Üld | |
| Langeoog | | Üld | | |
| Leipzig, Halle | Põhi | | | Põhi (Schkopau) |
| Lengfurt-Wetterau | | | Üld | |
| Leverkusen | | | Üld | Üld |
| Lingen | | | Üld | |
| Lübeck | | Põhi | Põhi | Põhi |
| Lünen | | | Üld | |
| Magdeburg | | | Põhi | Põhi |
| Mainz | | | Põhi | Põhi |
| Mannheim, Ludwigshafen | | | Põhi
  Üld (Ludwigshafen Mundenheim) | Põhi |
| Marl | | | Üld | |
| Mehrum | | | Üld | |
| Memmingen | Üld | | | Üld |
| Minden | | | Üld | Üld |
| München | Põhi* | | | Põhi (Riem) |
| Münster | Üld
  (Münster, Osnabrück) | | Üld | |
| Norddeich | | Üld | | |
| Nordenham | | Üld | Üld | |
| Norderney | | Üld | | |
| Nürnberg | Põhi | | Põhi | Põhi |
| Oldenburg | | | Üld | |
| Orsoy | | | Üld | |
| Osnabrück | | | Üld | |
| Otterstadt | | | Üld | |
| Paderborn | Üld (Paderborn Lippstadt) | | | |
| Plochingen | | | Üld | |
| Puttgarden | | Üld | | |
| Rees | | | Üld | |
| Regensburg | | | Põhi | |
| Rheinberg | | | Üld | |
| Rostock | Üld | Põhi | | Põhi |
| Saarlouis-Dillingen | | | Üld | |
| Sassnitz | | Üld | | |
| Schwarzheide | | | | Üld |
| Singen | | | | Üld |
| Speyer | | | Üld | |
| Spyck | | | Üld | |
| Stade-Bützfleth/Brunshausen | | Üld | Üld | Üld |
| Stollhofen | | | Üld | |
| Stolzenau | | | Üld | |
| Straubing-Sand | | | Üld | |
| Stürzelberg | | | Üld | |
| Stuttgart | Põhi* | | Põhi | Põhi (Kornwestheim) |
| Trier | | | Üld | |
| Ulm | | | | Üld (Dornstadt) |
| Vahldorf | | | Üld | |
| Weeze | Üld | | | |
| Wesel | | | Üld | |
| Wesseling | | | Üld | |
| Westerland-Sylt | Üld | | | |
| Wiesbaden | | | Üld | |
| Wilhemhaven | | Põhi | | |
| Wismar | | Üld | | |
| Worms | | | Üld | Üld |
| Wörth am Rhein | | | Üld | Üld |
| EE | Heltermaa | | Üld | | |
| Kärdla | Üld | | | |
| Koidula | | | | Üld |
| Kuivastu | | Üld | | |
| Kuressaare | Üld | | | |
| Pärnu | Üld | Üld | | |
| Paldiski Lõunasadam | | Üld | | |
| Rohuküla | | Üld | | |
| Sillamäe | | Üld | | |
| Tallinn | Põhi | Põhi (Vanalinna sadam,
  Muuga sadam,
  Paljassaare sadam) | | |
| Tartu | Üld | | | |
| Virtsu | | Üld | | |
| IE | Carraig Fhiáin/Carrickfin | Üld (Dún na nGall/Donegal) | | | |
| Corcaigh/Cork | Põhi | Põhi | | |
| Baile Átha Cliath/Dublin | Põhi* | Põhi (G.D.A. port cluster) | | |
| Inis Mór/Inishmore | Üld | | | |
| Ciarraí/Kerry - An Fearann
  Fuar/Farranfore | Üld | | | |
| An Cnoc/Knock | Üld (Cúige Chonnacht/Connaught) | | | |
| Luimneach/Limerick | Üld (Sionainn/Shannon) | Põhi (Sionainn-Faing/Shannon-Foynes) | | |
| Ros Láir/Rosslare | | Üld (Europort) | | |
| Port Láirge/Waterford | Üld | Üld | | |
| EL | Alexandroupolis | Üld | | | Üld |
| Araxos | Üld | | | |
| Astipalaia | Üld | | | |
| Athína | Põhi* | Põhi (Piraeus) | | Põhi (Piraeus/Thriasso Pedio) |
| Chalkida | | Üld | | |
| Chania | Üld | Üld (Souda) | | |
| Chios | Üld | Üld | | |
| Elefsina | | Üld | | |
| Heraklion | Üld | Üld | | |
| Igoumenitsa | | Põhi | | |
| Ikaria | Üld | | | |
| Ioannina | Üld | | | |
| Kalamata | Üld | Üld | | |
| Kalymnos | Üld | | | |
| Karpathos | Üld | | | |
| Kassos | Üld | | | |
| Kastelorizo | Üld | | | |
| Kastoria | Üld | | | |
| Katakolo | | Üld | | |
| Kavala | Üld | Üld | | |
| Kefalonia | Üld | | | |
| Kerkyra | Üld | Üld | | |
| Kithira | Üld | | | |
| Kos | Üld | | | |
| Kozani | | | | Üld |
| Kyllini | | Üld | | |
| Lamia | | | | Üld |
| Lavrio (Sounio) | | Üld | | |
| Leros | Üld | | | |
| Limnos | Üld | | | |
| Milos | Üld | | | |
| Mykonos | Üld | Üld | | |
| Mytilini | Üld | Üld | | |
| Naxos | Üld | Üld | | |
| Nea Anchialos | Üld | | | |
| Paros | Üld | Üld | | |
| Patras | | Põhi | | Põhi |
| Preveza | Üld | | | |
| Rafina | | Üld | | |
| Rodos | Üld | Üld | | |
| Samos | Üld | | | |
| Santorini | Üld | Üld | | |
| Sitia | Üld | | | |
| Skiathos | Üld | Üld | | |
| Skiros | Üld | | | |
| Syros | Üld | Üld | | |
| Thessaloniki | Põhi (Makedonia) | Põhi | | Põhi |
| Volos | | Üld | | |
| Zakinthos | Üld | | | |
| ES | A Coruña | Üld | Põhi | | |
| Alcázar de San Juán | | | | Põhi |
| Algeciras | | Põhi (Bahía de Algeciras) | | |
| Alicante | Põhi | Üld | | |
| Almería | Üld | Üld | | |
| Antequera (Bobadilla) | | | | Põhi |
| Arrecife | Üld (Lanzarote) | Üld | | |
| Arrubal (Logroño) | | | | Üld |
| Avilés | Üld (Asturias) | Üld | | |
| Badajoz | Üld | | | Üld |
| Barcelona | Põhi* | Põhi | | Põhi |
| Bilbao | Põhi | Põhi | | Põhi |
| Burgos | Üld | | | |
| Cádiz | | Üld (Bahía de Cádiz) | | |
| Cala Sabina (Formentera) | | Üld | | |
| Carboneras | | Üld | | |
| Cartagena | | Põhi | | |
| Castellón | | Üld | | |
| Ceuta | | Üld | | |
| Córdoba | | | | Põhi |
| El Hierro | Üld | Üld (La Estaca) | | |
| El Penedés (El Vendrell) | | | | Üld |
| Ferrol | | Üld | | |
| Figueras | | | | Üld (El Far d'Emporda) |
| Fuerteventura | Üld | Üld (Puerto Rosario) | | |
| Gijón | | Põhi | | |
| Girona | Üld | | | |
| Granada | Üld | | | |
| Huelva | | Põhi | | |
| Huesca | | | | Üld (PLHUS) |
| Ibiza | Üld | Üld (Eivissa) | | |
| Jerez | Üld | | | |
| La Palma | Üld | Üld (Santa Cruz de La Palma) | | |
| Las Palmas | Põhi | Põhi | | |
| León | Üld | | | Põhi |
| Linares | | | | Üld |
| Madrid | Põhi (Barajas)* | | | Põhi (Norte y Sur) |
| Mahón (Menorca) | Üld | Üld | | |
| Málaga | Põhi | Üld | | |
| Melilla | Üld | Üld | | |
| Monforte de Lemos (Ourense) | | | | Üld |
| Motril | | Üld | | |
| Murcia | Üld (San Javier) | | | Põhi (ZAL) |
| Palma de Mallorca | Põhi* | Põhi | | |
| Pamplona | Üld | | | Üld (Noain) |
| Pasajes | | Üld | | |
| Reus | Üld | | | |
| Sagunto | | Üld | | |
| Salamanca | Üld | | | Üld |
| San Cibrao | | Üld | | |
| San Sebastián | Üld | | | Üld (Lezo) |
| San Sebastián de la Gomera | Üld | Üld | | |
| Santander | Üld | Üld | | Üld (Torrelavega) |
| Santiago de Compostela | Üld | | | |
| Sevilla | Põhi | Põhi | Põhi | |
| Tarragona | | Põhi | | |
| Tenerife | Üld (Norte: Los Rodeos)
  Põhi (Sur: Reina Sofía) | Põhi (Santa Cruz) | | |
| Toledo | | | | Üld |
| Tudela | | | | Üld |
| Valencia | Põhi | Põhi | | |
| Valladolid | Üld | | | Põhi |
| Vigo | Üld | Üld | | |
| Vitoria | Üld | | | |
| Zaragoza | Üld | | | Põhi |
| FR | Aiton-Bourgneuf | | | | Üld |
| Ajaccio | Üld | Üld | | |
| Avignon | | | | Põhi |
| Bastia | Üld | Üld | | |
| Bayonne | | Üld | | |
| Beauvais | Üld | | | |
| Biarritz | Üld | | | |
| Bordeaux | Põhi (Merignac) | Põhi | | Põhi |
| Boulogne | | Üld | | |
| Brest | Üld | Üld | | |
| Caen | Üld | Üld | | |
| Calais | | Põhi | | Põhi (Eurotunnel) |
| Cayenne | Üld | Üld | | |
| Chalon-sur-Saône | | | Põhi | |
| Chalons-sur-Marne | Üld (Paris-Vatry) | | | |
| Cherbourg | | Üld | | |
| Clermont-Ferrand | Üld | | | Üld |
| Dieppe | | Üld | | |
| Dijon | | | | Põhi |
| Dunkerque | | Põhi | Põhi | Põhi |
| Fort de France | Üld | Üld | | |
| Guadeloupe | | Üld | | |
| La Rochelle | Üld | Üld | | |
| Le Boulou | | | | Üld |
| Le Havre | | Põhi | Põhi | Põhi |
| Lille | Põhi (Lesquin) | | Põhi | Põhi (Dourges) |
| Limoges | Üld | | | |
| Lorient | | Üld | | |
| Lyon | Põhi (St.Exupéry)* | | Põhi | Põhi |
| Marquion (Cambrai) | | | Üld | |
| Marseille | Põhi (Provence) | Põhi (Marseille)
  Põhi (Fos-sur-Mer) | Põhi (Fos-sur-Mer) | Põhi (Miramas) |
| Mayotte | Üld | | | |
| Metz | | | Põhi | |
| Montpellier | Üld | | | |
| Mulhouse | Üld (Mulhouse-Bale) | | Põhi (Ottmarsheim) | |
| Nancy | | | Üld | |
| Nantes Saint-Nazaire | Üld (Nantes Atlantique) | Põhi | | |
| Nesle | | | Üld | |
| Nice | Põhi (Côte d'Azur)* | Üld | | |
| Nogent-sur-Seine | | | Üld | |
| Noyon | | | Üld | |
| Orléans | | | | Üld |
| Paris | Põhi (Charles de Gaulle)*
  Põhi (Orly)* | | Põhi | Põhi |
| Perpignan | | | | Üld |
| Point-à-Pitre | Üld | | | |
| Péronne | | | Üld | |
| Port Réunion | | Üld | | |
| Rennes | | | | Üld |
| Roscoff | | Üld | | |
| Rouen | | Põhi | Põhi | |
| Sète | | Üld | Üld | |
| Saint-Denis-Gillot | Üld | | | |
| Saint-Malo | | Üld | | |
| Strasbourg | Üld (Strasbourg Entzheim) | | Põhi | Põhi |
| Thionville | | | Üld | |
| Toulon | | Üld | | |
| Toulouse | Põhi (Blagnac) | | | Põhi |
| Valenciennes | | | Üld | |
| Villefranche-sur-Saône | | | Üld | |
| HR | Dubrovnik | Üld | Üld | | |
| Osijek | Üld | | Üld | |
| Ploče | | Üld | | |
| Pula | Üld | Üld | | |
| Rijeka | Üld | Põhi | | |
| Šibenik | | Üld | | |
| Sisak | | | Üld | |
| Slavonski Brod | | | Põhi | |
| Split | Üld | Üld | | |
| Vukovar | | | Põhi | |
| Zadar | Üld | Üld | | |
| Zagreb | Põhi | | | Põhi |
| IT | Alghero | Üld | | | |
| Ancona | Üld | Põhi | | Põhi (Iesi) |
| Augusta | | Põhi | | |
| Bari | Üld | Põhi | | Põhi |
| Bologna | Põhi | | | Põhi |
| Bolzano | Üld | | | |
| Brescia | Üld | | | Üld |
| Brindisi | Üld | Üld | | |
| Cagliari | Põhi | Põhi (Porto Foxi, Cagliari) | | |
| Carloforte | | Üld | | |
| Catania | Üld (Fontanarossa, Comiso erakorraline lennurada) | | | Üld |
| Cervignano | | | | Põhi |
| Chioggia | | Üld | Üld | |
| Civitavecchia | | Üld | | |
| Cremona | | | Põhi | |
| Firenze | Üld | | | Põhi (Prato) |
| Foggia | Üld | | | |
| Forlì | Üld | | | |
| Fiumicino | | Üld | | |
| Gaeta | | Üld | | |
| Gallarate | | | | Üld |
| Gela | | Üld | | |
| Genova | Põhi | Põhi | | Põhi (Vado) |
| Gioia Tauro | | Põhi | | |
| Golfo Aranci | | Üld | | |
| La Maddalena | | Üld | | |
| La Spezia | | Põhi | | |
| Lamezia Terme | Üld | | | |
| Lampedusa | Üld | | | |
| Livorno | | Põhi | | Põhi (Guasticce Collesalvetti) |
| Mantova | | | Põhi | Üld |
| Marina di Carrara | | Üld | | |
| Messina | | Üld | | |
| Milano | Põhi (Linate)*
  Põhi (Malpensa)*
  Põhi (Bergamo Orio al Serio) | | Üld | Põhi (Milano Smistamento) |
| Milazzo | | Üld | | |
| Monfalcone | | Üld | Üld | |
| Mortara | | | | Üld |
| Napoli | Põhi (Capodichino) | Põhi | | Põhi (Nola)
  Põhi (Marcianise-Maddaloni) |
| Novara | | | | Põhi |
| Olbia | Üld | Üld | | |
| Orte | | | | Üld |
| Padova | | | | Põhi |
| Palau | | Üld | | |
| Palermo | Põhi | Põhi (Palermo, Termini Imerese terminal) | | |
| Pantelleria | Üld | | | |
| Parma | | | | Üld (Bianconese di Fontevivo) |
| Pescara | Üld | | | Üld (Manoppello) |
| Piacenza | | | | Üld |
| Piombino | | Üld | | |
| Pisa | Üld | | | |
| Porto Levante | | Üld | Üld | |
| Porto Nogaro | | | Üld | |
| Porto Torres | | Üld | | |
| Portoferraio | | Üld | | |
| Portovesme | | Üld | | |
| Ravenna | | Põhi | Põhi | |
| Reggio Calabria | Üld | Üld | | |
| Rivalta Scrivia | | | | Üld |
| Roma | Põhi (Fiumicino)*
  Üld (Ciampino) | | | Põhi (Pomezia) |
| Rovigo | | | Üld | Üld |
| Salerno | | Üld | | |
| Savona - Vado | | Üld | | |
| Siracusa | | Üld | | |
| Taranto | | Põhi | | |
| Torino | Põhi | | | Põhi (Orbassano) |
| Trapani | Üld | Üld | | |
| Trento | | | | Üld |
| Treviso | Üld | | | |
| Trieste | Üld | Põhi | Põhi | |
| Venezia | Põhi | Põhi | Põhi | |
| Verona | Üld | | | Põhi |
| CY | Larnaka | Põhi | Üld | | |
| Lefkosia | | | | |
| Lemesos | | Põhi | | |
| Pafos | Üld | | | |
| LV | Daugavpils | Üld | | | |
| Liepāja | Üld | Üld | | |
| Rīga | Põhi (International)* | Põhi | | |
| Ventspils | Üld | Põhi | | |
| LT | Kaunas | Üld | | | Põhi |
| Klaipėda | | Põhi | | Põhi |
| Palanga | Üld | | | |
| Vilnius | Põhi | | | Põhi |
| LU | Luxembourg | Põhi | | Põhi (Mertert) | Põhi (Bettembourg) |
| HU | Baja | | | Üld | |
| Budapest | Põhi (Liszt Ferenc)* | | Põhi (Csepel) | Põhi (Soroksár) |
| Debrecen | Üld | | | |
| Dunaujvaros | | | Üld | |
| Győr | | | Üld (Győr-Gönyű) | |
| Komárom | | | Põhi | |
| Miskolc | | | | Üld |
| Mohacs | | | Üld | |
| Paks | | | Üld | |
| Sarmellek | Üld | | | |
| Sopron | | | | Üld |
| Szeged | | | Üld | |
| Székesfehérvár | | | | Üld |
| Zahony | | | | Üld |
| MT | Cirkewwa | | Üld | | |
| Marsaxlokk | | Põhi | | |
| Mgarr | | Üld | | |
| Valletta | Põhi (Malta - Luqa) | Põhi | | |
| NL | Alblasserdam | | | Üld | |
| Almelo | | | Põhi | |
| Almere | | | Üld | |
| Alphen aan den Rijn | | | Üld | |
| Amsterdam | Põhi (Schiphol)* | Põhi | Põhi | Põhi |
| Arnhem | | | Üld | |
| Bergen op Zoom | | | Põhi | |
| Beverwijk | | Üld | | |
| Born | | | Üld | |
| Cuijk | | | Üld | |
| Delfzijl/Eemshaven | | Üld | | |
| Den Bosch | | | Üld | |
| Den Helder | | Üld | | |
| Deventer | | | Põhi | |
| Dordrecht | | Üld | Üld | |
| Eemshaven | | Üld | Üld | |
| Eindhoven | Üld | | | |
| Enschede | Üld | | Üld | |
| Geertruidenberg | | | Üld | |
| Gennep | | | Üld | |
| Gorinchem | | | Üld | |
| Gouda | | | Üld | |
| Grave | | | Üld | |
| Groningen | Üld | | Üld | |
| Harlingen | | Üld | | |
| Hengelo | | | Põhi | |
| Kampen | | | Üld | |
| Lelystad | | | Üld | |
| Lemsterland | | | Üld | |
| Lochem | | | Üld | |
| Maasbracht | | | Üld | |
| Maasdriel | | | Üld | |
| Maassluis | | | Üld | |
| Maastricht | Üld (Maastricht - Aachen) | | Üld | |
| Meppel | | | Üld | |
| Moerdijk | | Põhi | Põhi | |
| Nijmegen | | | Põhi | |
| Oosterhout | | | Üld | |
| Oss | | | Üld | |
| Reimerswaal | | | Üld | |
| Ridderkerk | | | Üld | |
| Roermond | | | Üld | |
| Rotterdam | Põhi | Põhi | Põhi | Põhi |
| Sneek | | | Üld | |
| Stein | | | Üld | |
| Terneuzen, Vlissingen | | Põhi (Terneuzen)
  Põhi (Vlissingen) | Põhi (Terneuzen)
  Põhi (Vlissingen) | |
| Tiel | | | Üld | |
| Tilburg | | | Üld | |
| Utrecht | | | Põhi | |
| Veghel | | | Üld | |
| Velsen/IJmuiden | | Üld | | |
| Venlo | | | Üld | Üld (Trade Port Noord Limburg) |
| Vlaardingen | | Üld | | |
| Wageningen | | | Üld | |
| Wanssum | | | Üld | |
| Zaandam | | | Üld | |
| Zaltbommel | | | Üld | |
| Zevenaar | | | Üld | |
| Zuidhorn | | | Üld | |
| Zwijndrecht | | | Üld | |
| Zwolle | | | Üld | |
| AT | Graz | Üld | | | Põhi (Werndorf) |
| Innsbruck | Üld | | | |
| Klagenfurt - Villach | Üld (Klagenfurt) | | | Üld (Villach-Fürnitz) |
| Krems | | | Üld | |
| Linz - Wels | Üld (Linz) | | Põhi (Enns),
  Üld (Linz) | Põhi (Wels) |
| Salzburg | Üld | | | Üld |
| Wien | Põhi (Schwechat)* | | Põhi | Põhi |
| Wolfurt | | | | Üld |
| Wörgl | | | | Üld |
| PL | Białystok | | | | Üld |
| Braniewo | | | | Üld |
| Bydgoszcz | Üld | | | Üld |
| Dorohusk / Okopy | | | | Üld |
| Ełk | | | | Üld |
| Gdańsk, Gdynia | Põhi (Gdańsk) | Põhi (Gdańsk)
  Põhi (Gdynia) | | Põhi |
| Katowice | Põhi (Pyrzowice) | | | Põhi (Slawków)
  Üld (Gliwice / Pyrzowice) |
| Kraków | Põhi | | | Põhi |
| Łódź | Põhi | | | Põhi (Łodz / Stryków) |
| Malaszewicze / Terespol | | | | Üld |
| Medyka / Zurawica | | | | Üld |
| Police | | Üld | Üld | |
| Poznań | Põhi | | | Põhi |
| Rzepin | | | | Üld |
| Rzeszow | Üld | | | |
| Szczecin, Świnoujście | Põhi (Szczecin) | Põhi (Szczecin)
  Põhi (Świnoujście) | Põhi (Szczecin)
  Põhi (Świnoujście) | Põhi (Szczecin)
  Põhi (Świnoujście) |
| Warszawa | Põhi* | | | Põhi |
| Wrocław | Põhi | | | Põhi |
| PT | Abrantes / Entroncamento | | | | Üld |
| Aveiro | | Üld | | |
| Braganza | Üld | | | |
| Caniçal | | Üld | | |
| Corvo | Üld | | | |
| Elvas | | | | Üld |
| Faro | Üld | | | Üld (Loulé) |
| Flores | Üld | | | |
| Funchal | Üld | Üld | | |
| Horta | Üld | Üld | | |
| Lajes das Flores | | Üld | | |
| Lajes (Terceira) | Üld | | | |
| Lisboa | Põhi* | Põhi | | |
| Pico | Üld | | | |
| Ponta Delgada | Üld | Üld | | |
| Portimão | | Üld | | |
| Porto | Põhi (Sá Carneiro) | Põhi (Leixões) | Põhi | |
| Poceirão | | | | Põhi |
| Porto Santo | Üld | Üld | | |
| Praia da Vitória | | Üld | | |
| Santa Maria | Üld | | | |
| São Jorge | Üld | | | |
| Setúbal | | Üld | | |
| Sines | | Põhi | | Põhi (Grândola) |
| Vila Real | Üld | | | |
| RO | Bacău | Üld | | | |
| Baia Mare | Üld | | | |
| Brăila | | Üld | Üld | |
| Brașov | | | | Üld |
| București | Põhi (Henri Coandă) | | Üld (1 Decembrie)
  Üld (Glina) | Põhi |
| Calafat | | | Põhi | |
| Călărași | | | Üld | |
| Cernavodă | | | Põhi | |
| Cluj-Napoca | Üld | | | Üld |
| Constanța | Üld | Põhi | Põhi | |
| Craiova | Üld | | | Põhi |
| Drobeta Turnu Severin | | | Põhi | |
| Galați | | Põhi | Põhi | |
| Giurgiu | | | Põhi | |
| Iași | Üld | | | |
| Medgidia | | | Üld | |
| Moldova Veche | | | Üld | |
| Oltenița | | | Üld | |
| Oradea | Üld | | | |
| Sibiu | Üld | | | |
| Suceava | Üld | | | Üld |
| Sulina | | Üld | Üld | |
| Timișoara | Põhi | | | Põhi |
| Tulcea | Üld | Üld | Üld | |
| Turda | | | | Üld |
| SI | Koper | | Põhi | | |
| Ljubljana | Põhi | | | Põhi |
| Maribor | Üld | | | Üld |
| Portorož | Üld | | | |
| SK | Bratislava | Põhi | | Põhi | Põhi |
| Komárno | | | Põhi | |
| Košice | Üld | | | Üld |
| Leopoldov-Šulekovo | | | | Üld |
| Poprad Tatry | Üld | | | |
| Žilina | | | | Põhi |
| FI | Eckerö | | Üld | | |
| Enontekiö | Üld | | | |
| Hanko | | Üld | | |
| Helsinki | Põhi (Vantaa)* | Põhi | | |
| Ivalo | Üld | | | |
| Joensuu | Üld | | | |
| Jyväskylä | Üld | | | |
| Kajaani | Üld | | | |
| Kaskinen | | Üld | | |
| Kemi | Üld (Kemi-Tornio) | Üld | | |
| Kilpilahti (Sköldvik) | | Üld | | |
| Kittilä | Üld | | | |
| Kokkola | | Üld | | |
| Kotka-Hamina | | Põhi (Hamina)
  Põhi (Kotka) | | |
| Kouvola | | | | Põhi |
| Kruunupyy | Üld | | | |
| Kuopio | Üld | | | |
| Kuusamo | Üld | | | |
| Lappeenranta | Üld | | | |
| Maarianhamina | Üld | Üld | | |
| Oulu | Üld | Üld | | |
| Pietarsaari | | Üld | | |
| Pori | Üld | Üld | | |
| Rauma | | Üld | | |
| Rautaruukki/Raahe | | Üld | | |
| Rovaniemi | Üld | | | |
| Savonlinna | Üld | | | |
| Tampere | Üld | | | Üld |
| Turku-Naantali | Põhi (Turku) | Põhi (Turku)
  Põhi (Naantali) | | |
| Vaasa | Üld | | | |
| SE | Ängelholm | Üld | | | |
| Almhult | | | | Üld |
| Arvidsjaur | Üld | | | |
| Gällivare | Üld | | | |
| Gävle | | Üld | | |
| Göteborg | Põhi (Landvetter) | Põhi | Põhi | Põhi |
| Grisslehamn | | Üld | | |
| Hagfors | Üld | | | |
| Halmstad | | Üld | | |
| Helsingborg | | Üld | | |
| Hemavan | Üld | | | |
| Jönköping | Üld | | | Üld |
| Kalmar | Üld | | | |
| Kapellskär | | Üld | | |
| Karlshamn | | Üld | | |
| Karlskrona | | Üld | | |
| Kiruna | Üld | | | |
| Köping | | Üld | Üld | |
| Luleå | Üld | Põhi | | |
| Lycksele | Üld | | | |
| Malmö | Põhi (Sturup) | Põhi | | Põhi |
| Mora | Üld | | | |
| Norrköping | | Üld | | |
| Nyköping | Üld (Stockholm Skavsta) | | | |
| Oskarshamn | | Üld | | |
| Örebro | Üld | | | Põhi (Hallsberg) |
| Östersund | Üld | | | |
| Oxelösund | | Üld | | |
| Pajala | Üld | | | |
| Ronneby | Üld | | | |
| Skellefteå | Üld | | | |
| Stenungsund | | Üld | | |
| Stockholm | Põhi (Arlanda)*
  Üld (Bromma) | Põhi (Stockholm)
  Üld (Nynäshamn) | | Põhi |
| Strömstad | | Üld | | |
| Sundsvall | Üld | Üld | | |
| Sveg | Üld | | | |
| Trelleborg | | Põhi | | Põhi |
| Umeå | Üld | Üld | | |
| Rosersberg | | | | Üld |
| Varberg | | Üld | | |
| Västerås | | Üld | Üld | |
| Vilhelmina | Üld | | | |
| Visby | Üld | Üld | | |
| Ystad | | Üld | | |
| UK | Aberdeen | Üld | Üld | | |
| Barra | Üld | | | |
| Belfast | Üld (City)
  Üld (International) | Põhi | | |
| Benbecula | Üld | | | |
| Birmingham | Põhi* | | | Põhi |
| Bournemouth | Üld | | | |
| Bristol | Põhi | Põhi | | |
| Loch Ryan Ports | | Üld | | |
| Campbeltown | Üld | | | |
| Cardiff-Newport | Üld | Põhi (Cardiff)
  Põhi (Newport) | | |
| Corby | | | | Üld (Eurohub) |
| Cromarty Firth | | Üld | | |
| Daventry | | | | Üld (Rahvusvah. raudteekaubaveo terminal) |
| Dover/Folkestone | | Põhi | | |
| Durham | Üld | | | |
| Edinburgh | Põhi* | Põhi (Forth, Grangemouth, Rosyth ja Leith) | | |
| Exeter | Üld | | | |
| Felixstowe-Harwich | | Põhi (Felixstowe)
  Põhi (Harwich) | | |
| Fishguard | | Üld | | |
| Glasgow | Põhi* | Põhi (Clydeport, King George V dock, Hunterston ja Greenock) | | Põhi (Mossend/ Coatbridge) |
| Glensanda | | Üld | | |
| Goole | | Üld | | |
| Grimsby/Immingham | | Põhi (Grimsby ja Immingham) | | |
| Heysham | | Üld | | |
| Holyhead | | Üld | | |
| Hull | | Üld | | |
| Inverness | Üld | | | |
| Ipswich | | Üld | | |
| Islay | Üld | | | |
| Kirkwall | Üld | | | |
| Larne | | Üld | | |
| Leeds | Põhi (Leeds/ Bradford) | | | Põhi (Leeds/ Wakefield RMT) |
| Liverpool | Üld | Põhi | | Põhi |
| London | Põhi (City)
  Põhi (Gatwick)*
  Põhi (Heathrow)*
  Põhi (Luton)*
  Põhi (Stansted)* | Põhi (London, London Gateway, Tilbury) | | |
| Londonderry | Üld | Üld | | |
| Manchester | Põhi* | Üld (Manchester ja Port Salford) | | |
| Medway | | Üld (Thamesport, Sheerness) | | |
| Milford Haven | | Põhi | | |
| Newcastle | Üld | | | |
| Newquay | Üld | | | |
| Norwich | Üld | | | |
| Nottingham | Põhi (East Midlands) | | | |
| Orkney | | Üld | | |
| Plymouth | | Üld | | |
| Poole | | Üld | | |
| Port Salford | | Üld | | |
| Port Talbot | | Üld | | |
| Prestwick | Üld | | | |
| Ramsgate | Üld (Kent International) | Üld | | |
| River Hull and Humber | | Üld | | |
| Scilly Isles | Üld | | | |
| Scrabster | | Üld | | |
| Selby | | | | Üld |
| Sheffield | Üld (Doncaster - Sheffield) | | | Põhi (Doncaster RMT) |
| Shetland Islands | Üld | Üld (Sullom Voe) | | |
| Southampton, Portsmouth | Üld (Southampton) | Põhi (Southampton)
  Üld (Portsmouth) | | |
| Stornoway | Üld | Üld | | |
| Sumburgh | Üld | | | |
| Teesport | | Põhi | | |
| Tiree | Üld | | | |
| Tyne | | Üld | | |
| Ullapool | | Üld | | |
| Warrenpoint | | Üld | | |
| Wick | Üld | | | |

LIIKMESRIIK

TRANSPORDISÕLME NIMI

LENNUJAAM

MERESADAM

SISEVEESADAM

RAUDTEE/MAANTEETERMINAL (RMT)

BE

Aalst

Üld

Albertkanaal

Põhi

Antwerpen

Põhi

Põhi

Põhi

Athus

Üld

Avelgem

Üld

Bruxelles/Brussel

Põhi

(National/Nationaal)*

Põhi

Charleroi

Üld

Üld (Can.Charleroi.-Bruxelles.),

Üld (Sambre)

Clabecq

Üld

Gent

Põhi

Põhi

Grimbergen

Üld

Kortrijk

Põhi (Bossuit)

Liège

Põhi

Põhi (Can.Albert)

Põhi (Meuse)

Mons

Üld (Centre/Borinage)

Namur

Põhi (Meuse),

Üld (Sambre)

Oostende, Zeebrugge

Üld (Oostende)

Põhi (Oostende)

Põhi (Zeebrugge)

Roeselare

Üld

Tournai

Üld (Escaut)

Willebroek

Üld

BG

Burgas

Üld

Põhi

Dragoman

Üld

Gorna Orjahovitsa

Üld

Põhi

Lom

Üld

Orjahovo

Üld

Plovdiv

Üld

Põhi

Ruse

Põhi

Põhi

Silistra

Üld

Sofia

Põhi

Põhi

Svilengrad

Üld

Svishtov

Üld

Varna

Üld

Üld

Vidin

Põhi

CZ

Brno

Üld

Üld

Děčín

Põhi

Põhi

Lovosice

Üld

Üld

Mělník

Põhi

Põhi

Ostrava

Põhi

Põhi

Pardubice

Põhi

Põhi

Plzeň

Põhi

Praha

Põhi (Václav Havel)*

Põhi (Praha Holešovice)

Üld (Libeň)

Üld (Radotín)

Üld (Smíchov)

Põhi (Praha Uhříněves)

Přerov

Põhi

Ústí nad Labem

Üld

Üld

DK

Aalborg

Üld

Üld

Aarhus

Põhi

Põhi

Billund

Üld

Branden

Üld

Ebeltoft

Üld

Esbjerg

Üld

Fredericia

Üld

Frederikshavn

Üld

Fur

Üld

Gedser

Üld

Helsingør

Üld

Hirtshals

Üld

Høje-Taastrup

Üld

Kalundborg

Üld

København

Põhi (Kastrup)*

Põhi

Põhi

Køge

Üld

Üld

Nordby (Fanø)

Üld

Odense

Üld

Padborg

Üld

Rødby

Üld

Rønne

Üld

Üld

Sjællands Odde Ferry Port

Üld

Spodsbjerg

Üld

Tårs (Nakskov)

Üld

Taulov

Põhi

Vejle

Üld

DE

Andernach

Üld

Üld

Aschaffenburg

Üld

Üld

Bendorf

Üld

Bensersiel

Üld

Bergkamen

Üld

Berlin

Põhi (BerlinBrandenburg Intl.)*

Põhi

Põhi (Großbeeren)

Bonn

Üld

Bottrop

Üld

Brake

Üld

Üld

Brandenburg

Üld

Braunschweig

Põhi

Põhi

Breisach

Üld

Bremen, Bremerhaven

Põhi (Bremen)

Põhi (Bremen)

Põhi (Bremerhaven)

Põhi (Bremen)

Põhi (Bremerhaven)

Põhi (Bremen)

Brunsbüttel

Üld

Üld

Bülstringen

Üld

Cuxhaven

Üld

Üld

Dormagen

Üld

Dörpen

Üld

Üld

Dortmund

Üld

Põhi

Põhi

Dresden

Üld

Üld

Duisburg

Põhi

Üld (Homberg)

Põhi

Düsseldorf

Põhi*

Põhi (Neuss)

Emden

Üld

Üld

Emmelsum/Wesel

Üld

Emmerich

Üld

Üld

Erfurt

Üld

Essen

Üld

Estorf

Üld

Floersheim

Üld

Frankfurt am Main

Põhi*

Põhi

Põhi

Gelsenkirchen

Üld

Germersheim

Üld

Üld

Gernsheim

Üld

Großkrotzenburg

Üld

Hahn

Üld

Haldensleben

Üld

Üld

Haltern am See

Üld

Hamburg

Põhi*

Põhi

Põhi

Põhi

Hamm

Põhi

Üld (Bönen)

Hanau

Üld

Hannover

Põhi

Põhi

Põhi

Heilbronn

Üld

Helgoland

Üld

Heringsdorf

Üld

Herne

Üld

Üld (Herne-Wanne)

Hof, Plauen

Üld

Honau

Üld

Ibbenbüren

Üld

Karlsruhe

Üld (Karlsruhe Baden-Baden)

Põhi

Põhi

Kassel

Üld

Kehl

Üld

Kelheim

Üld

Kelsterbach

Üld

Kiel

Üld

Koblenz

Põhi

Põhi

Köln

Põhi (Köln-Bonn)*

Põhi

Põhi

Köln -Neuessen

Üld

Krefeld-Uerdingen

Üld

Langeoog

Üld

Leipzig, Halle

Põhi

Põhi (Schkopau)

Lengfurt-Wetterau

Üld

Leverkusen

Üld

Üld

Lingen

Üld

Lübeck

Põhi

Põhi

Põhi

Lünen

Üld

Magdeburg

Põhi

Põhi

Mainz

Põhi

Põhi

Mannheim, Ludwigshafen

Põhi

Üld (Ludwigshafen Mundenheim)

Põhi

Marl

Üld

Mehrum

Üld

Memmingen

Üld

Üld

Minden

Üld

Üld

München

Põhi*

Põhi (Riem)

Münster

Üld

(Münster, Osnabrück)

Üld

Norddeich

Üld

Nordenham

Üld

Üld

Norderney

Üld

Nürnberg

Põhi

Põhi

Põhi

Oldenburg

Üld

Orsoy

Üld

Osnabrück

Üld

Otterstadt

Üld

Paderborn

Üld (Paderborn Lippstadt)

Plochingen

Üld

Puttgarden

Üld

Rees

Üld

Regensburg

Põhi

Rheinberg

Üld

Rostock

Üld

Põhi

Põhi

Saarlouis-Dillingen

Üld

Sassnitz

Üld

Schwarzheide

Üld

Singen

Üld

Speyer

Üld

Spyck

Üld

Stade-Bützfleth/Brunshausen

Üld

Üld

Üld

Stollhofen

Üld

Stolzenau

Üld

Straubing-Sand

Üld

Stürzelberg

Üld

Stuttgart

Põhi*

Põhi

Põhi (Kornwestheim)

Trier

Üld

Ulm

Üld (Dornstadt)

Vahldorf

Üld

Weeze

Üld

Wesel

Üld

Wesseling

Üld

Westerland-Sylt

Üld

Wiesbaden

Üld

Wilhemhaven

Põhi

Wismar

Üld

Worms

Üld

Üld

Wörth am Rhein

Üld

Üld

EE

Heltermaa

Üld

Kärdla

Üld

Koidula

Üld

Kuivastu

Üld

Kuressaare

Üld

Pärnu

Üld

Üld

Paldiski Lõunasadam

Üld

Rohuküla

Üld

Sillamäe

Üld

Tallinn

Põhi

Põhi (Vanalinna sadam,

Muuga sadam,

Paljassaare sadam)

Tartu

Üld

Virtsu

Üld

IE

Carraig Fhiáin/Carrickfin

Üld (Dún na nGall/Donegal)

Corcaigh/Cork

Põhi

Põhi

Baile Átha Cliath/Dublin

Põhi*

Põhi (G.D.A. port cluster)

Inis Mór/Inishmore

Üld

Ciarraí/Kerry - An Fearann

Fuar/Farranfore

Üld

An Cnoc/Knock

Üld (Cúige Chonnacht/Connaught)

Luimneach/Limerick

Üld (Sionainn/Shannon)

Põhi (Sionainn-Faing/Shannon-Foynes)

Ros Láir/Rosslare

Üld (Europort)

Port Láirge/Waterford

Üld

Üld

EL

Alexandroupolis

Üld

Üld

Araxos

Üld

Astipalaia

Üld

Athína

Põhi*

Põhi (Piraeus)

Põhi (Piraeus/Thriasso Pedio)

Chalkida

Üld

Chania

Üld

Üld (Souda)

Chios

Üld

Üld

Elefsina

Üld

Heraklion

Üld

Üld

Igoumenitsa

Põhi

Ikaria

Üld

Ioannina

Üld

Kalamata

Üld

Üld

Kalymnos

Üld

Karpathos

Üld

Kassos

Üld

Kastelorizo

Üld

Kastoria

Üld

Katakolo

Üld

Kavala

Üld

Üld

Kefalonia

Üld

Kerkyra

Üld

Üld

Kithira

Üld

Kos

Üld

Kozani

Üld

Kyllini

Üld

Lamia

Üld

Lavrio (Sounio)

Üld

Leros

Üld

Limnos

Üld

Milos

Üld

Mykonos

Üld

Üld

Mytilini

Üld

Üld

Naxos

Üld

Üld

Nea Anchialos

Üld

Paros

Üld

Üld

Patras

Põhi

Põhi

Preveza

Üld

Rafina

Üld

Rodos

Üld

Üld

Samos

Üld

Santorini

Üld

Üld

Sitia

Üld

Skiathos

Üld

Üld

Skiros

Üld

Syros

Üld

Üld

Thessaloniki

Põhi (Makedonia)

Põhi

Põhi

Volos

Üld

Zakinthos

Üld

ES

A Coruña

Üld

Põhi

Alcázar de San Juán

Põhi

Algeciras

Põhi (Bahía de Algeciras)

Alicante

Põhi

Üld

Almería

Üld

Üld

Antequera (Bobadilla)

Põhi

Arrecife

Üld (Lanzarote)

Üld

Arrubal (Logroño)

Üld

Avilés

Üld (Asturias)

Üld

Badajoz

Üld

Üld

Barcelona

Põhi*

Põhi

Põhi

Bilbao

Põhi

Põhi

Põhi

Burgos

Üld

Cádiz

Üld (Bahía de Cádiz)

Cala Sabina (Formentera)

Üld

Carboneras

Üld

Cartagena

Põhi

Castellón

Üld

Ceuta

Üld

Córdoba

Põhi

El Hierro

Üld

Üld (La Estaca)

El Penedés (El Vendrell)

Üld

Ferrol

Üld

Figueras

Üld (El Far d'Emporda)

Fuerteventura

Üld

Üld (Puerto Rosario)

Gijón

Põhi

Girona

Üld

Granada

Üld

Huelva

Põhi

Huesca

Üld (PLHUS)

Ibiza

Üld

Üld (Eivissa)

Jerez

Üld

La Palma

Üld

Üld (Santa Cruz de La Palma)

Las Palmas

Põhi

Põhi

León

Üld

Põhi

Linares

Üld

Madrid

Põhi (Barajas)*

Põhi (Norte y Sur)

Mahón (Menorca)

Üld

Üld

Málaga

Põhi

Üld

Melilla

Üld

Üld

Monforte de Lemos (Ourense)

Üld

Motril

Üld

Murcia

Üld (San Javier)

Põhi (ZAL)

Palma de Mallorca

Põhi*

Põhi

Pamplona

Üld

Üld (Noain)

Pasajes

Üld

Reus

Üld

Sagunto

Üld

Salamanca

Üld

Üld

San Cibrao

Üld

San Sebastián

Üld

Üld (Lezo)

San Sebastián de la Gomera

Üld

Üld

Santander

Üld

Üld

Üld (Torrelavega)

Santiago de Compostela

Üld

Sevilla

Põhi

Põhi

Põhi

Tarragona

Põhi

Tenerife

Üld (Norte: Los Rodeos)

Põhi (Sur: Reina Sofía)

Põhi (Santa Cruz)

Toledo

Üld

Tudela

Üld

Valencia

Põhi

Põhi

Valladolid

Üld

Põhi

Vigo

Üld

Üld

Vitoria

Üld

Zaragoza

Üld

Põhi

FR

Aiton-Bourgneuf

Üld

Ajaccio

Üld

Üld

Avignon

Põhi

Bastia

Üld

Üld

Bayonne

Üld

Beauvais

Üld

Biarritz

Üld

Bordeaux

Põhi (Merignac)

Põhi

Põhi

Boulogne

Üld

Brest

Üld

Üld

Caen

Üld

Üld

Calais

Põhi

Põhi (Eurotunnel)

Cayenne

Üld

Üld

Chalon-sur-Saône

Põhi

Chalons-sur-Marne

Üld (Paris-Vatry)

Cherbourg

Üld

Clermont-Ferrand

Üld

Üld

Dieppe

Üld

Dijon

Põhi

Dunkerque

Põhi

Põhi

Põhi

Fort de France

Üld

Üld

Guadeloupe

Üld

La Rochelle

Üld

Üld

Le Boulou

Üld

Le Havre

Põhi

Põhi

Põhi

Lille

Põhi (Lesquin)

Põhi

Põhi (Dourges)

Limoges

Üld

Lorient

Üld

Lyon

Põhi (St.Exupéry)*

Põhi

Põhi

Marquion (Cambrai)

Üld

Marseille

Põhi (Provence)

Põhi (Marseille)

Põhi (Fos-sur-Mer)

Põhi (Fos-sur-Mer)

Põhi (Miramas)

Mayotte

Üld

Metz

Põhi

Montpellier

Üld

Mulhouse

Üld (Mulhouse-Bale)

Põhi (Ottmarsheim)

Nancy

Üld

Nantes Saint-Nazaire

Üld (Nantes Atlantique)

Põhi

Nesle

Üld

Nice

Põhi (Côte d'Azur)*

Üld

Nogent-sur-Seine

Üld

Noyon

Üld

Orléans

Üld

Paris

Põhi (Charles de Gaulle)*

Põhi (Orly)*

Põhi

Põhi

Perpignan

Üld

Point-à-Pitre

Üld

Péronne

Üld

Port Réunion

Üld

Rennes

Üld

Roscoff

Üld

Rouen

Põhi

Põhi

Sète

Üld

Üld

Saint-Denis-Gillot

Üld

Saint-Malo

Üld

Strasbourg

Üld (Strasbourg Entzheim)

Põhi

Põhi

Thionville

Üld

Toulon

Üld

Toulouse

Põhi (Blagnac)

Põhi

Valenciennes

Üld

Villefranche-sur-Saône

Üld

HR

Dubrovnik

Üld

Üld

Osijek

Üld

Üld

Ploče

Üld

Pula

Üld

Üld

Rijeka

Üld

Põhi

Šibenik

Üld

Sisak

Üld

Slavonski Brod

Põhi

Split

Üld

Üld

Vukovar

Põhi

Zadar

Üld

Üld

Zagreb

Põhi

Põhi

IT

Alghero

Üld

Ancona

Üld

Põhi

Põhi (Iesi)

Augusta

Põhi

Bari

Üld

Põhi

Põhi

Bologna

Põhi

Põhi

Bolzano

Üld

Brescia

Üld

Üld

Brindisi

Üld

Üld

Cagliari

Põhi

Põhi (Porto Foxi, Cagliari)

Carloforte

Üld

Catania

Üld (Fontanarossa, Comiso erakorraline lennurada)

Üld

Cervignano

Põhi

Chioggia

Üld

Üld

Civitavecchia

Üld

Cremona

Põhi

Firenze

Üld

Põhi (Prato)

Foggia

Üld

Forlì

Üld

Fiumicino

Üld

Gaeta

Üld

Gallarate

Üld

Gela

Üld

Genova

Põhi

Põhi

Põhi (Vado)

Gioia Tauro

Põhi

Golfo Aranci

Üld

La Maddalena

Üld

La Spezia

Põhi

Lamezia Terme

Üld

Lampedusa

Üld

Livorno

Põhi

Põhi (Guasticce Collesalvetti)

Mantova

Põhi

Üld

Marina di Carrara

Üld

Messina

Üld

Milano

Põhi (Linate)*

Põhi (Malpensa)*

Põhi (Bergamo Orio al Serio)

Üld

Põhi (Milano Smistamento)

Milazzo

Üld

Monfalcone

Üld

Üld

Mortara

Üld

Napoli

Põhi (Capodichino)

Põhi

Põhi (Nola)

Põhi (Marcianise-Maddaloni)

Novara

Põhi

Olbia

Üld

Üld

Orte

Üld

Padova

Põhi

Palau

Üld

Palermo

Põhi

Põhi (Palermo, Termini Imerese terminal)

Pantelleria

Üld

Parma

Üld (Bianconese di Fontevivo)

Pescara

Üld

Üld (Manoppello)

Piacenza

Üld

Piombino

Üld

Pisa

Üld

Porto Levante

Üld

Üld

Porto Nogaro

Üld

Porto Torres

Üld

Portoferraio

Üld

Portovesme

Üld

Ravenna

Põhi

Põhi

Reggio Calabria

Üld

Üld

Rivalta Scrivia

Üld

Roma

Põhi (Fiumicino)*

Üld (Ciampino)

Põhi (Pomezia)

Rovigo

Üld

Üld

Salerno

Üld

Savona - Vado

Üld

Siracusa

Üld

Taranto

Põhi

Torino

Põhi

Põhi (Orbassano)

Trapani

Üld

Üld

Trento

Üld

Treviso

Üld

Trieste

Üld

Põhi

Põhi

Venezia

Põhi

Põhi

Põhi

Verona

Üld

Põhi

CY

Larnaka

Põhi

Üld

Lefkosia

Lemesos

Põhi

Pafos

Üld

LV

Daugavpils

Üld

Liepāja

Üld

Üld

Rīga

Põhi (International)*

Põhi

Ventspils

Üld

Põhi

LT

Kaunas

Üld

Põhi

Klaipėda

Põhi

Põhi

Palanga

Üld

Vilnius

Põhi

Põhi

LU

Luxembourg

Põhi

Põhi (Mertert)

Põhi (Bettembourg)

HU

Baja

Üld

Budapest

Põhi (Liszt Ferenc)*

Põhi (Csepel)

Põhi (Soroksár)

Debrecen

Üld

Dunaujvaros

Üld

Győr

Üld (Győr-Gönyű)

Komárom

Põhi

Miskolc

Üld

Mohacs

Üld

Paks

Üld

Sarmellek

Üld

Sopron

Üld

Szeged

Üld

Székesfehérvár

Üld

Zahony

Üld

MT

Cirkewwa

Üld

Marsaxlokk

Põhi

Mgarr

Üld

Valletta

Põhi (Malta - Luqa)

Põhi

NL

Alblasserdam

Üld

Almelo

Põhi

Almere

Üld

Alphen aan den Rijn

Üld

Amsterdam

Põhi (Schiphol)*

Põhi

Põhi

Põhi

Arnhem

Üld

Bergen op Zoom

Põhi

Beverwijk

Üld

Born

Üld

Cuijk

Üld

Delfzijl/Eemshaven

Üld

Den Bosch

Üld

Den Helder

Üld

Deventer

Põhi

Dordrecht

Üld

Üld

Eemshaven

Üld

Üld

Eindhoven

Üld

Enschede

Üld

Üld

Geertruidenberg

Üld

Gennep

Üld

Gorinchem

Üld

Gouda

Üld

Grave

Üld

Groningen

Üld

Üld

Harlingen

Üld

Hengelo

Põhi

Kampen

Üld

Lelystad

Üld

Lemsterland

Üld

Lochem

Üld

Maasbracht

Üld

Maasdriel

Üld

Maassluis

Üld

Maastricht

Üld (Maastricht - Aachen)

Üld

Meppel

Üld

Moerdijk

Põhi

Põhi

Nijmegen

Põhi

Oosterhout

Üld

Oss

Üld

Reimerswaal

Üld

Ridderkerk

Üld

Roermond

Üld

Rotterdam

Põhi

Põhi

Põhi

Põhi

Sneek

Üld

Stein

Üld

Terneuzen, Vlissingen

Põhi (Terneuzen)

Põhi (Vlissingen)

Põhi (Terneuzen)

Põhi (Vlissingen)

Tiel

Üld

Tilburg

Üld

Utrecht

Põhi

Veghel

Üld

Velsen/IJmuiden

Üld

Venlo

Üld

Üld (Trade Port Noord Limburg)

Vlaardingen

Üld

Wageningen

Üld

Wanssum

Üld

Zaandam

Üld

Zaltbommel

Üld

Zevenaar

Üld

Zuidhorn

Üld

Zwijndrecht

Üld

Zwolle

Üld

AT

Graz

Üld

Põhi (Werndorf)

Innsbruck

Üld

Klagenfurt - Villach

Üld (Klagenfurt)

Üld (Villach-Fürnitz)

Krems

Üld

Linz - Wels

Üld (Linz)

Põhi (Enns),

Üld (Linz)

Põhi (Wels)

Salzburg

Üld

Üld

Wien

Põhi (Schwechat)*

Põhi

Põhi

Wolfurt

Üld

Wörgl

Üld

PL

Białystok

Üld

Braniewo

Üld

Bydgoszcz

Üld

Üld

Dorohusk / Okopy

Üld

Ełk

Üld

Gdańsk, Gdynia

Põhi (Gdańsk)

Põhi (Gdańsk)

Põhi (Gdynia)

Põhi

Katowice

Põhi (Pyrzowice)

Põhi (Slawków)

Üld (Gliwice / Pyrzowice)

Kraków

Põhi

Põhi

Łódź

Põhi

Põhi (Łodz / Stryków)

Malaszewicze / Terespol

Üld

Medyka / Zurawica

Üld

Police

Üld

Üld

Poznań

Põhi

Põhi

Rzepin

Üld

Rzeszow

Üld

Szczecin, Świnoujście

Põhi (Szczecin)

Põhi (Szczecin)

Põhi (Świnoujście)

Põhi (Szczecin)

Põhi (Świnoujście)

Põhi (Szczecin)

Põhi (Świnoujście)

Warszawa

Põhi*

Põhi

Wrocław

Põhi

Põhi

PT

Abrantes / Entroncamento

Üld

Aveiro

Üld

Braganza

Üld

Caniçal

Üld

Corvo

Üld

Elvas

Üld

Faro

Üld

Üld (Loulé)

Flores

Üld

Funchal

Üld

Üld

Horta

Üld

Üld

Lajes das Flores

Üld

Lajes (Terceira)

Üld

Lisboa

Põhi*

Põhi

Pico

Üld

Ponta Delgada

Üld

Üld

Portimão

Üld

Porto

Põhi (Sá Carneiro)

Põhi (Leixões)

Põhi

Poceirão

Põhi

Porto Santo

Üld

Üld

Praia da Vitória

Üld

Santa Maria

Üld

São Jorge

Üld

Setúbal

Üld

Sines

Põhi

Põhi (Grândola)

Vila Real

Üld

RO

Bacău

Üld

Baia Mare

Üld

Brăila

Üld

Üld

Brașov

Üld

București

Põhi (Henri Coandă)

Üld (1 Decembrie)

Üld (Glina)

Põhi

Calafat

Põhi

Călărași

Üld

Cernavodă

Põhi

Cluj-Napoca

Üld

Üld

Constanța

Üld

Põhi

Põhi

Craiova

Üld

Põhi

Drobeta Turnu Severin

Põhi

Galați

Põhi

Põhi

Giurgiu

Põhi

Iași

Üld

Medgidia

Üld

Moldova Veche

Üld

Oltenița

Üld

Oradea

Üld

Sibiu

Üld

Suceava

Üld

Üld

Sulina

Üld

Üld

Timișoara

Põhi

Põhi

Tulcea

Üld

Üld

Üld

Turda

Üld

SI

Koper

Põhi

Ljubljana

Põhi

Põhi

Maribor

Üld

Üld

Portorož

Üld

SK

Bratislava

Põhi

Põhi

Põhi

Komárno

Põhi

Košice

Üld

Üld

Leopoldov-Šulekovo

Üld

Poprad Tatry

Üld

Žilina

Põhi

FI

Eckerö

Üld

Enontekiö

Üld

Hanko

Üld

Helsinki

Põhi (Vantaa)*

Põhi

Ivalo

Üld

Joensuu

Üld

Jyväskylä

Üld

Kajaani

Üld

Kaskinen

Üld

Kemi

Üld (Kemi-Tornio)

Üld

Kilpilahti (Sköldvik)

Üld

Kittilä

Üld

Kokkola

Üld

Kotka-Hamina

Põhi (Hamina)

Põhi (Kotka)

Kouvola

Põhi

Kruunupyy

Üld

Kuopio

Üld

Kuusamo

Üld

Lappeenranta

Üld

Maarianhamina

Üld

Üld

Oulu

Üld

Üld

Pietarsaari

Üld

Pori

Üld

Üld

Rauma

Üld

Rautaruukki/Raahe

Üld

Rovaniemi

Üld

Savonlinna

Üld

Tampere

Üld

Üld

Turku-Naantali

Põhi (Turku)

Põhi (Turku)

Põhi (Naantali)

Vaasa

Üld

SE

Ängelholm

Üld

Almhult

Üld

Arvidsjaur

Üld

Gällivare

Üld

Gävle

Üld

Göteborg

Põhi (Landvetter)

Põhi

Põhi

Põhi

Grisslehamn

Üld

Hagfors

Üld

Halmstad

Üld

Helsingborg

Üld

Hemavan

Üld

Jönköping

Üld

Üld

Kalmar

Üld

Kapellskär

Üld

Karlshamn

Üld

Karlskrona

Üld

Kiruna

Üld

Köping

Üld

Üld

Luleå

Üld

Põhi

Lycksele

Üld

Malmö

Põhi (Sturup)

Põhi

Põhi

Mora

Üld

Norrköping

Üld

Nyköping

Üld (Stockholm Skavsta)

Oskarshamn

Üld

Örebro

Üld

Põhi (Hallsberg)

Östersund

Üld

Oxelösund

Üld

Pajala

Üld

Ronneby

Üld

Skellefteå

Üld

Stenungsund

Üld

Stockholm

Põhi (Arlanda)*

Üld (Bromma)

Põhi (Stockholm)

Üld (Nynäshamn)

Põhi

Strömstad

Üld

Sundsvall

Üld

Üld

Sveg

Üld

Trelleborg

Põhi

Põhi

Umeå

Üld

Üld

Rosersberg

Üld

Varberg

Üld

Västerås

Üld

Üld

Vilhelmina

Üld

Visby

Üld

Üld

Ystad

Üld

UK

Aberdeen

Üld

Üld

Barra

Üld

Belfast

Üld (City)

Üld (International)

Põhi

Benbecula

Üld

Birmingham

Põhi*

Põhi

Bournemouth

Üld

Bristol

Põhi

Põhi

Loch Ryan Ports

Üld

Campbeltown

Üld

Cardiff-Newport

Üld

Põhi (Cardiff)

Põhi (Newport)

Corby

Üld (Eurohub)

Cromarty Firth

Üld

Daventry

Üld (Rahvusvah. raudteekaubaveo terminal)

Dover/Folkestone

Põhi

Durham

Üld

Edinburgh

Põhi*

Põhi (Forth, Grangemouth, Rosyth ja Leith)

Exeter

Üld

Felixstowe-Harwich

Põhi (Felixstowe)

Põhi (Harwich)

Fishguard

Üld

Glasgow

Põhi*

Põhi (Clydeport, King George V dock, Hunterston ja Greenock)

Põhi (Mossend/ Coatbridge)

Glensanda

Üld

Goole

Üld

Grimsby/Immingham

Põhi (Grimsby ja Immingham)

Heysham

Üld

Holyhead

Üld

Hull

Üld

Inverness

Üld

Ipswich

Üld

Islay

Üld

Kirkwall

Üld

Larne

Üld

Leeds

Põhi (Leeds/ Bradford)

Põhi (Leeds/ Wakefield RMT)

Liverpool

Üld

Põhi

Põhi

London

Põhi (City)

Põhi (Gatwick)*

Põhi (Heathrow)*

Põhi (Luton)*

Põhi (Stansted)*

Põhi (London, London Gateway, Tilbury)

Londonderry

Üld

Üld

Manchester

Põhi*

Üld (Manchester ja Port Salford)

Medway

Üld (Thamesport, Sheerness)

Milford Haven

Põhi

Newcastle

Üld

Newquay

Üld

Norwich

Üld

Nottingham

Põhi (East Midlands)

Orkney

Üld

Plymouth

Üld

Poole

Üld

Port Salford

Üld

Port Talbot

Üld

Prestwick

Üld

Ramsgate

Üld (Kent International)

Üld

River Hull and Humber

Üld

Scilly Isles

Üld

Scrabster

Üld

Selby

Üld

Sheffield

Üld (Doncaster - Sheffield)

Põhi (Doncaster RMT)

Shetland Islands

Üld

Üld (Sullom Voe)

Southampton, Portsmouth

Üld (Southampton)

Põhi (Southampton)

Üld (Portsmouth)

Stornoway

Üld

Üld

Sumburgh

Üld

Teesport

Põhi

Tiree

Üld

Tyne

Üld

Ullapool

Üld

Warrenpoint

Üld

Wick

Üld

3.   Põhivõrgu piiripunktid naaberriikidega:

| ELi liikmesriik | Naaberriik | Piiripunkt (maantee) | Piiripunkt (raudtee) |
| --- | --- | --- | --- |
| SOOME | VENEMAA | Vaalimaa | Vainikkala |
| EESTI | VENEMAA | Luhamaa | Koidula |
| LÄTI | VENEMAA | Terehova | Zilupe |
| VALGEVENE | Pāternieki | Indra |
| LEEDU | VENEMAA | Kybartai | Kybartai |
| VALGEVENE | Medininkai | Kena |
| POOLA | VENEMAA | Grzechotki | Braniewo |
| VALGEVENE | Kukuryki | Terespol |
| UKRAINA | Korczowa | Przemyśl |
| SLOVAKKIA | UKRAINA | Vyšné Nemecké | Čierna nad Tisou |
| UNGARI | UKRAINA | Beregsurány | Záhony |
| SERBIA | Röszke | Kelebia |
| HORVAATIA | SERBIA | Lipovac | Tovarnik |
| BOSNIA JA HERTSEGOVIINA | Svilaj | Slavonski Šamac |
| MONTENEGRO | Karasovići | / |
| RUMEENIA | UKRAINA | Siret | Vicșani |
| MOLDOVA | Ungheni | Cristești Jijia |
| SERBIA | Stamora Moravița | Stamora Moravița |
| BULGAARIA | SERBIA | Kalotina | Kalotina |
| endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik | Gueshevo | Gueshevo |
| TÜRGI | Svilengrad | Svilengrad |
| KREEKA | ALBAANIA | Kakavia | Krystallopigi |
| endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik | Evzoni | Idomeni |
| TÜRGI | Kipi | Pythion |

ELi liikmesriik

Naaberriik

Piiripunkt (maantee)

Piiripunkt (raudtee)

SOOME

VENEMAA

Vaalimaa

Vainikkala

EESTI

VENEMAA

Luhamaa

Koidula

LÄTI

VENEMAA

Terehova

Zilupe

VALGEVENE

Pāternieki

Indra

LEEDU

VENEMAA

Kybartai

Kybartai

VALGEVENE

Medininkai

Kena

POOLA

VENEMAA

Grzechotki

Braniewo

VALGEVENE

Kukuryki

Terespol

UKRAINA

Korczowa

Przemyśl

SLOVAKKIA

UKRAINA

Vyšné Nemecké

Čierna nad Tisou

UNGARI

UKRAINA

Beregsurány

Záhony

SERBIA

Röszke

Kelebia

HORVAATIA

SERBIA

Lipovac

Tovarnik

BOSNIA JA HERTSEGOVIINA

Svilaj

Slavonski Šamac

MONTENEGRO

Karasovići

/

RUMEENIA

UKRAINA

Siret

Vicșani

MOLDOVA

Ungheni

Cristești Jijia

SERBIA

Stamora Moravița

Stamora Moravița

BULGAARIA

SERBIA

Kalotina

Kalotina

endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik

Gueshevo

Gueshevo

TÜRGI

Svilengrad

Svilengrad

KREEKA

ALBAANIA

Kakavia

Krystallopigi

endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik

Evzoni

Idomeni

TÜRGI

Kipi

Pythion

---

III LISA

TEATAVATESSE NAABERRIIKIDESSE LAIENDATUD ÜLEEUROOPALISE TRANSPORDIVÕRGU NÄITLIKUD KAARDID

| | Kaardi ülevaade - naaberriigid |
| --- | --- |
| |

Image

Kaardi ülevaade - naaberriigid

Image

| | 11.1. | Tingimuslik laiendamine naaberriikidele
  Üld- ja põhivõrgud: Siseveeteed ja -sadamad

  Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland |
| --- | --- | --- |

Image

11.1.

Tingimuslik laiendamine naaberriikidele

Üld- ja põhivõrgud: Siseveeteed ja -sadamad

Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland

11

Image

Image

| | 11.2. | Tingimuslik laiendamine naaberriikidele
  Üldvõrk: Raudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)
  Põhivõrk: Kaubaveoraudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)

  Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland |
| --- | --- | --- |

Image

11.2.

Tingimuslik laiendamine naaberriikidele

Üldvõrk: Raudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)

Põhivõrk: Kaubaveoraudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)

Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland

11

Image

Image

| | 11.3. | Tingimuslik laiendamine naaberriikidele
  Üldvõrk: Raudteed ja lennuväljad
  Põhivõrk: Reisijateveoraudteed ja lennuväljad

  Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland |
| --- | --- | --- |

Image

11.3.

Tingimuslik laiendamine naaberriikidele

Üldvõrk: Raudteed ja lennuväljad

Põhivõrk: Reisijateveoraudteed ja lennuväljad

Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland

11

Image

Image

| | 11.4. | Tingimuslik laiendamine naaberriikidele
  Üld- ja põhivõrgud:
  Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT) ja lennuväljad

  Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland |
| --- | --- | --- |

Image

11.4.

Tingimuslik laiendamine naaberriikidele

Üld- ja põhivõrgud:

Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT) ja lennuväljad

Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland

11

Image

Image

| | 12.1. | Tingimuslik laiendamine naaberriikidele
  Üld- ja põhivõrgud: Siseveeteed ja -sadamad

  Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein |
| --- | --- | --- |

Image

12.1.

Tingimuslik laiendamine naaberriikidele

Üld- ja põhivõrgud: Siseveeteed ja -sadamad

Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein

12

Image

Image

| | 12.2. | Tingimuslik laiendamine naaberriikidele
  Üldvõrk: Raudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)
  Põhivõrk: Kaubaveoraudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)

  Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein |
| --- | --- | --- |

Image

12.2.

Tingimuslik laiendamine naaberriikidele

Üldvõrk: Raudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)

Põhivõrk: Kaubaveoraudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)

Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein

12

Image

Image

| | 12.3. | Tingimuslik laiendamine naaberriikidele
  Üldvõrk: Raudteed ja lennuväljad
  Põhivõrk: Reisijateveoraudteed ja lennuväljad

  Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein |
| --- | --- | --- |

Image

12.3.

Tingimuslik laiendamine naaberriikidele

Üldvõrk: Raudteed ja lennuväljad

Põhivõrk: Reisijateveoraudteed ja lennuväljad

Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein

12

Image

Image

| | 12.4. | Tingimuslik laiendamine naaberriikidele
  Üld- ja põhivõrgud:
  Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT) ja lennuväljad

  Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein |
| --- | --- | --- |

Image

12.4.

Tingimuslik laiendamine naaberriikidele

Üld- ja põhivõrgud:

Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT) ja lennuväljad

Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein

12

Image

Image

| | 13.1. | Tingimuslik laiendamine naaberriikidele
  Üld- ja põhivõrgud: Siseveeteed ja -sadamad

  Western Balkans Region |
| --- | --- | --- |

Image

13.1.

Tingimuslik laiendamine naaberriikidele

Üld- ja põhivõrgud: Siseveeteed ja -sadamad

Western Balkans Region

13

Image

Image

| | 13.2. | Tingimuslik laiendamine naaberriikidele
  Üld- ja põhivõrgud: Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT) ja lennuväljad

  Western Balkans Region |
| --- | --- | --- |

Image

13.2.

Tingimuslik laiendamine naaberriikidele

Üld- ja põhivõrgud: Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT) ja lennuväljad

Western Balkans Region

13

Image

Image

| | 13.3. | Tingimuslik laiendamine naaberriikidele
  Üldvõrk: Raudteed ja lennuväljad

  Western Balkans Region |
| --- | --- | --- |

Image

13.3.

Tingimuslik laiendamine naaberriikidele

Üldvõrk: Raudteed ja lennuväljad

Western Balkans Region

13

Image

Image

| | 13.4. | Tingimuslik laiendamine naaberriikidele
  Üld- ja põhivõrgud: Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT) ja lennuväljad

  Western Balkans Region |
| --- | --- | --- |

Image

13.4.

Tingimuslik laiendamine naaberriikidele

Üld- ja põhivõrgud: Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT) ja lennuväljad

Western Balkans Region

13

Image

Image

| | 14.1. | Tingimuslik laiendamine naaberriikidele
  Üld- ja põhivõrgud: Siseveeteed ja -sadamad

  Türkiye |
| --- | --- | --- |

Image

14.1.

Tingimuslik laiendamine naaberriikidele

Üld- ja põhivõrgud: Siseveeteed ja -sadamad

Türkiye

14

Image

Image

| | 14.2. | Tingimuslik laiendamine naaberriikidele
  Üldvõrk: Raudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)

  Türkiye |
| --- | --- | --- |

Image

14.2.

Tingimuslik laiendamine naaberriikidele

Üldvõrk: Raudteed, sadamad ja raudtee/maanteeterminalid (RMT)

Türkiye

14

Image

Image

| | 14.3. | Tingimuslik laiendamine naaberriikidele
  Üldvõrk: Raudteed ja lennuväljad

  Türkiye |
| --- | --- | --- |

Image

14.3.

Tingimuslik laiendamine naaberriikidele

Üldvõrk: Raudteed ja lennuväljad

Türkiye

14

Image

Image

| | 14.4. | Tingimuslik laiendamine naaberriikidele
  Üld- ja põhivõrgud: Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT) ja lennuväljad

  Türkiye |
| --- | --- | --- |

Image

14.4.

Tingimuslik laiendamine naaberriikidele

Üld- ja põhivõrgud: Teed, sadamad, raudtee/maanteeterminalid (RMT) ja lennuväljad

Türkiye

14

Image

Image

---

Komisjoni avaldused

| 1. | „Komisjon tuletab meelde, et otsuse esitada projekte Euroopa ühendamise rahastust toetuse saamiseks teevad liikmesriigid. Kõnealust eesõigust ei mõjuta mingil moel need soovituslikud protsendimäärad, mis konkreetsete transpordieesmärkide kohta on loetletud lisa IV osas.” |
| --- | --- |

1.

„Komisjon tuletab meelde, et otsuse esitada projekte Euroopa ühendamise rahastust toetuse saamiseks teevad liikmesriigid. Kõnealust eesõigust ei mõjuta mingil moel need soovituslikud protsendimäärad, mis konkreetsete transpordieesmärkide kohta on loetletud lisa IV osas.”

| 2. | „Komisjon peab ülimalt kahetsusväärseks, et on lisatud artikkel 18, millega kehtestatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 5 osutatud kontrollimenetlus seoses liidu finantsabiga projektidele või nende osadele, mis pärast projektikonkursse valitakse välja Euroopa ühendamise rahastut käsitleva määruse artiklis 17 osutatud mitme- või iga-aastase tööprogrammi alusel. Komisjon tuletab meelde, et ta ei ole teinud ettepanekut lisada see menetlus mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevatesse õigusaktidesse. Eesmärk oli lihtsustada mitmeaastase finantsraamistiku programme ELilt rahalise toetuse saajate jaoks. Toetuse andmise otsuste heakskiitmine ilma kontrolliga regulatiivmenetluseta kiirendaks asjaajamist ja vähendaks projekti elluviijate jaoks aega, mis kulub taotluse esitamisest kuni toetuse määramiseni, ning sellega välditaks tarbetut bürokraatiat ja kulusid. Lisaks tuletab komisjon meelde, et toetuse andmise otsuste tegemine on eelarve täitmise toiming, kuuludes seega komisjoni institutsionaalsesse pädevusse, mistõttu ei tohiks otsuseid vastu võtta komiteemenetlusega. Samuti leiab komisjon, et selline artikli lisamine ei tohi luua pretsedenti muude rahastamisvahendite jaoks, arvestades taristuprojektide eripära ja mõju liikmesriikide territooriumil.” |
| --- | --- |

2.

„Komisjon peab ülimalt kahetsusväärseks, et on lisatud artikkel 18, millega kehtestatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 5 osutatud kontrollimenetlus seoses liidu finantsabiga projektidele või nende osadele, mis pärast projektikonkursse valitakse välja Euroopa ühendamise rahastut käsitleva määruse artiklis 17 osutatud mitme- või iga-aastase tööprogrammi alusel. Komisjon tuletab meelde, et ta ei ole teinud ettepanekut lisada see menetlus mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevatesse õigusaktidesse. Eesmärk oli lihtsustada mitmeaastase finantsraamistiku programme ELilt rahalise toetuse saajate jaoks. Toetuse andmise otsuste heakskiitmine ilma kontrolliga regulatiivmenetluseta kiirendaks asjaajamist ja vähendaks projekti elluviijate jaoks aega, mis kulub taotluse esitamisest kuni toetuse määramiseni, ning sellega välditaks tarbetut bürokraatiat ja kulusid. Lisaks tuletab komisjon meelde, et toetuse andmise otsuste tegemine on eelarve täitmise toiming, kuuludes seega komisjoni institutsionaalsesse pädevusse, mistõttu ei tohiks otsuseid vastu võtta komiteemenetlusega. Samuti leiab komisjon, et selline artikli lisamine ei tohi luua pretsedenti muude rahastamisvahendite jaoks, arvestades taristuprojektide eripära ja mõju liikmesriikide territooriumil.”

| 3. | „Komisjonil on kahju, et artikli 2 lõikesse 5 ja artikli 5 lõikesse 2 on lisatud viited kuludele, mis tekivad komisjoni poolt Euroopa ühendamise rahastu konkreetsete osade rakendamiseks volitatud rakendusametitel seoses programmi toetavate meetmetega. Komisjon tuletab meelde, et pärast eelneva tasuvusanalüüsi korraldamist on tema pädevuses otsustada, et kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 58/2003 sätetega luuakse rakendusamet, kellele usaldatakse teatavad programmi juhtimise ülesanded. Euroopa ühendamise rahastut käsitlevast määrusest ei tohiks välja jätta tasuvusanalüüsi, mis tehakse seoses Euroopa ühendamise rahastu rakendamise ülesannete delegeerimisega rakendusametile. Samuti leiab komisjon, et ülemmäär ei tohi luua pretsedenti muude rahastamisvahendite jaoks, arvestades ameti juhitavate taristuprojektide eripära.” |
| --- | --- |

3.

„Komisjonil on kahju, et artikli 2 lõikesse 5 ja artikli 5 lõikesse 2 on lisatud viited kuludele, mis tekivad komisjoni poolt Euroopa ühendamise rahastu konkreetsete osade rakendamiseks volitatud rakendusametitel seoses programmi toetavate meetmetega. Komisjon tuletab meelde, et pärast eelneva tasuvusanalüüsi korraldamist on tema pädevuses otsustada, et kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 58/2003 sätetega luuakse rakendusamet, kellele usaldatakse teatavad programmi juhtimise ülesanded. Euroopa ühendamise rahastut käsitlevast määrusest ei tohiks välja jätta tasuvusanalüüsi, mis tehakse seoses Euroopa ühendamise rahastu rakendamise ülesannete delegeerimisega rakendusametile. Samuti leiab komisjon, et ülemmäär ei tohi luua pretsedenti muude rahastamisvahendite jaoks, arvestades ameti juhitavate taristuprojektide eripära.”

---

| 20.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 348/129 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 348/129

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1316/2013,

11. detsember 2013,

millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 172,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavutamiseks ning töökohtade loomise edendamiseks vastavalt strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidele on liidul vaja transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektoris ajakohaseid ja hästi toimivaid taristuid, mis aitavad ühendada ja integreerida liitu ja selle kõiki piirkondi. Need ühendused peaksid aitama parandada isikute, kaupade, kapitali ja teenuste vaba liikumist. Üleeuroopalised võrgud peaksid hõlbustama piiriüleseid ühendusi, soodustama suuremat majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning aitama kaasa konkurentsivõimelisema sotsiaalse turumajanduse saavutamisele ja kliimamuutuste vastu võitlemisele. |
| --- | --- |

(1)

Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavutamiseks ning töökohtade loomise edendamiseks vastavalt strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidele on liidul vaja transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektoris ajakohaseid ja hästi toimivaid taristuid, mis aitavad ühendada ja integreerida liitu ja selle kõiki piirkondi. Need ühendused peaksid aitama parandada isikute, kaupade, kapitali ja teenuste vaba liikumist. Üleeuroopalised võrgud peaksid hõlbustama piiriüleseid ühendusi, soodustama suuremat majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning aitama kaasa konkurentsivõimelisema sotsiaalse turumajanduse saavutamisele ja kliimamuutuste vastu võitlemisele.

| (2) | Käesoleva määrusega kehtestatud Euroopa ühendamise rahastu loomise eesmärk on kiirendada investeerimist üleeuroopalistesse võrkudesse ning võimendada nii avaliku kui ka erasektori poolset rahastamist, suurendades samal ajal õiguskindlust ja pidades kinni tehnoloogianeutraalsuse põhimõttest. Euroopa ühendamise rahastu peaks võimaldama täielikult ära kasutada transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektori vahelist koostoimet, suurendades seeläbi liidu meetmete tulemuslikkust ning võimaldades optimeerida rakendamise kulusid. |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva määrusega kehtestatud Euroopa ühendamise rahastu loomise eesmärk on kiirendada investeerimist üleeuroopalistesse võrkudesse ning võimendada nii avaliku kui ka erasektori poolset rahastamist, suurendades samal ajal õiguskindlust ja pidades kinni tehnoloogianeutraalsuse põhimõttest. Euroopa ühendamise rahastu peaks võimaldama täielikult ära kasutada transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektori vahelist koostoimet, suurendades seeläbi liidu meetmete tulemuslikkust ning võimaldades optimeerida rakendamise kulusid.

| (3) | Euroopa Komisjoni sõnul on kuni 2020. aastani transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektori üleeuroopalistesse võrkudesse vaja investeerida hinnanguliselt 970 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Komisjoni sõnul on kuni 2020. aastani transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektori üleeuroopalistesse võrkudesse vaja investeerida hinnanguliselt 970 miljardit eurot.

| (4) | Käesoleva määrusega nähakse Euroopa ühendamise rahastu rakendamiseks aastateks 2014–2020 ette rahastamispakett 33 242 259 000 eurot (jooksevhindades) 2. detsembrini 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (4) (edaspidi „institutsioonidevaheline kokkulepe”) punkti 17 tähenduses, mis on Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks. |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega nähakse Euroopa ühendamise rahastu rakendamiseks aastateks 2014–2020 ette rahastamispakett 33 242 259 000 eurot (jooksevhindades) 2. detsembrini 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (4) (edaspidi „institutsioonidevaheline kokkulepe”) punkti 17 tähenduses, mis on Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks.

| (5) | Euroopa ühendamise rahastule eraldatud eelarvevahendite kasutamise optimeerimiseks peaks komisjonil olema võimalik teha pärast rahastu vahehindamist ettepanek assigneeringute ümberpaigutamiseks transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektorite vahel. Sellise ettepaneku suhtes tuleks kohaldada iga-aastast eelarvemenetlust. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa ühendamise rahastule eraldatud eelarvevahendite kasutamise optimeerimiseks peaks komisjonil olema võimalik teha pärast rahastu vahehindamist ettepanek assigneeringute ümberpaigutamiseks transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektorite vahel. Sellise ettepaneku suhtes tuleks kohaldada iga-aastast eelarvemenetlust.

| (6) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1301/2013 (5) loodud Ühtekuuluvusfondist ümber paigutatavat 11 305 500 000 eurot (jooksevhindades) tuleks käesoleva määruse alusel rahastamisvahenditele eelarvevahendite eraldamiseks kasutada alles alates 1. jaanuarist 2017. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1301/2013 (5) loodud Ühtekuuluvusfondist ümber paigutatavat 11 305 500 000 eurot (jooksevhindades) tuleks käesoleva määruse alusel rahastamisvahenditele eelarvevahendite eraldamiseks kasutada alles alates 1. jaanuarist 2017.

| (7) | Tõhusate transpordi- ja energiataristuvõrkude loomine on üks 12 põhimeetmest, mille komisjon on loetlenud oma 13. aprilli 2011. aasta teatises pealkirjaga „Ühtse turu akt – Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks „Üheskoos uue majanduskasvu eest””. |
| --- | --- |

(7)

Tõhusate transpordi- ja energiataristuvõrkude loomine on üks 12 põhimeetmest, mille komisjon on loetlenud oma 13. aprilli 2011. aasta teatises pealkirjaga „Ühtse turu akt – Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks „Üheskoos uue majanduskasvu eest””.

| (8) | Komisjon on seadnud enesele kohustuseks võtta liidu rahastamisprogrammides arvesse kliimamuutuste küsimust ning suunata vähemalt 20 % liidu eelarvest kliimateemaliste eesmärkide saavutamisele. Oluline on tagada, et ühishuviprojektide ettevalmistamisel, väljatöötamisel ja rakendamisel pööratakse tähelepanu kliimamuutuste mõju leevendamisele ja sellega kohanemisele ning riskide ennetamisele ja juhtimisele. Käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvad taristuinvesteeringud peaksid aitama edendada üleminekut vähese CO2-heitega ning kliimamuutustele ja katastroofidele vastupanuvõimelisele majandusele ja ühiskonnale, võttes arvesse ebasoodsate looduslike või demograafiliste tingimustega piirkondade, eriti äärepoolseimate piirkondade ja saarte eripärasid. Eelkõige transpordi- ja energiasektoris peaks Euroopa ühendamise rahastu aitama saavutada liidu keskpikki ja pikaajalisi CO2-heite vähendamise eesmärke. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon on seadnud enesele kohustuseks võtta liidu rahastamisprogrammides arvesse kliimamuutuste küsimust ning suunata vähemalt 20 % liidu eelarvest kliimateemaliste eesmärkide saavutamisele. Oluline on tagada, et ühishuviprojektide ettevalmistamisel, väljatöötamisel ja rakendamisel pööratakse tähelepanu kliimamuutuste mõju leevendamisele ja sellega kohanemisele ning riskide ennetamisele ja juhtimisele. Käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvad taristuinvesteeringud peaksid aitama edendada üleminekut vähese CO2-heitega ning kliimamuutustele ja katastroofidele vastupanuvõimelisele majandusele ja ühiskonnale, võttes arvesse ebasoodsate looduslike või demograafiliste tingimustega piirkondade, eriti äärepoolseimate piirkondade ja saarte eripärasid. Eelkõige transpordi- ja energiasektoris peaks Euroopa ühendamise rahastu aitama saavutada liidu keskpikki ja pikaajalisi CO2-heite vähendamise eesmärke.

| (9) | 8. juuni 2011. aasta resolutsioonis „Tulevikku investeerimine: uus mitmeaastane finantsraamistik konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel” (6) rõhutab Euroopa Parlament liidu digitaalarengu tegevuskava kiire elluviimise tagamise olulisust ja seda, kui tähtis on jätkata jõupingutusi, et saavutada 2020. aastaks seatud eesmärk muuta kiire internetiühendus kättesaadavaks kõigile liidu kodanikele, seda ka vähem arenenud piirkondades. Euroopa Parlament rõhutas ka tõhusasse transporditaristusse investeerimise suurt osatähtsust Euroopa jaoks oma konkurentsivõime kaitsmisel ja pikaajalise majanduskasvu tagamisel pärast kriisi, samuti seda, et üleeuroopaline transpordivõrk (TEN-T) on eluliselt tähtis siseturu nõuetekohaseks toimimiseks ning annab Euroopale olulise lisaväärtuse. Euroopa Parlament asus samuti seisukohale, et sellest tulenevalt peaks TEN-T olema mitmeaastase finantsraamistiku üks põhiprioriteet ja et selles on vaja suurendada TEN-T jaoks ette nähtud vahendeid. Lisaks rõhutas Euroopa Parlament vajadust võimendada liidupoolse rahastamise mõju ja võimalust, mida pakuvad Ühtekuuluvusfond, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid ja rahastamisvahendid Euroopa jaoks prioriteetsete oluliste siseriiklike ja piiriüleste energiataristuprojektide rahastamiseks, ning vajadust eraldada liidu eelarvest märkimisväärne summa selle valdkonna rahastamisvahendite jaoks. |
| --- | --- |

(9)

8. juuni 2011. aasta resolutsioonis „Tulevikku investeerimine: uus mitmeaastane finantsraamistik konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel” (6) rõhutab Euroopa Parlament liidu digitaalarengu tegevuskava kiire elluviimise tagamise olulisust ja seda, kui tähtis on jätkata jõupingutusi, et saavutada 2020. aastaks seatud eesmärk muuta kiire internetiühendus kättesaadavaks kõigile liidu kodanikele, seda ka vähem arenenud piirkondades. Euroopa Parlament rõhutas ka tõhusasse transporditaristusse investeerimise suurt osatähtsust Euroopa jaoks oma konkurentsivõime kaitsmisel ja pikaajalise majanduskasvu tagamisel pärast kriisi, samuti seda, et üleeuroopaline transpordivõrk (TEN-T) on eluliselt tähtis siseturu nõuetekohaseks toimimiseks ning annab Euroopale olulise lisaväärtuse. Euroopa Parlament asus samuti seisukohale, et sellest tulenevalt peaks TEN-T olema mitmeaastase finantsraamistiku üks põhiprioriteet ja et selles on vaja suurendada TEN-T jaoks ette nähtud vahendeid. Lisaks rõhutas Euroopa Parlament vajadust võimendada liidupoolse rahastamise mõju ja võimalust, mida pakuvad Ühtekuuluvusfond, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid ja rahastamisvahendid Euroopa jaoks prioriteetsete oluliste siseriiklike ja piiriüleste energiataristuprojektide rahastamiseks, ning vajadust eraldada liidu eelarvest märkimisväärne summa selle valdkonna rahastamisvahendite jaoks.

| (10) | Selleks et rahastada taristuid piiriülestes piirkondades osana võrgu kui terviku arendamisest, tuleks soodustada Euroopa ühendamise rahastu rahastamisvahendite ja muude liidu vahendite koostoimet. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et rahastada taristuid piiriülestes piirkondades osana võrgu kui terviku arendamisest, tuleks soodustada Euroopa ühendamise rahastu rahastamisvahendite ja muude liidu vahendite koostoimet.

| (11) | Komisjon võttis 28. märtsil 2011 vastu valge raamatu pealkirjaga „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” („valge raamat”). Kõnealuses valges raamatus on seatud eesmärgiks vähendada transpordisektorist pärinevat kasvuhoonegaaside heidet 2050. aastaks vähemalt 60 % võrreldes 1990. aasta tasemega. Seoses taristutega on valges raamatus seatud eesmärgiks luua 2030. aastaks täielikult toimiv ja kogu liitu hõlmav mitmeliigiline TEN-T põhivõrk. Koostalitlusvõimet saaks suurendada innovaatiliste lahendustega, mis parandavad kaasatud süsteemide ühilduvust. Samuti on valges raamatus seatud eesmärgiks optimeerida mitmeliigiliste logistikaahelate toimimist, sh kasutada laialdasemalt ära ressursitõhusamaid transpordiliike. Seepärast seatakse järgmised asjakohased TEN-T poliitika sihid: 30 % maantee-kaubavedudest, mis on pikemad kui 300 km, tuleks asendada muude transpordiliikidega 2030. aastaks, 2050. aastaks peaks olema asendatud üle 50 % sellistest vedudest; olemasoleva kiirraudteevõrgu pikkust tuleks 2030. aastaks kolmekordistada ja 2050. aastaks peaks enamik keskmise vahemaa reisijatevedusid toimuma raudteed pidi; 2050. aastaks tuleks kõik põhivõrgu lennuväljad ühendada raudteevõrguga ja kõik meresadamad tuleks ühendada raudtee-kaubaveosüsteemiga ning võimaluse korral ka siseveeteede süsteemiga. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon võttis 28. märtsil 2011 vastu valge raamatu pealkirjaga „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” („valge raamat”). Kõnealuses valges raamatus on seatud eesmärgiks vähendada transpordisektorist pärinevat kasvuhoonegaaside heidet 2050. aastaks vähemalt 60 % võrreldes 1990. aasta tasemega. Seoses taristutega on valges raamatus seatud eesmärgiks luua 2030. aastaks täielikult toimiv ja kogu liitu hõlmav mitmeliigiline TEN-T põhivõrk. Koostalitlusvõimet saaks suurendada innovaatiliste lahendustega, mis parandavad kaasatud süsteemide ühilduvust. Samuti on valges raamatus seatud eesmärgiks optimeerida mitmeliigiliste logistikaahelate toimimist, sh kasutada laialdasemalt ära ressursitõhusamaid transpordiliike. Seepärast seatakse järgmised asjakohased TEN-T poliitika sihid: 30 % maantee-kaubavedudest, mis on pikemad kui 300 km, tuleks asendada muude transpordiliikidega 2030. aastaks, 2050. aastaks peaks olema asendatud üle 50 % sellistest vedudest; olemasoleva kiirraudteevõrgu pikkust tuleks 2030. aastaks kolmekordistada ja 2050. aastaks peaks enamik keskmise vahemaa reisijatevedusid toimuma raudteed pidi; 2050. aastaks tuleks kõik põhivõrgu lennuväljad ühendada raudteevõrguga ja kõik meresadamad tuleks ühendada raudtee-kaubaveosüsteemiga ning võimaluse korral ka siseveeteede süsteemiga.

| (12) | 6. juuli 2010. aasta resolutsioonis transpordi jätkusuutliku tuleviku kohta (7) rõhutas Euroopa Parlament asjaolu, et tõhus transpordipoliitika vajab esilekerkivate probleemide lahendamiseks sobivat finantsraamistikku ning et selleks tuleks suurendada praegu transpordi ja liikuvuse jaoks olemas olevaid ressursse; samuti leidis Euroopa Parlament, et on vaja luua vahend kooskõlastamaks ja optimeerimaks transpordi rahastamise eri allikate ja kõigi liidu tasandil saadaolevate finantsvahendite ja -mehhanismide kasutamist. |
| --- | --- |

(12)

6. juuli 2010. aasta resolutsioonis transpordi jätkusuutliku tuleviku kohta (7) rõhutas Euroopa Parlament asjaolu, et tõhus transpordipoliitika vajab esilekerkivate probleemide lahendamiseks sobivat finantsraamistikku ning et selleks tuleks suurendada praegu transpordi ja liikuvuse jaoks olemas olevaid ressursse; samuti leidis Euroopa Parlament, et on vaja luua vahend kooskõlastamaks ja optimeerimaks transpordi rahastamise eri allikate ja kõigi liidu tasandil saadaolevate finantsvahendite ja -mehhanismide kasutamist.

| (13) | 11. juuni 2009. aasta järeldustes TEN-T poliitika läbivaatamise kohta rõhutas nõukogu taas vajadust jätkata investeerimist transporditaristusse, et korralikult välja arendada kõiki transpordiliike hõlmav TEN-T, mis oleks aluseks siseturule, konkurentsivõimele, liidu majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele ning liidu ühendusele naaberriikidega, keskendudes Euroopa jaoks kaasneva lisaväärtuse loomisele. Nõukogu rõhutas samuti liidu vajadust teha kättesaadavaks asjakohased rahalised vahendid TEN-T projektidesse investeerimise soodustamiseks, ning eelkõige vajadust tagada TEN-T eelarvest piisav rahaline toetus prioriteetsetele projektidele, mis hõlmavad asjakohaseid piiriüleseid lõike ja mille rakendamine ulatub mitmeaastase finantsraamistiku planeerimise institutsiooniliste piirangute tõttu 2013. aastat kaugemale. Nõukogu arvates tuleks vajaduse korral veelgi arendada ja toetada avaliku ja erasektori partnerlust. |
| --- | --- |

(13)

11. juuni 2009. aasta järeldustes TEN-T poliitika läbivaatamise kohta rõhutas nõukogu taas vajadust jätkata investeerimist transporditaristusse, et korralikult välja arendada kõiki transpordiliike hõlmav TEN-T, mis oleks aluseks siseturule, konkurentsivõimele, liidu majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele ning liidu ühendusele naaberriikidega, keskendudes Euroopa jaoks kaasneva lisaväärtuse loomisele. Nõukogu rõhutas samuti liidu vajadust teha kättesaadavaks asjakohased rahalised vahendid TEN-T projektidesse investeerimise soodustamiseks, ning eelkõige vajadust tagada TEN-T eelarvest piisav rahaline toetus prioriteetsetele projektidele, mis hõlmavad asjakohaseid piiriüleseid lõike ja mille rakendamine ulatub mitmeaastase finantsraamistiku planeerimise institutsiooniliste piirangute tõttu 2013. aastat kaugemale. Nõukogu arvates tuleks vajaduse korral veelgi arendada ja toetada avaliku ja erasektori partnerlust.

| (14) | Valges raamatus esitatud eesmärkidest lähtuvalt määratakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1315/2012 (8) kohaste TEN-T suunistega kindlaks üleeuroopalise transpordivõrgu TEN-T taristu, täpsustatakse nõuded, millele kõnealune taristu peab vastama, ning esitatakse nende rakendamise meetmed. Suunistega nähakse eelkõige ette põhivõrgu lõplik väljaehitamine 2030. aastaks uue taristu loomise ning olemasoleva taristu laiaulatusliku ajakohastamise ja taastamise kaudu. |
| --- | --- |

(14)

Valges raamatus esitatud eesmärkidest lähtuvalt määratakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1315/2012 (8) kohaste TEN-T suunistega kindlaks üleeuroopalise transpordivõrgu TEN-T taristu, täpsustatakse nõuded, millele kõnealune taristu peab vastama, ning esitatakse nende rakendamise meetmed. Suunistega nähakse eelkõige ette põhivõrgu lõplik väljaehitamine 2030. aastaks uue taristu loomise ning olemasoleva taristu laiaulatusliku ajakohastamise ja taastamise kaudu.

| (15) | Liikmesriikide transporditaristukavade analüüsile tuginedes leiab komisjon, et aastatel 2014–2020 vajab kogu TEN-T võrk transpordialaseid investeeringuid hinnanguliselt 500 miljardi euro väärtuses, millest umbes 250 miljardit eurot tuleb investeerida TEN-T põhivõrku. |
| --- | --- |

(15)

Liikmesriikide transporditaristukavade analüüsile tuginedes leiab komisjon, et aastatel 2014–2020 vajab kogu TEN-T võrk transpordialaseid investeeringuid hinnanguliselt 500 miljardi euro väärtuses, millest umbes 250 miljardit eurot tuleb investeerida TEN-T põhivõrku.

| (16) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 913/2010 (9) sätestatud raudtee-kaubaveokoridoride ning käesoleva määruse I lisa I osa kohaste põhivõrgukoridoride geograafiline ühendamine tuleks vajaduse korral tagada vastavate vahendite eesmärke arvesse võttes, selleks et vähendada halduskoormust ja tõhustada raudteetaristu väljaarendamist ja kasutamist. Raudtee-kaubaveokoridoride suhtes tuleks kohaldada üksnes määruse (EL) nr 913/2010 sätteid, sealhulgas nende ühendamises muudatuste tegemise puhul. |
| --- | --- |

(16)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 913/2010 (9) sätestatud raudtee-kaubaveokoridoride ning käesoleva määruse I lisa I osa kohaste põhivõrgukoridoride geograafiline ühendamine tuleks vajaduse korral tagada vastavate vahendite eesmärke arvesse võttes, selleks et vähendada halduskoormust ja tõhustada raudteetaristu väljaarendamist ja kasutamist. Raudtee-kaubaveokoridoride suhtes tuleks kohaldada üksnes määruse (EL) nr 913/2010 sätteid, sealhulgas nende ühendamises muudatuste tegemise puhul.

| (17) | TEN-T poliitika läbivaatamisel, mis algatati 2009. aasta veebruaris, loodi sihtotstarbeline eksperdirühm, kelle ülesanne oli abistada komisjoni ning tegelda TEN-T rahastamise strateegia ja finantsväljavaadetega. Eksperdirühm nr 5 tugines oma töös järgmiste eri valdkondade välisekspertide kogemustele: taristuettevõtjad, taristu planeerijad, riikide ja piirkondade ning kohalikud esindajad, keskkonnaeksperdid, akadeemilised ringkonnad ja erasektori esindajad. Eksperdirühma nr 5 lõpparuanne (10), mis võeti vastu 2010. aasta juulis, sisaldab 40 soovitust, millest mõnda on käesolevas määruses arvesse võetud. Nimetatud aruandes soovitatakse muu hulgas, et komisjon peaks kehtestama standardraamistiku liidu toetuste ja TEN-T avaliku ja erasektori partnerluste ühendamiseks, hõlmates nii ühtekuuluvuspoliitika fonde kui ka TEN-T eelarvet. |
| --- | --- |

(17)

TEN-T poliitika läbivaatamisel, mis algatati 2009. aasta veebruaris, loodi sihtotstarbeline eksperdirühm, kelle ülesanne oli abistada komisjoni ning tegelda TEN-T rahastamise strateegia ja finantsväljavaadetega. Eksperdirühm nr 5 tugines oma töös järgmiste eri valdkondade välisekspertide kogemustele: taristuettevõtjad, taristu planeerijad, riikide ja piirkondade ning kohalikud esindajad, keskkonnaeksperdid, akadeemilised ringkonnad ja erasektori esindajad. Eksperdirühma nr 5 lõpparuanne (10), mis võeti vastu 2010. aasta juulis, sisaldab 40 soovitust, millest mõnda on käesolevas määruses arvesse võetud. Nimetatud aruandes soovitatakse muu hulgas, et komisjon peaks kehtestama standardraamistiku liidu toetuste ja TEN-T avaliku ja erasektori partnerluste ühendamiseks, hõlmates nii ühtekuuluvuspoliitika fonde kui ka TEN-T eelarvet.

| (18) | 2007.–2013. aasta finantsraamistiku rakendamisel saadud kogemused näitavad, et osal liikmesriikidel, kes vastavad Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele, on tõsiseid raskusi selliste komplekssete piiriüleste ja liidule suurt lisaväärtust andvate transporditaristu projektide õigeaegse lõpuleviimisega ning Euroopa vahendite tõhusa kasutamise võimaldamisega. Seepärast tuleks liidule suurt lisaväärtust andvate transpordiprojektide, eelkõige piiriüleste projektide paremaks elluviimiseks paigutada üks osa Ühtekuuluvusfondi eraldistest (11 305 500 000 eurot) ümber selleks, et rahastada Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavates liikmesriikides rakendatavaid transpordi põhivõrgu projekte või horisontaalsete prioriteetidega seotud transpordiprojekte Euroopa ühendamise rahastust. Esmases etapis tuleks rahastamiskõlblike projektide valimisel pidada kinni Ühtekuuluvusfondist riikidele tehtavatest eraldistest. Komisjon peaks toetama Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavaid liikmesriike asjakohaste projektide ettevalmistamisel, eelkõige tugevdades asjaomaste riigiasutuste institutsioonilist suutlikkust ning korraldades täiendavaid konkursikutseid, tagades samal ajal läbipaistva projektide valiku menetluse. |
| --- | --- |

(18)

2007.–2013. aasta finantsraamistiku rakendamisel saadud kogemused näitavad, et osal liikmesriikidel, kes vastavad Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele, on tõsiseid raskusi selliste komplekssete piiriüleste ja liidule suurt lisaväärtust andvate transporditaristu projektide õigeaegse lõpuleviimisega ning Euroopa vahendite tõhusa kasutamise võimaldamisega. Seepärast tuleks liidule suurt lisaväärtust andvate transpordiprojektide, eelkõige piiriüleste projektide paremaks elluviimiseks paigutada üks osa Ühtekuuluvusfondi eraldistest (11 305 500 000 eurot) ümber selleks, et rahastada Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavates liikmesriikides rakendatavaid transpordi põhivõrgu projekte või horisontaalsete prioriteetidega seotud transpordiprojekte Euroopa ühendamise rahastust. Esmases etapis tuleks rahastamiskõlblike projektide valimisel pidada kinni Ühtekuuluvusfondist riikidele tehtavatest eraldistest. Komisjon peaks toetama Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavaid liikmesriike asjakohaste projektide ettevalmistamisel, eelkõige tugevdades asjaomaste riigiasutuste institutsioonilist suutlikkust ning korraldades täiendavaid konkursikutseid, tagades samal ajal läbipaistva projektide valiku menetluse.

| (19) | Ühtekuuluvusfondist ümber paigutatavat 11 305 500 000 euro suurust summat, mis on ette nähtud kasutamiseks üksnes kõnealusest fondist abi saamise tingimustele vastavates liikmesriikides, ei tuleks kasutada nende meetmete rahastamiseks, mis loovad transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektorite omavahelist koostoimet ja toetavad ühishuviprojekte, mis tulenevad mitut sektorit hõlmavatest projektikonkurssidest. |
| --- | --- |

(19)

Ühtekuuluvusfondist ümber paigutatavat 11 305 500 000 euro suurust summat, mis on ette nähtud kasutamiseks üksnes kõnealusest fondist abi saamise tingimustele vastavates liikmesriikides, ei tuleks kasutada nende meetmete rahastamiseks, mis loovad transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektorite omavahelist koostoimet ja toetavad ühishuviprojekte, mis tulenevad mitut sektorit hõlmavatest projektikonkurssidest.

| (20) | Euroopa ühendamise rahastu eesmärkide tulemusliku saavutamise olulisteks eeltingimusteks on institutsiooniline ja haldussuutlikkus. Komisjon peaks nii palju kui võimalik pakkuma asjakohast toetust, et võimaldada asjaomasel liikmesriigil koostada ja rakendada projekte. |
| --- | --- |

(20)

Euroopa ühendamise rahastu eesmärkide tulemusliku saavutamise olulisteks eeltingimusteks on institutsiooniline ja haldussuutlikkus. Komisjon peaks nii palju kui võimalik pakkuma asjakohast toetust, et võimaldada asjaomasel liikmesriigil koostada ja rakendada projekte.

| (21) | Komisjon määras oma 17. novembri 2010. aasta teatises pealkirjaga „Energiainfrastruktuuri prioriteedid aastaks 2020 ja pärast seda - Euroopa integreeritud energiavõrgu väljaarendamise kava” kindlaks prioriteetsed koridorid, mis peavad aitama liidul 2020. aastaks saavutada ambitsioonikad energia- ja kliimapoliitika eesmärgid, et viia lõpule energia siseturu väljakujundamine, tagada varustuskindlus ja võimaldada integreerida taastuvad energiaallikad, ning valmistada ette võrgud energiasüsteemi CO2-heite edasiseks vähendamiseks pärast 2020. aastat. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon määras oma 17. novembri 2010. aasta teatises pealkirjaga „Energiainfrastruktuuri prioriteedid aastaks 2020 ja pärast seda - Euroopa integreeritud energiavõrgu väljaarendamise kava” kindlaks prioriteetsed koridorid, mis peavad aitama liidul 2020. aastaks saavutada ambitsioonikad energia- ja kliimapoliitika eesmärgid, et viia lõpule energia siseturu väljakujundamine, tagada varustuskindlus ja võimaldada integreerida taastuvad energiaallikad, ning valmistada ette võrgud energiasüsteemi CO2-heite edasiseks vähendamiseks pärast 2020. aastat.

| (22) | Euroopa energiataristu ajakohastamiseks ja laiendamiseks, võrkude piiriüleseks ühendamiseks ning liikmesriikide energiasüsteemide eraldatuse lõpetamiseks on vaja märkimisväärseid investeeringuid, et kulutõhusalt täita liidu energia- ja kliimapoliitika eesmärgid, milleks on konkurentsivõimelisus, säästvus ja varustuskindlus. Komisjoni sõnul vajab energiataristu kuni 2020. aastani investeeringuid hinnanguliselt 1 triljoni euro ulatuses, millest ligikaudu 200 miljardit euro suurune investeering suunataks Euroopa jaoks olulistesse elektri- ja gaasiülekande- ning -salvestustaristutesse. Nõukogule esitatud komisjoni talituste töödokumendi pealkirjaga „Energiainfrastruktuuri investeerimisvajadused ja -lüngad” kohaselt on Euroopa jaoks oluliste projektide puhul oht, et lubade andmise, reguleerimise ja rahastamisega seotud takistuste tõttu võib ligikaudu 100 miljardi euro väärtuses investeeringuid jääda ettenähtud ajal tegemata. |
| --- | --- |

(22)

Euroopa energiataristu ajakohastamiseks ja laiendamiseks, võrkude piiriüleseks ühendamiseks ning liikmesriikide energiasüsteemide eraldatuse lõpetamiseks on vaja märkimisväärseid investeeringuid, et kulutõhusalt täita liidu energia- ja kliimapoliitika eesmärgid, milleks on konkurentsivõimelisus, säästvus ja varustuskindlus. Komisjoni sõnul vajab energiataristu kuni 2020. aastani investeeringuid hinnanguliselt 1 triljoni euro ulatuses, millest ligikaudu 200 miljardit euro suurune investeering suunataks Euroopa jaoks olulistesse elektri- ja gaasiülekande- ning -salvestustaristutesse. Nõukogule esitatud komisjoni talituste töödokumendi pealkirjaga „Energiainfrastruktuuri investeerimisvajadused ja -lüngad” kohaselt on Euroopa jaoks oluliste projektide puhul oht, et lubade andmise, reguleerimise ja rahastamisega seotud takistuste tõttu võib ligikaudu 100 miljardi euro väärtuses investeeringuid jääda ettenähtud ajal tegemata.

| (23) | Võttes arvesse pakilist vajadust ehitada välja tuleviku energiataristu ja arvestades investeerimismahtude märkimisväärset suurenemist võrreldes varasemaga, on vaja radikaalselt muuta energiataristu toetamist liidu tasandil. Nõukogu kinnitas 28. veebruari 2011. aasta järeldustes energiakoridoride prioriteetsust Euroopa jaoks. |
| --- | --- |

(23)

Võttes arvesse pakilist vajadust ehitada välja tuleviku energiataristu ja arvestades investeerimismahtude märkimisväärset suurenemist võrreldes varasemaga, on vaja radikaalselt muuta energiataristu toetamist liidu tasandil. Nõukogu kinnitas 28. veebruari 2011. aasta järeldustes energiakoridoride prioriteetsust Euroopa jaoks.

| (24) | Euroopa Ülemkogu 4. veebruari 2011. aasta kohtumisel kutsuti komisjoni energiasektoriga seoses üles lihtsustama ja tõhustama loa andmise menetlusi ning töötama välja investeeringute jaoks atraktiivne õigusraamistik. Euroopa Ülemkogu rõhutas, et suur osa investeeringutest peaks tulema turult ning et kulud tuleks katta tariifide kaudu. Euroopa Ülemkogu kohtumisel tunnistati, et riik peaks rahastama selliseid projekte, mis on vajalikud varustuskindluse või solidaarsuse seisukohast ning mis turupõhisele finantseerimisele huvi ei paku. Euroopa Ülemkogu rõhutas samuti vajadust ajakohastada ja laiendada Euroopa energiataristut ja ühendada võrke piiriüleselt, selleks et liikmesriikidevaheline solidaarsus saaks toimida, et oleks võimalik kasutada alternatiivseid tarne- või transiiditeid ja energiaallikaid ning et arendada edasi taastuvaid energiaallikaid, nii et need suudaksid konkureerida traditsiooniliste energiaallikatega. Ülemkogul nõuti, et energia siseturu väljakujundamine tuleks lõpule viia 2014. aastaks, nii et gaasi ja elektrit saaks vabalt tarnida ning et ükski liikmesriik ei jääks pärast 2015. aastat eraldatuks Euroopa gaasi- ja elektrivõrkudest ega tunneks muret selle pärast, et tema energiajulgeolekut ohustab asjakohaste ühenduste puudumine. Esimeses kahes käesoleva määruse alusel vastu võetavas iga-aastases tööprogrammis tuleks prioriteedina käsitleda ühishuviprojekte ja nendega seonduvaid meetmeid, mille eesmärk on lõpetada energiasüsteemide eraldatus ja kõrvaldada energia tarnimise kitsaskohad, et välja kujundada energia siseturg. |
| --- | --- |

(24)

Euroopa Ülemkogu 4. veebruari 2011. aasta kohtumisel kutsuti komisjoni energiasektoriga seoses üles lihtsustama ja tõhustama loa andmise menetlusi ning töötama välja investeeringute jaoks atraktiivne õigusraamistik. Euroopa Ülemkogu rõhutas, et suur osa investeeringutest peaks tulema turult ning et kulud tuleks katta tariifide kaudu. Euroopa Ülemkogu kohtumisel tunnistati, et riik peaks rahastama selliseid projekte, mis on vajalikud varustuskindluse või solidaarsuse seisukohast ning mis turupõhisele finantseerimisele huvi ei paku. Euroopa Ülemkogu rõhutas samuti vajadust ajakohastada ja laiendada Euroopa energiataristut ja ühendada võrke piiriüleselt, selleks et liikmesriikidevaheline solidaarsus saaks toimida, et oleks võimalik kasutada alternatiivseid tarne- või transiiditeid ja energiaallikaid ning et arendada edasi taastuvaid energiaallikaid, nii et need suudaksid konkureerida traditsiooniliste energiaallikatega. Ülemkogul nõuti, et energia siseturu väljakujundamine tuleks lõpule viia 2014. aastaks, nii et gaasi ja elektrit saaks vabalt tarnida ning et ükski liikmesriik ei jääks pärast 2015. aastat eraldatuks Euroopa gaasi- ja elektrivõrkudest ega tunneks muret selle pärast, et tema energiajulgeolekut ohustab asjakohaste ühenduste puudumine. Esimeses kahes käesoleva määruse alusel vastu võetavas iga-aastases tööprogrammis tuleks prioriteedina käsitleda ühishuviprojekte ja nendega seonduvaid meetmeid, mille eesmärk on lõpetada energiasüsteemide eraldatus ja kõrvaldada energia tarnimise kitsaskohad, et välja kujundada energia siseturg.

| (25) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 347/2013 (11) määratakse kindlaks üleeuroopalise energiataristuga seotud prioriteedid, mis on vaja rakendada 2020. aastaks, et täita liidu energia- ja kliimapoliitika eesmärgid; samuti esitatakse selles eeskirjad, mille alusel saab välja selgitada kõnealuste prioriteetide rakendamiseks vajalikud ühishuviprojektid, sätestatakse meetmed seoses lubade andmisega, avalikkuse kaasamisega ja reguleerimisega, et kiirendada ja/või hõlbustada kõnealuste projektide rakendamist, sh kriteeriumid, mille alusel otsustatakse selliste projektide üldine vastavus liidu rahalise abi saamise tingimustele. |
| --- | --- |

(25)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 347/2013 (11) määratakse kindlaks üleeuroopalise energiataristuga seotud prioriteedid, mis on vaja rakendada 2020. aastaks, et täita liidu energia- ja kliimapoliitika eesmärgid; samuti esitatakse selles eeskirjad, mille alusel saab välja selgitada kõnealuste prioriteetide rakendamiseks vajalikud ühishuviprojektid, sätestatakse meetmed seoses lubade andmisega, avalikkuse kaasamisega ja reguleerimisega, et kiirendada ja/või hõlbustada kõnealuste projektide rakendamist, sh kriteeriumid, mille alusel otsustatakse selliste projektide üldine vastavus liidu rahalise abi saamise tingimustele.

| (26) | Telekommunikatsioonisüsteem muutub üha enam internetipõhiseks taristuks ning lairibavõrkude taristu hoogustab digitaalteenuste kasutamist suure hulga tegevuste puhul ühiskonnas. Internet on muutumas valdavaks teabevahetuse, äritegevuse, era- ja avalike teenuste pakkumise ning sotsiaalse ja kultuurilise ühtekuuluvuse platvormiks. Uute andmetöötluse paradigmadena kerkivad esile ka pilvandmetöötlus ja tarkvara pakkumine teenusena. Seepärast on üleeuroopaline juurdepääs kõikjale ulatuvale kiirele internetiühendusele ja uuenduslikele digitaalteenustele majanduskasvu ja ühtse turu seisukohast äärmiselt oluline. |
| --- | --- |

(26)

Telekommunikatsioonisüsteem muutub üha enam internetipõhiseks taristuks ning lairibavõrkude taristu hoogustab digitaalteenuste kasutamist suure hulga tegevuste puhul ühiskonnas. Internet on muutumas valdavaks teabevahetuse, äritegevuse, era- ja avalike teenuste pakkumise ning sotsiaalse ja kultuurilise ühtekuuluvuse platvormiks. Uute andmetöötluse paradigmadena kerkivad esile ka pilvandmetöötlus ja tarkvara pakkumine teenusena. Seepärast on üleeuroopaline juurdepääs kõikjale ulatuvale kiirele internetiühendusele ja uuenduslikele digitaalteenustele majanduskasvu ja ühtse turu seisukohast äärmiselt oluline.

| (27) | Tänapäevased kiire interneti võrgud on äärmiselt oluline taristu Euroopa äriühingute vahelise ühenduse seisukohast, eelkõige selliste väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKE) jaoks, mis kulutõhususe suurendamiseks soovivad kasutada pilvandmetöötlust. Et vältida taristu dubleerimist, hoida ära erainvesteeringute mujale viimist ning parandada suutlikkuse suurendamist uute investeerimisvõimaluste loomiseks ja kulude vähendamise meetmete rakendamise edendamiseks, tuleks võtta meetmeid, et täiustada Euroopa ühendamise rahastust lairibaühendustele antavate liidu toetuste ning kõigist teistest saadaolevatest allikatest, k.a riiklike lairibakavade kaudu antavate toetuste kooskõlastamist. |
| --- | --- |

(27)

Tänapäevased kiire interneti võrgud on äärmiselt oluline taristu Euroopa äriühingute vahelise ühenduse seisukohast, eelkõige selliste väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKE) jaoks, mis kulutõhususe suurendamiseks soovivad kasutada pilvandmetöötlust. Et vältida taristu dubleerimist, hoida ära erainvesteeringute mujale viimist ning parandada suutlikkuse suurendamist uute investeerimisvõimaluste loomiseks ja kulude vähendamise meetmete rakendamise edendamiseks, tuleks võtta meetmeid, et täiustada Euroopa ühendamise rahastust lairibaühendustele antavate liidu toetuste ning kõigist teistest saadaolevatest allikatest, k.a riiklike lairibakavade kaudu antavate toetuste kooskõlastamist.

| (28) | Strateegias „Euroopa 2020” kutsutakse üles rakendama Euroopa digitaalarengu tegevuskava, millega kehtestatakse stabiilne õigusraamistik, et soodustada investeeringuid avatud ja konkurentsivõimelisse kiire interneti taristusse ja sellega seotud teenustesse. Eesmärk peaks olema saavutada Euroopas 2020. aastaks tipptehnoloogial põhinev kiireim lairibaühendus kogu maailmas. |
| --- | --- |

(28)

Strateegias „Euroopa 2020” kutsutakse üles rakendama Euroopa digitaalarengu tegevuskava, millega kehtestatakse stabiilne õigusraamistik, et soodustada investeeringuid avatud ja konkurentsivõimelisse kiire interneti taristusse ja sellega seotud teenustesse. Eesmärk peaks olema saavutada Euroopas 2020. aastaks tipptehnoloogial põhinev kiireim lairibaühendus kogu maailmas.

| (29) | Nõukogu jõudis 31. mail 2010 järeldusele, et liit peaks suunama vajalikud vahendid kiirel ja ülikiirel internetiühendusel ja koostalitlusvõimelistel rakendustel põhineva ühtse e-turu arendamisse, ning tunnistas, et järgmise põlvkonna lairibavõrkudesse tehtavad tõhusad ja konkurentsivõimelised investeeringud oleksid vajalikud innovatsiooni, tarbija valikuvõimaluste ja liidu konkurentsivõime jaoks ning suudaksid tagada parema elukvaliteedi tänu paremale tervishoiusüsteemile, ohutumale transpordile, uutele meediavõimalustele ning kaupade, teenuste ja teadmiste paremale kättesaadavusele ning seda eelkõige piiriüleselt. |
| --- | --- |

(29)

Nõukogu jõudis 31. mail 2010 järeldusele, et liit peaks suunama vajalikud vahendid kiirel ja ülikiirel internetiühendusel ja koostalitlusvõimelistel rakendustel põhineva ühtse e-turu arendamisse, ning tunnistas, et järgmise põlvkonna lairibavõrkudesse tehtavad tõhusad ja konkurentsivõimelised investeeringud oleksid vajalikud innovatsiooni, tarbija valikuvõimaluste ja liidu konkurentsivõime jaoks ning suudaksid tagada parema elukvaliteedi tänu paremale tervishoiusüsteemile, ohutumale transpordile, uutele meediavõimalustele ning kaupade, teenuste ja teadmiste paremale kättesaadavusele ning seda eelkõige piiriüleselt.

| (30) | Erasektoril peaks olema lairibavõrkude kasutuselevõtmisel ja ajakohastamisel juhtroll ning teda peaks selles toetama konkurentsivõimeline ja investeerimist soodustav õigusraamistik. Kui erainvesteeringuid ei tehta piisavalt, peaksid liikmesriigid tegema digitaalarengu tegevuskava eesmärkide saavutamiseks vajalikke pingutusi. Lairibavõrkudele suunatud avaliku sektori rahalist abi tuleks anda ainult nendele rahastamisvahenditele, millega toetatakse programme või algatusi, mis hõlmavad projekte, mida ei saa rahastada vaid erasektor, võttes aluseks eelhindamise, millega tehakse kindlaks turutõrked või mitteoptimaalsed investeerimisolukorrad. |
| --- | --- |

(30)

Erasektoril peaks olema lairibavõrkude kasutuselevõtmisel ja ajakohastamisel juhtroll ning teda peaks selles toetama konkurentsivõimeline ja investeerimist soodustav õigusraamistik. Kui erainvesteeringuid ei tehta piisavalt, peaksid liikmesriigid tegema digitaalarengu tegevuskava eesmärkide saavutamiseks vajalikke pingutusi. Lairibavõrkudele suunatud avaliku sektori rahalist abi tuleks anda ainult nendele rahastamisvahenditele, millega toetatakse programme või algatusi, mis hõlmavad projekte, mida ei saa rahastada vaid erasektor, võttes aluseks eelhindamise, millega tehakse kindlaks turutõrked või mitteoptimaalsed investeerimisolukorrad.

| (31) | Seetõttu on oluline ergutada kooskõlas tehnoloogianeutraalsuse põhimõttega kiire ja ülikiire lairiba-internetiühenduse võrkude kasutuselevõttu kogu liidus ning lihtsustada üleeuroopaliste digitaalteenuste väljatöötamist ja rakendamist. Rahastamisvahendite kaudu tehtavad riiklikud investeeringud kiire ja ülikiire lairiba-internetiühenduse võrkudesse ei tohi tuua kaasa turumoonutusi ega pärssida investeerimishuvi. Neid tuleks kasutada erainvesteeringute ligitõmbamiseks ning ainult juhtudel, kui äriline huvi investeerimiseks puudub. |
| --- | --- |

(31)

Seetõttu on oluline ergutada kooskõlas tehnoloogianeutraalsuse põhimõttega kiire ja ülikiire lairiba-internetiühenduse võrkude kasutuselevõttu kogu liidus ning lihtsustada üleeuroopaliste digitaalteenuste väljatöötamist ja rakendamist. Rahastamisvahendite kaudu tehtavad riiklikud investeeringud kiire ja ülikiire lairiba-internetiühenduse võrkudesse ei tohi tuua kaasa turumoonutusi ega pärssida investeerimishuvi. Neid tuleks kasutada erainvesteeringute ligitõmbamiseks ning ainult juhtudel, kui äriline huvi investeerimiseks puudub.

| (32) | Selleks et tõhustada liidu rahalist abi ja suurendada selle mõju, soodustada erainvesteeringuid ja vastata konkreetsete projektide erinõudmistele, on vaja mitmesuguseid rakendusmeetodeid, mis vajavad eri rahastamismäärasid ja rahastamisvahendeid. |
| --- | --- |

(32)

Selleks et tõhustada liidu rahalist abi ja suurendada selle mõju, soodustada erainvesteeringuid ja vastata konkreetsete projektide erinõudmistele, on vaja mitmesuguseid rakendusmeetodeid, mis vajavad eri rahastamismäärasid ja rahastamisvahendeid.

| (33) | Üleeuroopaliste telekommunikatsioonitaristu võrkude suuniseid käsitlevas määruses määratakse kindlaks kriteeriumid, mille alusel ühishuviprojektid võivad käesoleva määruse alusel saada rahalist toetust. |
| --- | --- |

(33)

Üleeuroopaliste telekommunikatsioonitaristu võrkude suuniseid käsitlevas määruses määratakse kindlaks kriteeriumid, mille alusel ühishuviprojektid võivad käesoleva määruse alusel saada rahalist toetust.

| (34) | Algatuses „Horisont 2020 – teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm” (12) keskendutakse muu hulgas ühiskondlike väljakutsete vastuvõtmisele (nt aruka, keskkonnahoidliku, kättesaadava ja integreeritud transpordi abil, turvalise, puhta ja tõhusa energia ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogial rajaneva tervishoiu abil, valitsemise ja säästva arengu abil), et vahetult reageerida strateegias „Euroopa 2020” kindlaks tehtud probleemidele, toetades meetmeid, mis hõlmavad kogu tsüklit alates teadusuuringutest kuni turustamiseni. Raamprogrammiga Horisont 2020 toetatakse kõiki innovatsioonitsükli etappe, eelkõige turustamisele lähedasemat tegevust, sh innovaatilisi rahastamisvahendeid. Selleks et suurendada liidupoolse rahastamise mõju ja tagada ühtsus, luuakse Euroopa ühendamise rahastu ja programmi Horisont 2020 vahel tihe koostoime. |
| --- | --- |

(34)

Algatuses „Horisont 2020 – teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm” (12) keskendutakse muu hulgas ühiskondlike väljakutsete vastuvõtmisele (nt aruka, keskkonnahoidliku, kättesaadava ja integreeritud transpordi abil, turvalise, puhta ja tõhusa energia ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogial rajaneva tervishoiu abil, valitsemise ja säästva arengu abil), et vahetult reageerida strateegias „Euroopa 2020” kindlaks tehtud probleemidele, toetades meetmeid, mis hõlmavad kogu tsüklit alates teadusuuringutest kuni turustamiseni. Raamprogrammiga Horisont 2020 toetatakse kõiki innovatsioonitsükli etappe, eelkõige turustamisele lähedasemat tegevust, sh innovaatilisi rahastamisvahendeid. Selleks et suurendada liidupoolse rahastamise mõju ja tagada ühtsus, luuakse Euroopa ühendamise rahastu ja programmi Horisont 2020 vahel tihe koostoime.

| (35) | Komisjon sätestas oma 20. juuli 2010. aasta teatises pealkirjaga „Euroopa kui liiklusohutusala: poliitikasuunised liiklusohutuse valdkonnas aastateks 2011–2020” ohutut taristut toetavate poliitikameetmete raamistiku kui peamise elemendi, et vähendada liiklusõnnetuste ohvrite arvu 2020. aastaks 50 % võrra. Euroopa ühendamise rahastu peaks seetõttu tagama, et taotlused liidupoolseks rahastamiseks vastavad kõigis asjakohastes liiklusohutusalastes liidu õigusaktides sätestatud ohutusnõuetele, soovitustele ja eesmärkidele. Euroopa ühendamise rahastu tulemuslikkuse hindamisel tuleks võtta arvesse ohvrite arvu vähendamist liidu maanteedel. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon sätestas oma 20. juuli 2010. aasta teatises pealkirjaga „Euroopa kui liiklusohutusala: poliitikasuunised liiklusohutuse valdkonnas aastateks 2011–2020” ohutut taristut toetavate poliitikameetmete raamistiku kui peamise elemendi, et vähendada liiklusõnnetuste ohvrite arvu 2020. aastaks 50 % võrra. Euroopa ühendamise rahastu peaks seetõttu tagama, et taotlused liidupoolseks rahastamiseks vastavad kõigis asjakohastes liiklusohutusalastes liidu õigusaktides sätestatud ohutusnõuetele, soovitustele ja eesmärkidele. Euroopa ühendamise rahastu tulemuslikkuse hindamisel tuleks võtta arvesse ohvrite arvu vähendamist liidu maanteedel.

| (36) | Liit ja enamik liikmesriike on ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni osalised ning ülejäänud liikmesriikides on kõnealune konventsioon ratifitseerimisel. Asjakohaste projektide rakendamisel on oluline, et selliste projektide tehnilistes kirjeldustes võetakse arvesse juurdepääsu tagamist puudega inimeste jaoks, nagu on sätestatud kõnealuses konventsioonis. |
| --- | --- |

(36)

Liit ja enamik liikmesriike on ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni osalised ning ülejäänud liikmesriikides on kõnealune konventsioon ratifitseerimisel. Asjakohaste projektide rakendamisel on oluline, et selliste projektide tehnilistes kirjeldustes võetakse arvesse juurdepääsu tagamist puudega inimeste jaoks, nagu on sätestatud kõnealuses konventsioonis.

| (37) | Hoolimata sellest, et suurt osa strateegia „Euroopa 2020” alusel tehtavatest investeeringutest on võimalik saada turgudelt ja reguleerivate meetmete abil, võib rahastamiseks vaja minna riiklikke meetmeid ning liidu abi toetuste ja innovaatiliste rahastamisvahendite vormis. |
| --- | --- |

(37)

Hoolimata sellest, et suurt osa strateegia „Euroopa 2020” alusel tehtavatest investeeringutest on võimalik saada turgudelt ja reguleerivate meetmete abil, võib rahastamiseks vaja minna riiklikke meetmeid ning liidu abi toetuste ja innovaatiliste rahastamisvahendite vormis.

| (38) | Liidu eelarve kasutamise optimeerimiseks tuleks toetusi anda sellistele projektidele, mida erasektor ei rahasta piisavalt. |
| --- | --- |

(38)

Liidu eelarve kasutamise optimeerimiseks tuleks toetusi anda sellistele projektidele, mida erasektor ei rahasta piisavalt.

| (39) | Raudteeprojekte ei tuleks välja jätta käesoleva määruse alusel toetusi saavate projektide hulgast, kuna nende pealt saadakse kohustuslikest tasudest tekkivat tulu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/34/EL (13) alusel. |
| --- | --- |

(39)

Raudteeprojekte ei tuleks välja jätta käesoleva määruse alusel toetusi saavate projektide hulgast, kuna nende pealt saadakse kohustuslikest tasudest tekkivat tulu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/34/EL (13) alusel.

| (40) | Paljudes liikmesriikides võetud fiskaalmeetmete tõttu peavad riigiasutused ümber hindama oma taristuinvesteeringute kavad või nad on seda juba teinud. Seoses sellega on avaliku ja erasektori partnerlust peetud taristuprojektide teostamise tõhusaks vahendiks, millega tagatakse selliste poliitikaeesmärkide saavutamine nagu kliimamuutuste vastu võitlemine, alternatiivsete energiaallikate kasutamise ning energia- ja ressursitõhususe edendamine, säästva transpordi toetamine ja lairibavõrkude kasutuselevõtt. Komisjon võttis oma 19. novembri 2009. aasta teatises pealkirjaga „Era- ja avaliku sektori investeeringute kasutamine majanduse elavdamiseks ja pikaajalise struktuurimuutuse saavutamiseks: avaliku ja erasektori partnerluse arendamine” kohustuse muuta avaliku ja erasektori partnerluse jaoks ette nähtud rahalised vahendid kättesaadavamaks, laiendades olemasolevate rahastamisvahendite rakendusala. |
| --- | --- |

(40)

Paljudes liikmesriikides võetud fiskaalmeetmete tõttu peavad riigiasutused ümber hindama oma taristuinvesteeringute kavad või nad on seda juba teinud. Seoses sellega on avaliku ja erasektori partnerlust peetud taristuprojektide teostamise tõhusaks vahendiks, millega tagatakse selliste poliitikaeesmärkide saavutamine nagu kliimamuutuste vastu võitlemine, alternatiivsete energiaallikate kasutamise ning energia- ja ressursitõhususe edendamine, säästva transpordi toetamine ja lairibavõrkude kasutuselevõtt. Komisjon võttis oma 19. novembri 2009. aasta teatises pealkirjaga „Era- ja avaliku sektori investeeringute kasutamine majanduse elavdamiseks ja pikaajalise struktuurimuutuse saavutamiseks: avaliku ja erasektori partnerluse arendamine” kohustuse muuta avaliku ja erasektori partnerluse jaoks ette nähtud rahalised vahendid kättesaadavamaks, laiendades olemasolevate rahastamisvahendite rakendusala.

| (41) | Komisjon rõhutas oma 19. oktoobri 2010. aasta teatises peakirjaga „ELi eelarve läbivaatamine”, et pikaajalise äripotentsiaaliga projektide puhul peaks olema normiks liidu vahendite kasutamine partnerluses finants- ja pangandussektoriga, eelkõige Euroopa Investeerimispangaga ja liikmesriikide avaliku sektori finantseerimisasutustega, aga ka muude rahvusvaheliste finantseerimisasutuste ja erafinantssektoriga, sealhulgas riiklikul ja piirkondlikul tasandil. |
| --- | --- |

(41)

Komisjon rõhutas oma 19. oktoobri 2010. aasta teatises peakirjaga „ELi eelarve läbivaatamine”, et pikaajalise äripotentsiaaliga projektide puhul peaks olema normiks liidu vahendite kasutamine partnerluses finants- ja pangandussektoriga, eelkõige Euroopa Investeerimispangaga ja liikmesriikide avaliku sektori finantseerimisasutustega, aga ka muude rahvusvaheliste finantseerimisasutuste ja erafinantssektoriga, sealhulgas riiklikul ja piirkondlikul tasandil.

| (42) | Rahastamisvahendeid tuleks kasutada konkreetsete turuvajaduste rahuldamiseks selge liidu lisaväärtusega meetmete puhul, mis on kooskõlas Euroopa ühendamise rahastu eesmärkidega, ning need ei tohiks eemale tõrjuda erasektoripoolset rahastamist. Need peaksid suurendama liidu eelarvest tehtavate kulutuste võimendavat mõju ja saavutama erasektori rahastamise ligimeelitamisel suurema kordistava mõju. See on eriti asjakohane seoses laenude raske kättesaadavusega, piirangutega avaliku sektori kulutustele ning vajadusega toetada Euroopa majanduse elavdamist. Enne rahastamisvahendite kasutamise otsustamist peaks komisjon neid vahendeid eelnevalt hindama, nagu on nõutav Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (14) kohaselt. |
| --- | --- |

(42)

Rahastamisvahendeid tuleks kasutada konkreetsete turuvajaduste rahuldamiseks selge liidu lisaväärtusega meetmete puhul, mis on kooskõlas Euroopa ühendamise rahastu eesmärkidega, ning need ei tohiks eemale tõrjuda erasektoripoolset rahastamist. Need peaksid suurendama liidu eelarvest tehtavate kulutuste võimendavat mõju ja saavutama erasektori rahastamise ligimeelitamisel suurema kordistava mõju. See on eriti asjakohane seoses laenude raske kättesaadavusega, piirangutega avaliku sektori kulutustele ning vajadusega toetada Euroopa majanduse elavdamist. Enne rahastamisvahendite kasutamise otsustamist peaks komisjon neid vahendeid eelnevalt hindama, nagu on nõutav Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (14) kohaselt.

| (43) | Komisjon kohustus strateegias „Euroopa 2020” kasutama liidu rahastamisvahendeid sidusa rahastamisstrateegia osana, milles koondatakse kokku liidult ning liikmesriikide avalikult ja erasektorilt taristu rahastamiseks saadavad vahendid. Seda tehakse põhjendusel, et paljudel juhtudel on ebaoptimaalseid investeerimisolukordi ja turu puudujääke võimalik tõhusamalt lahendada rahastamisvahendite, mitte toetuste abil. |
| --- | --- |

(43)

Komisjon kohustus strateegias „Euroopa 2020” kasutama liidu rahastamisvahendeid sidusa rahastamisstrateegia osana, milles koondatakse kokku liidult ning liikmesriikide avalikult ja erasektorilt taristu rahastamiseks saadavad vahendid. Seda tehakse põhjendusel, et paljudel juhtudel on ebaoptimaalseid investeerimisolukordi ja turu puudujääke võimalik tõhusamalt lahendada rahastamisvahendite, mitte toetuste abil.

| (44) | Euroopa ühendamise rahastu peaks pakkuma rahastamisvahendeid, millega soodustatakse erasektori investorite ja finantseerimisasutuste kaalukat osalemist taristuinvesteeringutes. Selleks et rahastamisvahendid oleksid erasektori jaoks piisavalt atraktiivsed, tuleks nende kavandamisel ja rakendamisel võtta vajalikul määral arvesse halduskoormuse lihtsustamist ja vähendamist, aga ka seda, et nendega saaks paindlikult reageerida kindlaks tehtud rahastamisvajadustele. Rahastamisvahendite kavandamisel tuleks lähtuda 2007.–2013. aasta mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud rahastamisvahendite, näiteks TEN-T projektide laenutagamisvahendi, riskijagamisrahastu, 2020. aasta Euroopa energeetika, kliimamuutuste ja infrastruktuuride fondi ehk nn Marguerite’i fondi ning Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse rakendamisel saadud kogemustest. |
| --- | --- |

(44)

Euroopa ühendamise rahastu peaks pakkuma rahastamisvahendeid, millega soodustatakse erasektori investorite ja finantseerimisasutuste kaalukat osalemist taristuinvesteeringutes. Selleks et rahastamisvahendid oleksid erasektori jaoks piisavalt atraktiivsed, tuleks nende kavandamisel ja rakendamisel võtta vajalikul määral arvesse halduskoormuse lihtsustamist ja vähendamist, aga ka seda, et nendega saaks paindlikult reageerida kindlaks tehtud rahastamisvajadustele. Rahastamisvahendite kavandamisel tuleks lähtuda 2007.–2013. aasta mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud rahastamisvahendite, näiteks TEN-T projektide laenutagamisvahendi, riskijagamisrahastu, 2020. aasta Euroopa energeetika, kliimamuutuste ja infrastruktuuride fondi ehk nn Marguerite’i fondi ning Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse rakendamisel saadud kogemustest.

| (45) | Eelhindamiste ja muude seonduvate hindamiste, eelkõige 2015. aastal teostatava Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse sõltumatu hindamise tulemustega kooskõlas tuleks uurida võimalust kasutada uuenduslikke rahastamisvahendeid, näiteks projektivõlakirju Euroopa lisaväärtusega transporditaristu rahastamise toetamiseks. |
| --- | --- |

(45)

Eelhindamiste ja muude seonduvate hindamiste, eelkõige 2015. aastal teostatava Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse sõltumatu hindamise tulemustega kooskõlas tuleks uurida võimalust kasutada uuenduslikke rahastamisvahendeid, näiteks projektivõlakirju Euroopa lisaväärtusega transporditaristu rahastamise toetamiseks.

| (46) | Euroopa ühendamise rahastule eraldatud eelarvevahendite kasutamise optimeerimiseks peaks komisjon tagama kõigi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 680/2007 (15) kehtestatud rahastamisvahendite ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 1639/2006/EÜ (16) kehtestatud projektivõlakirjade riskijagamise instrumentide jätkuvuse käesoleva määrusega kehtestatava võla- ja omakapitaliinstrumendiga eelhindamise põhjal, nagu on sätestatud määruses (EL, Euratom) nr 966/2012. |
| --- | --- |

(46)

Euroopa ühendamise rahastule eraldatud eelarvevahendite kasutamise optimeerimiseks peaks komisjon tagama kõigi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 680/2007 (15) kehtestatud rahastamisvahendite ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 1639/2006/EÜ (16) kehtestatud projektivõlakirjade riskijagamise instrumentide jätkuvuse käesoleva määrusega kehtestatava võla- ja omakapitaliinstrumendiga eelhindamise põhjal, nagu on sätestatud määruses (EL, Euratom) nr 966/2012.

| (47) | Rahalise abi tõhusaima vormi valimisel tuleks võtta asjakohaselt arvesse abikõlblike projektide sektori- ja projektispetsiifilisi omadusi. Selleks et võimaldada liidu eelarve tõhusaimat kasutamist ja suurendada liidu rahalise abi kordistavat mõju energiasektori osas, peaks komisjon niivõrd, kui võimalik ning eeldusel, et turg need kasutusele võtab, pidama esmatähtsaks rahastamisvahendite kasutamist, pidades samas kinni rahastamisvahendite kasutamise ülemmäärast vastavalt käesolevale määrusele. Energiaprojektide arendajaid julgustatakse enne tööde jaoks toetuste taotlemist uurima, kas on võimalik kasutada rahastamisvahendeid. Komisjon peaks sellega seoses toetama asjakohaselt võimalikult palju rahastamisvahendite kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

(47)

Rahalise abi tõhusaima vormi valimisel tuleks võtta asjakohaselt arvesse abikõlblike projektide sektori- ja projektispetsiifilisi omadusi. Selleks et võimaldada liidu eelarve tõhusaimat kasutamist ja suurendada liidu rahalise abi kordistavat mõju energiasektori osas, peaks komisjon niivõrd, kui võimalik ning eeldusel, et turg need kasutusele võtab, pidama esmatähtsaks rahastamisvahendite kasutamist, pidades samas kinni rahastamisvahendite kasutamise ülemmäärast vastavalt käesolevale määrusele. Energiaprojektide arendajaid julgustatakse enne tööde jaoks toetuste taotlemist uurima, kas on võimalik kasutada rahastamisvahendeid. Komisjon peaks sellega seoses toetama asjakohaselt võimalikult palju rahastamisvahendite kasutuselevõttu.

| (48) | Elektri-, gaasi- ja CO2-alased ühishuviprojektid peaksid olema kõlblikud saama liidu rahalist abi uuringuteks ja teatavatel tingimustel töödeks kas toetuste või uuenduslike rahastamisvahendite vormis. Sellega tagataks vajadustele vastava toetuse andmine niisugustele ühishuviprojektidele, mis ei ole kehtiva õigusraamistiku ja turutingimuste kohaselt tasuvad. Energiavaldkonnas on oluline vältida konkurentsimoonutusi, eelkõige projektide vahel, mis panustavad samasse liidu prioriteetsesse koridori. Niisugune rahaline abi peaks tagama vajaliku koostoime Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega, millest rahastatakse piirkondliku või kohaliku tähtsusega energiajaotuse nutivõrke. Ühishuviprojektidesse investeerimine põhineb kolmeastmelisel loogikal. Kõigepealt peaksid esimesed investeeringud tulema turult. Seejärel, kui turg ei investeeri, tuleks uurida regulatiivsete lahenduste võimalusi, vajaduse korral kohandada asjaomast õigusraamistikku, ning tagada asjaomase õigusraamistiku nõuetekohane kohaldamine. Lõpuks, kui esimesed kaks sammu ühishuviprojektide jaoks vajalikke investeeringuid ei anna, võib anda liidu rahalist abi, kui ühishuviprojekt vastab kohaldatavatele abikõlblikkuse kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(48)

Elektri-, gaasi- ja CO2-alased ühishuviprojektid peaksid olema kõlblikud saama liidu rahalist abi uuringuteks ja teatavatel tingimustel töödeks kas toetuste või uuenduslike rahastamisvahendite vormis. Sellega tagataks vajadustele vastava toetuse andmine niisugustele ühishuviprojektidele, mis ei ole kehtiva õigusraamistiku ja turutingimuste kohaselt tasuvad. Energiavaldkonnas on oluline vältida konkurentsimoonutusi, eelkõige projektide vahel, mis panustavad samasse liidu prioriteetsesse koridori. Niisugune rahaline abi peaks tagama vajaliku koostoime Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega, millest rahastatakse piirkondliku või kohaliku tähtsusega energiajaotuse nutivõrke. Ühishuviprojektidesse investeerimine põhineb kolmeastmelisel loogikal. Kõigepealt peaksid esimesed investeeringud tulema turult. Seejärel, kui turg ei investeeri, tuleks uurida regulatiivsete lahenduste võimalusi, vajaduse korral kohandada asjaomast õigusraamistikku, ning tagada asjaomase õigusraamistiku nõuetekohane kohaldamine. Lõpuks, kui esimesed kaks sammu ühishuviprojektide jaoks vajalikke investeeringuid ei anna, võib anda liidu rahalist abi, kui ühishuviprojekt vastab kohaldatavatele abikõlblikkuse kriteeriumidele.

| (49) | Määruse (EL) nr 347/2013 artikli 14 kohaselt on kõik kõnealuse määruse II lisa punktides 1, 2 ja 4 sätestatud kategooriatesse kuuluvad ühishuviprojektid kõlblikud saama liidu rahalist abi uuringutoetuste ja rahastamisvahendite kaudu. Tööde tegemiseks antavaid toetusi võib kasutada meetmete puhul, mis panustavad nendesse ühishuviprojektidesse, mis kooskõlas määruse (EL) nr 347/2013 artikliga 14 tõendavad olulist positiivset välismõju ja mis ei ole projekti äriplaani ega muude (eelkõige võimalike investorite, võlausaldajate või riikide reguleerivate asutuste koostatud) hinnangute kohaselt äriliselt tasuvad. |
| --- | --- |

(49)

Määruse (EL) nr 347/2013 artikli 14 kohaselt on kõik kõnealuse määruse II lisa punktides 1, 2 ja 4 sätestatud kategooriatesse kuuluvad ühishuviprojektid kõlblikud saama liidu rahalist abi uuringutoetuste ja rahastamisvahendite kaudu. Tööde tegemiseks antavaid toetusi võib kasutada meetmete puhul, mis panustavad nendesse ühishuviprojektidesse, mis kooskõlas määruse (EL) nr 347/2013 artikliga 14 tõendavad olulist positiivset välismõju ja mis ei ole projekti äriplaani ega muude (eelkõige võimalike investorite, võlausaldajate või riikide reguleerivate asutuste koostatud) hinnangute kohaselt äriliselt tasuvad.

| (50) | Selleks et tagada rahastamisvahendite kaudu abi saajate mitmekesisus sektorite kaupa ja suurendada geograafilist mitmekesisust, nii et järk-järgult hõlmataks kõiki liikmesriike, ning pöörates eritähelepanu neile liikmesriikidele, mis vastavad Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele, peaks komisjon koos Euroopa Investeerimispangaga andma ühisalgatuste, näiteks Euroopa avaliku ja erasektori partnerluse ekspertkeskuse (EPEC) ja Euroopa piirkondades ühisabi projektide toetamise algatuse (Jaspers) kaudu toetust liikmesriikidele selliste projektide ettevalmistamiseks, mille rahastamist võidakse kaaluda. |
| --- | --- |

(50)

Selleks et tagada rahastamisvahendite kaudu abi saajate mitmekesisus sektorite kaupa ja suurendada geograafilist mitmekesisust, nii et järk-järgult hõlmataks kõiki liikmesriike, ning pöörates eritähelepanu neile liikmesriikidele, mis vastavad Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele, peaks komisjon koos Euroopa Investeerimispangaga andma ühisalgatuste, näiteks Euroopa avaliku ja erasektori partnerluse ekspertkeskuse (EPEC) ja Euroopa piirkondades ühisabi projektide toetamise algatuse (Jaspers) kaudu toetust liikmesriikidele selliste projektide ettevalmistamiseks, mille rahastamist võidakse kaaluda.

| (51) | Käesoleva määruse kohased rahastamisvahendid peaksid kajastama määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 VIII jaotises ning komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 1268/2012 (17) sätestatud eeskirju ning olema kooskõlas rahastamisvahendite suhtes kohaldatavate parima tava eeskirjadega. |
| --- | --- |

(51)

Käesoleva määruse kohased rahastamisvahendid peaksid kajastama määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 VIII jaotises ning komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 1268/2012 (17) sätestatud eeskirju ning olema kooskõlas rahastamisvahendite suhtes kohaldatavate parima tava eeskirjadega.

| (52) | Rahastamisvahendeid käsitlevate tingimustega seoses võib olla vaja lisada tööprogrammidesse lisanõuded, näiteks selleks, et tagada konkurentsivõimelised turud, pidades silmas liidu poliitikameetmete arengusuundi, tehnoloogia arengut ja muid asjakohaseks osutuda võivaid tegureid. |
| --- | --- |

(52)

Rahastamisvahendeid käsitlevate tingimustega seoses võib olla vaja lisada tööprogrammidesse lisanõuded, näiteks selleks, et tagada konkurentsivõimelised turud, pidades silmas liidu poliitikameetmete arengusuundi, tehnoloogia arengut ja muid asjakohaseks osutuda võivaid tegureid.

| (53) | Euroopa ühendamise rahastust toetuse saamist käsitlev mitmeaastane programmitöö peaks olema suunatud liidu prioriteetide toetamisele, tagades vajalike rahaliste vahendite olemasolu ning liidu ja liikmesriikide ühismeetmete ühtsuse, läbipaistvuse ja jätkuvuse. Pärast transpordisektori esimese mitmeaastase tööprogrammi rakendamist esitatud taotlustega seotud kulusid tuleks hakata käsitama abikõlblikuna alates 1. jaanuarist 2014, et tagada nende projektide jätkumine, mis on juba hõlmatud määrusega (EÜ) nr 680/2007. |
| --- | --- |

(53)

Euroopa ühendamise rahastust toetuse saamist käsitlev mitmeaastane programmitöö peaks olema suunatud liidu prioriteetide toetamisele, tagades vajalike rahaliste vahendite olemasolu ning liidu ja liikmesriikide ühismeetmete ühtsuse, läbipaistvuse ja jätkuvuse. Pärast transpordisektori esimese mitmeaastase tööprogrammi rakendamist esitatud taotlustega seotud kulusid tuleks hakata käsitama abikõlblikuna alates 1. jaanuarist 2014, et tagada nende projektide jätkumine, mis on juba hõlmatud määrusega (EÜ) nr 680/2007.

| (54) | Arvestades asjaolu, et mõne taristuprojekti rakendamise eelarve peab olema väga suur, peaks olema sätestatud võimalus jaotada rahalise abiga seotud eelarvelised kulukohustused mõne meetme puhul aastasteks osamakseteks. |
| --- | --- |

(54)

Arvestades asjaolu, et mõne taristuprojekti rakendamise eelarve peab olema väga suur, peaks olema sätestatud võimalus jaotada rahalise abiga seotud eelarvelised kulukohustused mõne meetme puhul aastasteks osamakseteks.

| (55) | Võttes arvesse liidu tasandil olemas olevaid vahendeid, on vaja soovitud mõju saavutamiseks keskenduda projektidele, millel on Euroopa jaoks suurim lisaväärtus. Seepärast tuleks toetus suunata põhivõrgule ja ühishuviprojektidele liikluse juhtimise süsteemide valdkonnas (eelkõige lennuliikluse juhtimise süsteemid, mis tulenevad Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemist (SESARi süsteem) ja mis vajavad liidu eelarvest ligikaudu kolm miljardit eurot, aga ka intelligentne transpordisüsteem (ITS), laevaliikluse seire- ja teabesüsteem (VTMIS), jõeteabeteenused (RIS) ja Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem (ERTMS)). Energiasektoris peaks rahaline abi keskenduma energia siseturu väljakujundamisele, varustuskindluse tagamisele, säästvuse edendamisele, muu hulgas tagades taastuvallikatest toodetud elektrienergia ülekande tootmiskohtadest nõudlus- ja salvestuskeskustesse, ning avaliku ja erasektori investeeringute ligimeelitamisele. Telekommunikatsioonisektoris tuleks rahaline abi suunata peamiselt projektidele, mis tekitavad nõudlust lairibaühenduse järele, sealhulgas Euroopa digitaalteenuste taristu ülesehitamisele, mis peaks omakorda soodustama investeerimist lairibavõrgu kasutuselevõtmisesse. |
| --- | --- |

(55)

Võttes arvesse liidu tasandil olemas olevaid vahendeid, on vaja soovitud mõju saavutamiseks keskenduda projektidele, millel on Euroopa jaoks suurim lisaväärtus. Seepärast tuleks toetus suunata põhivõrgule ja ühishuviprojektidele liikluse juhtimise süsteemide valdkonnas (eelkõige lennuliikluse juhtimise süsteemid, mis tulenevad Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemist (SESARi süsteem) ja mis vajavad liidu eelarvest ligikaudu kolm miljardit eurot, aga ka intelligentne transpordisüsteem (ITS), laevaliikluse seire- ja teabesüsteem (VTMIS), jõeteabeteenused (RIS) ja Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem (ERTMS)). Energiasektoris peaks rahaline abi keskenduma energia siseturu väljakujundamisele, varustuskindluse tagamisele, säästvuse edendamisele, muu hulgas tagades taastuvallikatest toodetud elektrienergia ülekande tootmiskohtadest nõudlus- ja salvestuskeskustesse, ning avaliku ja erasektori investeeringute ligimeelitamisele. Telekommunikatsioonisektoris tuleks rahaline abi suunata peamiselt projektidele, mis tekitavad nõudlust lairibaühenduse järele, sealhulgas Euroopa digitaalteenuste taristu ülesehitamisele, mis peaks omakorda soodustama investeerimist lairibavõrgu kasutuselevõtmisesse.

| (56) | Energiasektoris tuleks ettenähtud eelarve eraldada eeskätt rahastamisvahendite kaudu, eeldusel, et turg need kasutusele võtab. Telekommunikatsioonisektori ühishuviprojektid peaksid olema kõlblikud saama liidu rahalist abi toetuste ja hangete vormis põhiteenusplatvormide, üldteenuste ja horisontaalsete meetmete jaoks. Lairibavõrkude kasutuselevõtu meetmed, sealhulgas lairibaühenduse järele nõudluse tekitamise meetmed peaksid olema kõlblikud saama liidu rahalist abi rahastamisvahendite kaudu. |
| --- | --- |

(56)

Energiasektoris tuleks ettenähtud eelarve eraldada eeskätt rahastamisvahendite kaudu, eeldusel, et turg need kasutusele võtab. Telekommunikatsioonisektori ühishuviprojektid peaksid olema kõlblikud saama liidu rahalist abi toetuste ja hangete vormis põhiteenusplatvormide, üldteenuste ja horisontaalsete meetmete jaoks. Lairibavõrkude kasutuselevõtu meetmed, sealhulgas lairibaühenduse järele nõudluse tekitamise meetmed peaksid olema kõlblikud saama liidu rahalist abi rahastamisvahendite kaudu.

| (57) | Määruse (EL) nr 347/2013 mõju hindamise raames tehtud analüüsi kohaselt on ühishuviprojekte, mis aitavad kõige rohkem kaasa strateegiliste energiataristu esmatähtsate koridoride ja valdkondade rakendamisele, hinnanguliselt umbes 100 elektri- ja 50 gaasisektoris. Lisaks, arvestades et järgmise kahe kümnendi jooksul on elektrienergial Euroopa energiasüsteemis eeldatavasti ülekaal, on elektrivaldkonna ühishuviprojektide toetamiseks vaja hinnanguliselt suurt osa Euroopa ühendamise rahastu energiavaldkonna rahastamispaketist. Kuigi see hinnang võib muutuda vastavalt uuele lisanduvale teabele ja võttes arvesse vajadust tagada vastavus määrusega (EL) nr 347/2013, peaks komisjon võtma asjakohaselt arvesse elektriprojekte, eesmärgiga muuta suur osa rahalisest abist nendele projektidele kättesaadavaks ajavahemikul 2014–2020, eeldusel, et turg selle kasutusele võtab, ning sõltuvalt kavandatud meetmete kvaliteedist, küpsusest ja nende rahastamisvajadustest. See eesmärk ei piira energiaprojektide jaoks kättesaadavate vahendite mis tahes võimalikku ümberjaotamist. |
| --- | --- |

(57)

Määruse (EL) nr 347/2013 mõju hindamise raames tehtud analüüsi kohaselt on ühishuviprojekte, mis aitavad kõige rohkem kaasa strateegiliste energiataristu esmatähtsate koridoride ja valdkondade rakendamisele, hinnanguliselt umbes 100 elektri- ja 50 gaasisektoris. Lisaks, arvestades et järgmise kahe kümnendi jooksul on elektrienergial Euroopa energiasüsteemis eeldatavasti ülekaal, on elektrivaldkonna ühishuviprojektide toetamiseks vaja hinnanguliselt suurt osa Euroopa ühendamise rahastu energiavaldkonna rahastamispaketist. Kuigi see hinnang võib muutuda vastavalt uuele lisanduvale teabele ja võttes arvesse vajadust tagada vastavus määrusega (EL) nr 347/2013, peaks komisjon võtma asjakohaselt arvesse elektriprojekte, eesmärgiga muuta suur osa rahalisest abist nendele projektidele kättesaadavaks ajavahemikul 2014–2020, eeldusel, et turg selle kasutusele võtab, ning sõltuvalt kavandatud meetmete kvaliteedist, küpsusest ja nende rahastamisvajadustest. See eesmärk ei piira energiaprojektide jaoks kättesaadavate vahendite mis tahes võimalikku ümberjaotamist.

| (58) | Komisjon peaks teostama vahe- ja järelhindamised ning edastama need Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, et hinnata rahastamise tulemuslikkust ja tõhusust ning selle mõju Euroopa ühendamise rahastu üldeesmärkide ja strateegia „Euroopa 2020” prioriteetide saavutamisele. Komisjon peaks avalikustama teabe Euroopa ühendamise rahastust toetust saavate konkreetsete projektide kohta. Seda teavet tuleks igal aastal ajakohastada. |
| --- | --- |

(58)

Komisjon peaks teostama vahe- ja järelhindamised ning edastama need Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, et hinnata rahastamise tulemuslikkust ja tõhusust ning selle mõju Euroopa ühendamise rahastu üldeesmärkide ja strateegia „Euroopa 2020” prioriteetide saavutamisele. Komisjon peaks avalikustama teabe Euroopa ühendamise rahastust toetust saavate konkreetsete projektide kohta. Seda teavet tuleks igal aastal ajakohastada.

| (59) | Transpordi- ja energiasektoris on määrusega (EL) nr 1315/2013 ja määrusega (EL) nr 347/2013 sätestatud sektorispetsiifilistele suunistele tuginedes koostatud selliste projektide, esmatähtsate koridoride ja valdkondade loetelud, mille suhtes tuleks kohaldada käesolevat määrust, ning need loetelud tuleks esitada käesoleva määruse lisas. Selleks et võtta transpordisektoris arvesse poliitiliste prioriteetide, tehnoloogiliste võimaluste ja liiklusvoogude võimalikku muutumist, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte I lisa I osa muutmiseks ja rahastamisprioriteetide täpsustamiseks artikli 7 lõike 2 kohaselt abikõlblike meetmete osas, mis kajastuvad tööprogrammides. |
| --- | --- |

(59)

Transpordi- ja energiasektoris on määrusega (EL) nr 1315/2013 ja määrusega (EL) nr 347/2013 sätestatud sektorispetsiifilistele suunistele tuginedes koostatud selliste projektide, esmatähtsate koridoride ja valdkondade loetelud, mille suhtes tuleks kohaldada käesolevat määrust, ning need loetelud tuleks esitada käesoleva määruse lisas. Selleks et võtta transpordisektoris arvesse poliitiliste prioriteetide, tehnoloogiliste võimaluste ja liiklusvoogude võimalikku muutumist, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte I lisa I osa muutmiseks ja rahastamisprioriteetide täpsustamiseks artikli 7 lõike 2 kohaselt abikõlblike meetmete osas, mis kajastuvad tööprogrammides.

| (60) | Selleks et võtta arvesse konkreetsete transpordieesmärkide tegelikku rahastamisnõudlust ja et vahehindamise tulemused ellu viia, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta iga konkreetse transpordieesmärgi jaoks ette nähtud soovituslikku protsendimäära, kui osutub vajalikuks kalduda konkreetse transpordieesmärgi jaoks käesoleva määruse I lisa VI osas ette nähtud eelarveeraldisest kõrvale rohkem kui viis protsendipunkti. Konkreetsete transpordieesmärkide jaoks ette nähtud soovituslikud summad ei takista kulutamast Ühtekuuluvusfondist ümber paigutatavat 11 305 500 000 eurot täielikult põhivõrgu rakendamise projektidele või projektidele ja horisontaalsetele prioriteetidele, mis on kindlaks määratud käesoleva määruse I lisa I osas. |
| --- | --- |

(60)

Selleks et võtta arvesse konkreetsete transpordieesmärkide tegelikku rahastamisnõudlust ja et vahehindamise tulemused ellu viia, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta iga konkreetse transpordieesmärgi jaoks ette nähtud soovituslikku protsendimäära, kui osutub vajalikuks kalduda konkreetse transpordieesmärgi jaoks käesoleva määruse I lisa VI osas ette nähtud eelarveeraldisest kõrvale rohkem kui viis protsendipunkti. Konkreetsete transpordieesmärkide jaoks ette nähtud soovituslikud summad ei takista kulutamast Ühtekuuluvusfondist ümber paigutatavat 11 305 500 000 eurot täielikult põhivõrgu rakendamise projektidele või projektidele ja horisontaalsetele prioriteetidele, mis on kindlaks määratud käesoleva määruse I lisa I osas.

| (61) | Selleks et võtta arvesse Euroopa ühendamise rahastu rakendamise põhjal tehtud järeldusi, sealhulgas vahehindamise raames, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta üldiste suuniste loetelu, mida võetakse arvesse rahalise abi andmise kriteeriumide kehtestamisel. |
| --- | --- |

(61)

Selleks et võtta arvesse Euroopa ühendamise rahastu rakendamise põhjal tehtud järeldusi, sealhulgas vahehindamise raames, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta üldiste suuniste loetelu, mida võetakse arvesse rahalise abi andmise kriteeriumide kehtestamisel.

| (62) | Käesoleva määruse kohaste delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel on äärmiselt oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(62)

Käesoleva määruse kohaste delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel on äärmiselt oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (63) | Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda mitme- ja iga-aastaste tööprogrammide rakendamise volitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (18). |
| --- | --- |

(63)

Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda mitme- ja iga-aastaste tööprogrammide rakendamise volitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (18).

| (64) | Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmete kaudu, mis hõlmavad rikkumiste ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kadumaläinud, alusetult välja makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmist ning vajaduse korral karistuste määramist vastavalt määrusele (EL, Euratom) nr 966/2012. Euroopa Parlamenti tuleks kõigist sellistest meetmetest teavitada. |
| --- | --- |

(64)

Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmete kaudu, mis hõlmavad rikkumiste ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kadumaläinud, alusetult välja makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmist ning vajaduse korral karistuste määramist vastavalt määrusele (EL, Euratom) nr 966/2012. Euroopa Parlamenti tuleks kõigist sellistest meetmetest teavitada.

| (65) | Selleks et tagada Euroopa ühendamise rahastust abi saavate projektide vahel laialdane ja õiglane konkurents, peaks lepingu vorm vastama projekti eesmärkidele ja tingimustele. Lepingutingimused tuleks koostada selliselt, et need jaotaksid õiglaselt lepinguga seotud riskid, et maksimeerida kulutasuvust ja saavutada lepingu tõhusaim täitmine. Seda põhimõtet tuleks kohaldada sõltumata sellest, kas kasutatakse riigisisest või rahvusvahelist lepingumudelit. |
| --- | --- |

(65)

Selleks et tagada Euroopa ühendamise rahastust abi saavate projektide vahel laialdane ja õiglane konkurents, peaks lepingu vorm vastama projekti eesmärkidele ja tingimustele. Lepingutingimused tuleks koostada selliselt, et need jaotaksid õiglaselt lepinguga seotud riskid, et maksimeerida kulutasuvust ja saavutada lepingu tõhusaim täitmine. Seda põhimõtet tuleks kohaldada sõltumata sellest, kas kasutatakse riigisisest või rahvusvahelist lepingumudelit.

| (66) | Mõned ühist huvi pakkuvad taristuprojektid võivad ühendada ja hõlmata ka naaberriike, ühinemiseks valmistuvaid riike ja muid kolmandaid riike. Euroopa ühendamise rahastu peaks olema kõnealuste taristute ühendamise ja rahastamise lihtsustatud vahendiks, mille abil tagada liidu eelarve sise- ja välisvahendite sidusus. |
| --- | --- |

(66)

Mõned ühist huvi pakkuvad taristuprojektid võivad ühendada ja hõlmata ka naaberriike, ühinemiseks valmistuvaid riike ja muid kolmandaid riike. Euroopa ühendamise rahastu peaks olema kõnealuste taristute ühendamise ja rahastamise lihtsustatud vahendiks, mille abil tagada liidu eelarve sise- ja välisvahendite sidusus.

| (67) | Kui kolmandad riigid ja kolmandates riikides asutatud üksused osalevad ühishuviprojekte rakendada aitavates meetmetes, peaks toetusi andma üksnes siis, kui neid meetmeid ei ole tõenäoliselt võimalik piisavalt toetada Euroopa ühendamise rahastu raames ette nähtud muu rahalise abi vormis või liidu muude programmide kaudu. |
| --- | --- |

(67)

Kui kolmandad riigid ja kolmandates riikides asutatud üksused osalevad ühishuviprojekte rakendada aitavates meetmetes, peaks toetusi andma üksnes siis, kui neid meetmeid ei ole tõenäoliselt võimalik piisavalt toetada Euroopa ühendamise rahastu raames ette nähtud muu rahalise abi vormis või liidu muude programmide kaudu.

| (68) | Üldist suunist, mille kohaselt võtab komisjon arvesse sotsiaal-, kliima- ja keskkonnamõju, nagu on osutatud käesoleva määruse I lisa V osas, ei tuleks kohaldada energiavaldkonnas kooskõlas lähenemisviisiga, mis on sätestatud määruse (EL) nr 347/2013 artikli 4 lõikes 4. |
| --- | --- |

(68)

Üldist suunist, mille kohaselt võtab komisjon arvesse sotsiaal-, kliima- ja keskkonnamõju, nagu on osutatud käesoleva määruse I lisa V osas, ei tuleks kohaldada energiavaldkonnas kooskõlas lähenemisviisiga, mis on sätestatud määruse (EL) nr 347/2013 artikli 4 lõikes 4.

| (69) | Üldist suunist võtta arvesse liidu toetuse stimuleerivat mõju avaliku ja erasektori investeeringutele tuleks telekommunikatsioonisektoris kohaldada üksnes nende digitaalteenuste taristute suhtes, mille eesmärk on vallandada lisainvesteeringuid. |
| --- | --- |

(69)

Üldist suunist võtta arvesse liidu toetuse stimuleerivat mõju avaliku ja erasektori investeeringutele tuleks telekommunikatsioonisektoris kohaldada üksnes nende digitaalteenuste taristute suhtes, mille eesmärk on vallandada lisainvesteeringuid.

| (70) | Üldist suunist võtta arvesse piiriülest mõõdet ei tuleks kohaldada lairibavõrkudega seoses, kuna kõik investeeringud lairibavõrkudesse, sealhulgas liikmesriigi piiridesse jäävad investeeringud, tõhustavad üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude ühenduvust. |
| --- | --- |

(70)

Üldist suunist võtta arvesse piiriülest mõõdet ei tuleks kohaldada lairibavõrkudega seoses, kuna kõik investeeringud lairibavõrkudesse, sealhulgas liikmesriigi piiridesse jäävad investeeringud, tõhustavad üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude ühenduvust.

| (71) | Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (EMP leping) osalisteks olevate Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riikide osalemine Euroopa ühendamise rahastus peaks toimuma EMP lepingus sätestatud tingimustel. Iga käesoleva määrusega hõlmatud sektorit tuleks käsitada eraldi programmina. EFTA riikide osalemine Euroopa ühendamise rahastus tuleks sätestada eelkõige telekommunikatsioonivaldkonnas. |
| --- | --- |

(71)

Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (EMP leping) osalisteks olevate Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riikide osalemine Euroopa ühendamise rahastus peaks toimuma EMP lepingus sätestatud tingimustel. Iga käesoleva määrusega hõlmatud sektorit tuleks käsitada eraldi programmina. EFTA riikide osalemine Euroopa ühendamise rahastus tuleks sätestada eelkõige telekommunikatsioonivaldkonnas.

| (72) | Seoses transpordiga tuleks käesoleva määruse kohase abikõlblikkuse eesmärgil kolmandate riikide ühishuviprojektide puhul kohaldada määruse (EL) nr 1315/2013 III lisas esitatud näitlikke kaarte. Nendes kolmandates riikides, mille kohta kõnealuses määruses ei ole ette nähtud näitlikke kaarte, peaksid ühishuviprojektid olema abikõlblikud juhul, kui vastava riigiga tehakse vastastikust koostööd selliste näitlike kaartide suhtes kokkuleppimiseks. |
| --- | --- |

(72)

Seoses transpordiga tuleks käesoleva määruse kohase abikõlblikkuse eesmärgil kolmandate riikide ühishuviprojektide puhul kohaldada määruse (EL) nr 1315/2013 III lisas esitatud näitlikke kaarte. Nendes kolmandates riikides, mille kohta kõnealuses määruses ei ole ette nähtud näitlikke kaarte, peaksid ühishuviprojektid olema abikõlblikud juhul, kui vastava riigiga tehakse vastastikust koostööd selliste näitlike kaartide suhtes kokkuleppimiseks.

| (73) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt üleeuroopaliste võrkude koordineerimist, väljaarendamist ja rahastamist ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga on kõnealuste eesmärkide koordineerimise vajaduse tõttu neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(73)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt üleeuroopaliste võrkude koordineerimist, väljaarendamist ja rahastamist ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga on kõnealuste eesmärkide koordineerimise vajaduse tõttu neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (74) | Euroopa parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (19) tuleks selguse huvides kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(74)

Euroopa parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (19) tuleks selguse huvides kehtetuks tunnistada.

| (75) | Käesolev määrus peaks jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, et käesolevas määruses sätestatud delegeeritud õigusaktid ja rakendusaktid jõutaks õigel ajal vastu võtta, |
| --- | --- |

(75)

Käesolev määrus peaks jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, et käesolevas määruses sätestatud delegeeritud õigusaktid ja rakendusaktid jõutaks õigel ajal vastu võtta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   JAOTIS

ÜLDSÄTTED

I   PEATÜKK

Euroopa ühendamise rahastu

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, millega määratakse kindlaks tingimused, meetodid ja menetlused liidu rahalise abi andmiseks üleeuroopalistele võrkudele eesmärgiga toetada ühishuviprojekte transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiataristu sektoris ning kasutada ära nende sektorite omavahelist võimalikku koostoimet. Määrusega kehtestatakse samuti aastate 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku alusel eraldatavate vahendite jaotus.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „ühishuviprojekt”– projekt, mis on määratletud määruses (EL) nr 1315/2013, määruses (EL) nr 347/2013 või telekommunikatsioonitaristu valdkonna üleeuroopaliste võrkude suuniseid käsitlevas määruses;

2)   „piiriülene lõik”– transpordivaldkonnas lõik, mis tagab ühishuviprojekti jätkuvuse kahe lähima linnatranspordisõlme vahel kahe liikmesriigi või liikmesriigi ja naaberriigi vahelise piiri mõlemal poolel;

3)   „naaberriik”– riik, mis kuulub Euroopa naabruspoliitika, sealhulgas strateegilise partnerluse või laienemispoliitika kohaldamisalasse, Euroopa Majanduspiirkonda või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni;

4)   „kolmas riik”– mis tahes naaberriik ja mis tahes muu riik, kellega liit võib teha koostööd käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks;

5)   „tööd”– koostisosade, süsteemide ja teenuste, sh tarkvara ostmine, tarnimine ja kasutuselevõtmine ning projektiga seotud arendus-, ehitus- ja paigaldustegevus, paigaldiste vastuvõtmine ning projekti käivitamine;

6)   „uuringud”– projekti rakendamise ettevalmistamiseks vajalik tegevus, nt ettevalmistavad, kaardistamis-, teostatavus- ja hindamisuuringud, katsed ning kinnitavad uuringud, sh tarkvara kujul, ning kõik muud tehnilised tugimeetmed, sh eeltööd, et projekt kindlaks määrata ja välja arendada ning otsustada selle rahastamise üle, nt asjaomaseid asukohti käsitleva eelteabe kogumine ning finantsplaani ettevalmistamine;

7)   „programmi rakendamist toetavad meetmed”– Euroopa ühendamise rahastu (rahastu) tasandil kõik kaasnevad meetmed, mis on vajalikud selle programmi ja sektorispetsiifiliste suuniste rakendamiseks, eelkõige tehnilise abi osutamine, sh rahastamisvahendite kasutamiseks antav tehniline abi, samuti ettevalmistus-, teostatavus-, koordineerimis-, järelevalve-, huvitatud pooltega konsulteerimise, kontrolli-, auditeerimis- ja hindamistegevus, mis on otseselt vajalik rahastu juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks. Programmi rakendamist toetavad meetmed on eelkõige uuringud, kohtumised, taristu kaardistamine, teabevahetus, teabe levitamine, kommunikatsioon ja teadlikkuse tõstmine, rahastut käsitlevaks teabevahetuseks kasutatavate IT-vahendite ja -võrkudega seotud kulud, samuti kõik muud tehnilise ja haldusabiga seotud komisjoni kulud, mis võivad olla vajalikud rahastu juhtimiseks või sektorispetsiifiliste suuniste rakendamiseks. Programmi rakendamist toetavad meetmed hõlmavad samuti tegevust, mis on vajalik ühishuviprojektide ettevalmistamise hõlbustamiseks eeskätt Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavates liikmesriikides, eesmärgiga saada rahastamist käesoleva määruse alusel või finantsturult. Programmi rakendamist toetavad meetmed hõlmavad samuti, seal kus asjakohane, kulusid, mida kannab rakendusamet, kellele komisjon on teinud ülesandeks rahastu teatavate osade rakendamise;

8)   „meede”– mis tahes rahaliselt ja tehniliselt sõltumatuna määratletud ning ajaliselt piiritletud tegevus, mis on vajalik ühishuviprojekti rakendamiseks;

9)   „abikõlblikud kulud”– abikõlblikud kulud määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 tähenduses;

10)   „abisaaja”– liikmesriik, rahvusvaheline organisatsioon, avalik-õiguslik või eraõiguslik ettevõtja või asutus, kes on välja valitud saama liidu rahalist abi käesoleva määruse alusel ning vastavalt artiklis 17 osutatud asjakohases tööprogrammis täpsustatud korrale;

11)   „rakendusasutus”– avalik-õiguslik või eraõiguslik ettevõtja või asutus, kelle liikmesriik või rahvusvaheline organisatsioon kui abisaaja on määranud asjaomast meedet rakendama. Abisaaja teeb otsuse sellise määramise kohta omal vastutusel ja kui on vaja sõlmida riigihankeleping, siis kooskõlas kohaldatavate liidu ja siseriiklike riigihankeeeskirjadega;

12)   „üldine võrk”– määruse (EL) nr 1315/2013 II peatüki kohaselt kindlaks määratud transporditaristu;

13)   „põhivõrk”– määruse (EL) nr 1315/2013 III peatüki kohaselt kindlaks määratud transporditaristu;

14)   „põhivõrgukoridorid”– põhivõrgu kooskõlastatud rakendamist lihtsustav vahend vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 IV peatükis sätestatule ja käesoleva määruse I lisa I osas esitatud loetelule;

15)   „kitsaskoht”– transpordisektoris füüsiline, tehniline või toimimistõke, mille tõttu süsteem katkeb, mõjutades seejuures pikamaa- või piiriülese liiklusvoo jätkuvust, ning mida on võimalik ületada uue taristu loomise või olemasoleva taristu põhjaliku ajakohastamisega, nii et olukord paraneb selle tulemusena tunduvalt ja kitsaskohaga seotud piirangud kõrvaldatakse;

16)   „prioriteet”– määruses (EL) nr 347/2013 kindlaks määratud esmatähtsad elektrikoridorid, esmatähtsad gaasikoridorid või esmatähtsad teemavaldkonnad;

17)   „telemaatilised seadmed”– määruses (EL) nr 1315/2013 määratletud seadmed;

18)   „energiataristu”– määruses (EL) nr 347/2013 määratletud taristu;

19)   „sektorite omavaheline koostoime”– selliste sarnaste või üksteist täiendavate meetmete olemasolu vähemalt kahes sektoris transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektorite hulgast, mis võivad võimaldada kulude või tulemuste optimeerimist tänu rahaliste, tehniliste või inimressursside ühisele kasutamisele;

20)   „isoleeritud võrk”– liikmesriigi raudteevõrk või selle osa, nagu see on määratletud määruses (EL) nr 1315/2013.

Artikkel 3

Üldeesmärgid

Euroopa ühendamise rahastu võimaldab üleeuroopaliste võrkude poliitika raames ette valmistada ja rakendada transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektorite ühishuviprojekte. Eelkõige toetatakse Euroopa ühendamise rahastust selliste ühishuviprojektide rakendamist, mille eesmärk on arendada välja ja luua uued või ajakohastada olemasolevad taristud ja teenused transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektorites. Transpordivaldkonnas käsitatakse esmatähtsana puuduvaid ühendusi. Euroopa ühendamise rahastu toetab ka Euroopa tasandil lisaväärtust ja märkimisväärset ühiskondlikku kasu andvaid projekte, millele ei leidu turul asjakohast rahastamist. Transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektorite osas on seatud järgmised üldeesmärgid:

| a) | aidata kaasa aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu tagamisele kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020”, arendades selleks välja nüüdisaegsed ja hästi toimivad üleeuroopalised võrgud, mille puhul võetakse arvesse tulevasi eeldatavaid liiklusvooge, tuues seeläbi kasu kogu liidule, parandades konkurentsivõimet maailmaturul ning siseturu majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning luues soodsamad tingimused erasektori, avaliku sektori või avaliku ja erasektori ühistele investeeringutele rahastamisvahendite ja liidu otsetoetuse kombineerimisega juhul, kui projektide jaoks tuleks kasuks selline vahendite kombineerimine, ja sektorite omavahelise koostoime asjakohase ärakasutamisega.
  Kõnealuse eesmärgi saavutamise mõõtmisel lähtutakse sellest, kui palju on erasektor, avalik sektor või avalik ja erasektor ühiselt investeerinud ühishuviprojektidesse, ning eelkõige sellest, kui palju on erasektor investeerinud ühishuviprojektidesse, kasutades käesoleva määruse kohaseid rahastamisvahendeid. Erilist tähelepanu pööratakse avaliku sektori investeeringute tõhusale kasutusele; |
| --- | --- |

a)

aidata kaasa aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu tagamisele kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020”, arendades selleks välja nüüdisaegsed ja hästi toimivad üleeuroopalised võrgud, mille puhul võetakse arvesse tulevasi eeldatavaid liiklusvooge, tuues seeläbi kasu kogu liidule, parandades konkurentsivõimet maailmaturul ning siseturu majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning luues soodsamad tingimused erasektori, avaliku sektori või avaliku ja erasektori ühistele investeeringutele rahastamisvahendite ja liidu otsetoetuse kombineerimisega juhul, kui projektide jaoks tuleks kasuks selline vahendite kombineerimine, ja sektorite omavahelise koostoime asjakohase ärakasutamisega.

Kõnealuse eesmärgi saavutamise mõõtmisel lähtutakse sellest, kui palju on erasektor, avalik sektor või avalik ja erasektor ühiselt investeerinud ühishuviprojektidesse, ning eelkõige sellest, kui palju on erasektor investeerinud ühishuviprojektidesse, kasutades käesoleva määruse kohaseid rahastamisvahendeid. Erilist tähelepanu pööratakse avaliku sektori investeeringute tõhusale kasutusele;

| b) | võimaldada liidul saavutada oma säästva arengu eesmärgid, sealhulgas eesmärk vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 20 % võrreldes 1990. aasta tasemega ning suurendada energiatõhusust 20 % ja taastuvenergia osakaalu 20 %-le, aidates seega saavutada liidu keskpikki ja pikaajalisi CO2-heite vähendamise eesmärke, ning samal ajal tagada liikmesriikide suurem solidaarsus. |
| --- | --- |

b)

võimaldada liidul saavutada oma säästva arengu eesmärgid, sealhulgas eesmärk vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 20 % võrreldes 1990. aasta tasemega ning suurendada energiatõhusust 20 % ja taastuvenergia osakaalu 20 %-le, aidates seega saavutada liidu keskpikki ja pikaajalisi CO2-heite vähendamise eesmärke, ning samal ajal tagada liikmesriikide suurem solidaarsus.

Artikkel 4

Sektorispetsiifilised eesmärgid

1.   Ilma et see piiraks artiklis 3 sätestatud üldeesmärkide järgimist, toetatakse Euroopa ühendamise rahastust järgmiste käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud sektorispetsiifiliste eesmärkide saavutamist.

2.   Transpordisektoris toetatakse määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 7 lõikes 2 määratletud ühishuviprojekte, millega täidetakse alljärgnevalt sätestatud ning nimetatud määruse artiklis 4 täiendavalt täpsustatud eesmärke:

| a) | kitsaskohtade kõrvaldamine, raudtee koostalitlusvõime tõhustamine, puuduvate ühenduste rajamine ja eelkõige piiriüleste lõikude parendamine. Kõnealuse eesmärgi saavutamist mõõdetakse:






  i) | uute või täiustatud piiriüleste ühenduste arvuga; |
| --- | --- | --- |

a)

kitsaskohtade kõrvaldamine, raudtee koostalitlusvõime tõhustamine, puuduvate ühenduste rajamine ja eelkõige piiriüleste lõikude parendamine. Kõnealuse eesmärgi saavutamist mõõdetakse:

i)

uute või täiustatud piiriüleste ühenduste arvuga;

| ii) | Euroopa standardsele nominaalsele rööpmelaiusele kohandatud ja Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemiga varustatud raudteeliinide kilomeetrite arvuga; |
| --- | --- |

ii)

Euroopa standardsele nominaalsele rööpmelaiusele kohandatud ja Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemiga varustatud raudteeliinide kilomeetrite arvuga;

| iii) | kõrvaldatud kitsaskohtade ja suurenenud võimsusega lõikude arvuga kõigi transpordiliikide marsruutidel, mis on saanud toetust Euroopa ühendamise rahastust; |
| --- | --- |

iii)

kõrvaldatud kitsaskohtade ja suurenenud võimsusega lõikude arvuga kõigi transpordiliikide marsruutidel, mis on saanud toetust Euroopa ühendamise rahastust;

| iv) | klasside kaupa siseveeteede võrgustiku pikkusega liidus ning |
| --- | --- |

iv)

klasside kaupa siseveeteede võrgustiku pikkusega liidus ning

| v) | määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 39 lõikes 2 sätestatud nõuetele vastavaks ajakohastatud raudteevõrgu pikkusega liidus; |
| --- | --- |

v)

määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 39 lõikes 2 sätestatud nõuetele vastavaks ajakohastatud raudteevõrgu pikkusega liidus;

| b) | säästvate ja tõhusate transpordisüsteemide tagamine pikas perspektiivis, eesmärgiga valmistuda tulevasteks eeldatavateks transpordivoogudeks ja võimaldada kõigi transpordiliikide CO2-heite vähendamist uuenduslikele vähese CO2-heitega ja energiatõhusatele transporditehnoloogiatele ülemineku kaudu, optimeerides samal ajal ohutust. Kõnealuse eesmärgi saavutamist mõõdetakse:






  i) | TEN-T maanteepõhivõrku kasutavate sõidukite jaoks loodud alternatiivkütusega varustamise punktide arvuga liidus; |
| --- | --- | --- |

b)

säästvate ja tõhusate transpordisüsteemide tagamine pikas perspektiivis, eesmärgiga valmistuda tulevasteks eeldatavateks transpordivoogudeks ja võimaldada kõigi transpordiliikide CO2-heite vähendamist uuenduslikele vähese CO2-heitega ja energiatõhusatele transporditehnoloogiatele ülemineku kaudu, optimeerides samal ajal ohutust. Kõnealuse eesmärgi saavutamist mõõdetakse:

i)

TEN-T maanteepõhivõrku kasutavate sõidukite jaoks loodud alternatiivkütusega varustamise punktide arvuga liidus;

| ii) | nende liidus asuvate TEN-T põhivõrgu sisevee- ja meresadamate arvuga, mis on varustatud alternatiivkütusega varustamise punktidega, ning |
| --- | --- |

ii)

nende liidus asuvate TEN-T põhivõrgu sisevee- ja meresadamate arvuga, mis on varustatud alternatiivkütusega varustamise punktidega, ning

| iii) | liiklusohvrite arvu vähenemisega liidu maanteevõrgus; |
| --- | --- |

iii)

liiklusohvrite arvu vähenemisega liidu maanteevõrgus;

| c) | transpordiliikide integreerimise ja ühendamise optimeerimine ning transporditeenuste koostalitlusvõime suurendamine, tagades samas juurdepääsu transporditaristutele. Kõnealuse eesmärgi saavutamist mõõdetakse:






  i) | mitmeliigilise transpordi platvormide arvuga, mis hõlmavad raudteevõrguga ühendatud mere- ja siseveesadamaid ja lennuvälju; |
| --- | --- | --- |

c)

transpordiliikide integreerimise ja ühendamise optimeerimine ning transporditeenuste koostalitlusvõime suurendamine, tagades samas juurdepääsu transporditaristutele. Kõnealuse eesmärgi saavutamist mõõdetakse:

i)

mitmeliigilise transpordi platvormide arvuga, mis hõlmavad raudteevõrguga ühendatud mere- ja siseveesadamaid ja lennuvälju;

| ii) | täiustatud raudtee- ja maanteeterminalide arvuga, täiustatud või uute, meremagistraalidel põhinevate sadamatevaheliste ühenduste arvuga; |
| --- | --- |

ii)

täiustatud raudtee- ja maanteeterminalide arvuga, täiustatud või uute, meremagistraalidel põhinevate sadamatevaheliste ühenduste arvuga;

| iii) | jõeteabeteenustega varustatud siseveeteede kilomeetrite arvuga ning |
| --- | --- |

iii)

jõeteabeteenustega varustatud siseveeteede kilomeetrite arvuga ning

| iv) | SESARi süsteemi, laevaliikluse seire- ja teabesüsteemi ja maanteesektoris aruka transpordisüsteemi kasutuselevõtu tasemega. |
| --- | --- |

iv)

SESARi süsteemi, laevaliikluse seire- ja teabesüsteemi ja maanteesektoris aruka transpordisüsteemi kasutuselevõtu tasemega.

Käesolevas lõikes osutatud näitajaid ei kohaldata liikmesriikide suhtes, kellel ei ole vastavalt kas raudteevõrku või siseveeteede võrku.

Kõnealuseid näitajaid ei käsitata valiku- või abikõlblikkuse kriteeriumidena meetmetele Euroopa ühendamise rahastu toetuse andmisel.

Artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud eelarvevahenditest igale konkreetsele transpordisektorispetsiifilisele eesmärgile eraldatavat osakaalu kajastavad soovituslikud protsendimäärad on sätestatud käesoleva määruse I lisa VI osas. Komisjon ei kaldu nendest soovituslikest protsendimääradest kõrvale rohkem kui viis protsendipunkti.

3.   Energiasektoris toetatakse Euroopa ühendamise rahastust ühishuviprojekte, millega täidetakse ühte või mitut järgmist eesmärki:

| a) | konkurentsivõime suurendamine energia siseturu edasise integreerimise ning elektri- ja gaasivõrkude piiriülese koostalitlusvõime suurendamise teel. Selle eesmärgi saavutamist mõõdetakse järgmiste näitajate järelhindamise abil:






  i) | liikmesriikide võrke tõhusalt ühendavate ja sisemisi piiranguid tõhusalt kõrvaldavate projektide arv; |
| --- | --- | --- |

a)

konkurentsivõime suurendamine energia siseturu edasise integreerimise ning elektri- ja gaasivõrkude piiriülese koostalitlusvõime suurendamise teel. Selle eesmärgi saavutamist mõõdetakse järgmiste näitajate järelhindamise abil:

i)

liikmesriikide võrke tõhusalt ühendavate ja sisemisi piiranguid tõhusalt kõrvaldavate projektide arv;

| ii) | liikmesriikide energiasüsteemide eraldatuse vähendamine või kõrvaldamine; |
| --- | --- |

ii)

liikmesriikide energiasüsteemide eraldatuse vähendamine või kõrvaldamine;

| iii) | elektrienergia piiriülese ülekandevõime osakaal olemasolevast energiatootmisvõimsusest asjaomastes liikmesriikides; |
| --- | --- |

iii)

elektrienergia piiriülese ülekandevõime osakaal olemasolevast energiatootmisvõimsusest asjaomastes liikmesriikides;

| iv) | hindade lähenemine asjaomaste liikmesriikide gaasi- ja/või elektrienergiaturgudel ning |
| --- | --- |

iv)

hindade lähenemine asjaomaste liikmesriikide gaasi- ja/või elektrienergiaturgudel ning

| v) | asjaomase kahe liikmesriigi tippnõudluse osakaal, mida suudetakse rahuldada gaasi vastassuunavoogu võimaldavate ühendustega; |
| --- | --- |

v)

asjaomase kahe liikmesriigi tippnõudluse osakaal, mida suudetakse rahuldada gaasi vastassuunavoogu võimaldavate ühendustega;

| b) | liidu energiavarustuse kindluse suurendamine.
  Selle eesmärgi saavutamist mõõdetakse järgmiste näitajate järelhindamise abil:






  i) | tarneallikate, tarnijate ja tarneteede mitmekesistamist võimaldavate projektide arv; |
| --- | --- | --- |

b)

liidu energiavarustuse kindluse suurendamine.

Selle eesmärgi saavutamist mõõdetakse järgmiste näitajate järelhindamise abil:

i)

tarneallikate, tarnijate ja tarneteede mitmekesistamist võimaldavate projektide arv;

| ii) | energia salvestamise võimsust suurendavate projektide arv; |
| --- | --- |

ii)

energia salvestamise võimsust suurendavate projektide arv;

| iii) | süsteemi vastupidavus, võttes arvesse energiavarustuse katkestuste arvu ja nende kestust; |
| --- | --- |

iii)

süsteemi vastupidavus, võttes arvesse energiavarustuse katkestuste arvu ja nende kestust;

| iv) | taastuvenergia tootmise välditud piirangute kogus; |
| --- | --- |

iv)

taastuvenergia tootmise välditud piirangute kogus;

| v) | isoleeritud turgude ühendus mitmekesisemate tarneallikatega; |
| --- | --- |

v)

isoleeritud turgude ühendus mitmekesisemate tarneallikatega;

| vi) | energiataristu varade optimaalne kasutamine; |
| --- | --- |

vi)

energiataristu varade optimaalne kasutamine;

| c) | säästva arengu ja keskkonnakaitse edendamine, muu hulgas integreerides taastuvatest energiaallikatest pärit energia ülekandevõrku ning arendades välja arukad energiavõrgud ja CO2-võrgud.
  Selle eesmärgi saavutamist mõõdetakse järgmiste näitajate järelhindamise abil:






  i) | põhilistesse tarbimiskeskustesse ja salvestuskohtadesse üle kantud taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri kogus; |
| --- | --- | --- |

c)

säästva arengu ja keskkonnakaitse edendamine, muu hulgas integreerides taastuvatest energiaallikatest pärit energia ülekandevõrku ning arendades välja arukad energiavõrgud ja CO2-võrgud.

Selle eesmärgi saavutamist mõõdetakse järgmiste näitajate järelhindamise abil:

i)

põhilistesse tarbimiskeskustesse ja salvestuskohtadesse üle kantud taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri kogus;

| ii) | taastuvenergia tootmise välditud piirangute kogus; |
| --- | --- |

ii)

taastuvenergia tootmise välditud piirangute kogus;

| iii) | selliste kasutuselevõetud nutivõrkude projektide arv, mis on saanud toetust Euroopa ühendamise rahastust, ja nende projektidega tekitatud nõudluse reageerimine; |
| --- | --- |

iii)

selliste kasutuselevõetud nutivõrkude projektide arv, mis on saanud toetust Euroopa ühendamise rahastust, ja nende projektidega tekitatud nõudluse reageerimine;

| iv) | CO2-heite maht, mis on ära hoitud Euroopa ühendamise rahastust toetust saanud projektide abil. |
| --- | --- |

iv)

CO2-heite maht, mis on ära hoitud Euroopa ühendamise rahastust toetust saanud projektide abil.

Käesolevas lõikes osutatud näitajaid, mida on kasutatud eesmärkide saavutamise järelhindamisel, ei käsitata valiku- või abikõlblikkuse kriteeriumidena meetmetele Euroopa ühendamise rahastu toetuse andmisel.

Tingimused, mille täitmisel on ühishuviprojektid kõlblikud liidu rahalise abi saamiseks, on sätestatud määruse (EL) nr 347/2013 artiklis 14, samas kui ühishuviprojektide valiku kriteeriumid on sätestatud kõnealuse määruse artiklis 4.

4.   Telekommunikatsioonisektoris toetatakse Euroopa ühendamise rahastust meetmeid, mis taotlevad telekommunikatsioonitaristu üleeuroopalisi võrke käsitlevate suuniste määruses kindlaks määratud eesmärke.

Artikkel 5

Eelarve

1.   Euroopa ühendamise rahastu rakendamise rahastamispakett aastateks 2014–2020 on 33 242 259 000 (20) eurot (jooksevhindades). See summa jaotatakse järgnevalt:

| a) | transpordisektor: 26 250 582 000 eurot, millest 1 130 550 000 eurot paigutatakse ümber Ühtekuuluvusfondist, mida kasutatakse kooskõlas käesoleva määrusega üksnes Ühtekuuluvusfondist abi saamise tingimustele vastavates liikmesriikides; |
| --- | --- |

a)

transpordisektor: 26 250 582 000 eurot, millest 1 130 550 000 eurot paigutatakse ümber Ühtekuuluvusfondist, mida kasutatakse kooskõlas käesoleva määrusega üksnes Ühtekuuluvusfondist abi saamise tingimustele vastavates liikmesriikides;

| b) | telekommunikatsioonisektor: 1 141 602 000 eurot; |
| --- | --- |

b)

telekommunikatsioonisektor: 1 141 602 000 eurot;

| c) | energiasektor: 5 850 075 000 eurot. |
| --- | --- |

c)

energiasektor: 5 850 075 000 eurot.

Need summad ei piira nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 1311/2013 (21) sätestatud paindlikkusmehhanismi kohaldamist.

2.   Euroopa ühendamise rahastu rakendamise rahastamispakett hõlmab kulusid, mis on seotud järgnevaga:

| a) | ühishuviprojekte toetavad meetmed ja programmi rakendamist toetavad meetmed, nagu on sätestatud artiklis 7; |
| --- | --- |

a)

ühishuviprojekte toetavad meetmed ja programmi rakendamist toetavad meetmed, nagu on sätestatud artiklis 7;

| b) | programmi rakendamist toetavad meetmed, mis on vajalikud selleks, et minna määruse (EÜ) nr 680/2007 alusel vastu võetud meetmetelt üle Euroopa ühendamise rahastule, ning seda kuni 1 % ulatuses rahastamispaketist; siia ülemmäära alla jäävad kulud, mida kannab rakendusamet. |
| --- | --- |

b)

programmi rakendamist toetavad meetmed, mis on vajalikud selleks, et minna määruse (EÜ) nr 680/2007 alusel vastu võetud meetmetelt üle Euroopa ühendamise rahastule, ning seda kuni 1 % ulatuses rahastamispaketist; siia ülemmäära alla jäävad kulud, mida kannab rakendusamet.

3.   Pärast artikli 27 lõikes 1 osutatud vahehindamist võivad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni ettepanekul paigutada lõikes 1 esitatud eelarveeraldise assigneeringuid ümber transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektorite vahel, v.a Ühtekuuluvusfondist ümber paigutatud 11 305 500 000 eurot, mis on ette nähtud kõnealusest fondist abi saamise tingimustele vastavate liikmesriikide transpordisektoriprojektide jaoks.

4.   Euroopa Parlament ja nõukogu kinnitavad iga-aastased assigneeringud aastate 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku piires.

II   PEATÜKK

Rahastamisvormid ja finantssätted

Artikkel 6

Rahalise abi vormid

1.   Euroopa ühendamise rahastu rakendamiseks kasutatakse üht või mitut rahalise abi vormi, mis on ette nähtud määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012, eelkõige toetusi, hankeid ja rahastamisvahendeid.

2.   Käesoleva määruse kohaldamisel kehtestatakse artiklis 17 osutatud tööprogrammid rahalise abi vormis, eelkõige toetustena, hangetena ja rahastamisvahenditena.

3.   Komisjon võib osa Euroopa ühendamise rahastu rakendamise ülesandest usaldada kulude ja tulude analüüsi alusel määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõike 1 punktis a ja artiklis 62 osutatud asutustele, eeskätt rakendusametile, eesmärgiga kohandada seda Euroopa ühendamise rahastu optimaalse juhtimise ja tõhususe nõuetele transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektorites. Lisaks võib komisjon usaldada osa Euroopa ühendamise rahastu rakendamise ülesandest määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõike 1 punktis c osutatud asutustele.

Artikkel 7

Abikõlblikkus ja rahalise abi saamise tingimused

1.   Liidult toetustena, hanke vormis ja rahastamisvahendite kaudu saadavat rahalist abi võivad saada üksnes need meetmed, millega toetatakse ühishuviprojekte, mis on kooskõlas määrustega (EL) nr 1315/2013 ja (EL) nr 347/2013 ning telekommunikatsioonitaristu üleeuroopalisi võrke käsitlevate suuniste määrusega, samuti programmi rakendamist toetavad meetmed.

2.   Transpordisektoris võib liit anda käesoleva määruse alusel rahalist abi hangete vormis ja rahastamisvahendite kaudu üksnes neile meetmetele, millega toetatakse määruse (EL) nr 1315/2013 kohaseid ühishuviprojekte, ja programmi rakendamist toetavatele meetmetele. Toetustena võib liit anda rahalist abi käesoleva määruse alusel üksnes järgmistele meetmetele:

| a) | meetmed, millega rakendatakse põhivõrku vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 III peatükile, sh nimetatud määruse artikli 33 kohaste uute tehnoloogialahenduste ja uuenduste kasutuselevõtmine, ning käesoleva määruse I lisa I osas loetletud projektid ja horisontaalsed prioriteedid; |
| --- | --- |

a)

meetmed, millega rakendatakse põhivõrku vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 III peatükile, sh nimetatud määruse artikli 33 kohaste uute tehnoloogialahenduste ja uuenduste kasutuselevõtmine, ning käesoleva määruse I lisa I osas loetletud projektid ja horisontaalsed prioriteedid;

| b) | meetmed, millega rakendatakse üldist võrku vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 II peatükile, kui nende meetmetega toetatakse puuduvate ühenduste rajamist, piiriüleste liiklusvoogude hõlbustamist või kitsaskohtade kõrvaldamist ja ka põhivõrgu arendamist või põhivõrgukoridoride ühendamist või kui selliste meetmetega toetatakse Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi kasutuselevõttu raudtee-kaubaveokoridoride põhiliinidel, nagu on määratletud määruse (EL) nr 913/2010 lisas, ning seda kuni 5 % ulatuses transpordisektorile eraldatud rahastamispaketist, nagu täpsustatud käesoleva määruse artiklis 5; |
| --- | --- |

b)

meetmed, millega rakendatakse üldist võrku vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 II peatükile, kui nende meetmetega toetatakse puuduvate ühenduste rajamist, piiriüleste liiklusvoogude hõlbustamist või kitsaskohtade kõrvaldamist ja ka põhivõrgu arendamist või põhivõrgukoridoride ühendamist või kui selliste meetmetega toetatakse Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi kasutuselevõttu raudtee-kaubaveokoridoride põhiliinidel, nagu on määratletud määruse (EL) nr 913/2010 lisas, ning seda kuni 5 % ulatuses transpordisektorile eraldatud rahastamispaketist, nagu täpsustatud käesoleva määruse artiklis 5;

| c) | määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 8 lõike 1 punktides b ja c määratletud ühishuviprojektidega seotud uuringud; |
| --- | --- |

c)

määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 8 lõike 1 punktides b ja c määratletud ühishuviprojektidega seotud uuringud;

| d) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 661/2010/EL (22) III lisas määratletud prioriteetsete piiriüleste projektidega seotud uuringud; |
| --- | --- |

d)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 661/2010/EL (22) III lisas määratletud prioriteetsete piiriüleste projektidega seotud uuringud;

| e) | määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 8 lõike 1 punktides a, d ja e loetletud ühishuviprojektide rakendamist toetavad meetmed; |
| --- | --- |

e)

määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 8 lõike 1 punktides a, d ja e loetletud ühishuviprojektide rakendamist toetavad meetmed;

| f) | meetmed, millega rakendatakse transporditaristut põhivõrgu transpordisõlmedes, sealhulgas linnatranspordisõlmedes, nagu on määratletud määruse (EL) nr 1315/2013 artiklis 41; |
| --- | --- |

f)

meetmed, millega rakendatakse transporditaristut põhivõrgu transpordisõlmedes, sealhulgas linnatranspordisõlmedes, nagu on määratletud määruse (EL) nr 1315/2013 artiklis 41;

| g) | meetmed, millega toetatakse telemaatiliste seadmete süsteeme vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 artiklile 31; |
| --- | --- |

g)

meetmed, millega toetatakse telemaatiliste seadmete süsteeme vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 artiklile 31;

| h) | meetmed, millega toetatakse kaubaveoteenuseid vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 artiklile 32; |
| --- | --- |

h)

meetmed, millega toetatakse kaubaveoteenuseid vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 artiklile 32;

| i) | meetmed, millega vähendatakse raudtee-kaubaveoga kaasnevat müra, sealhulgas moderniseerides olemasolevat veeremit, tehes seda muu hulgas koostöös raudteetööstusega; |
| --- | --- |

i)

meetmed, millega vähendatakse raudtee-kaubaveoga kaasnevat müra, sealhulgas moderniseerides olemasolevat veeremit, tehes seda muu hulgas koostöös raudteetööstusega;

| j) | programmi rakendamist toetavad meetmed; |
| --- | --- |

j)

programmi rakendamist toetavad meetmed;

| k) | meetmed, millega rakendatakse ohutut ja turvalist taristut vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 artiklile 34; |
| --- | --- |

k)

meetmed, millega rakendatakse ohutut ja turvalist taristut vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 artiklile 34;

| l) | meetmed, millega toetatakse meremagistraale vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 artiklile 21. |
| --- | --- |

l)

meetmed, millega toetatakse meremagistraale vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 artiklile 21.

Transpordivaldkonnas võivad piiriüleseid lõike või nende osi hõlmavad meetmed saada liidu rahalist abi üksnes juhul, kui asjaomaste liikmesriikide või asjaomaste liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel on sõlmitud kirjalik leping kõnealuste piiriüleste lõikude lõplikuks väljaehitamiseks.

3.   Energiasektoris võib liit käesoleva määruse alusel anda rahastamisvahendite, hangete ja toetuste vormis rahalist abi kõigile meetmetele, millega rakendatakse neid ühishuviprojekte, mis seonduvad käesoleva määruse I lisa II osas osutatud prioriteetsete koridoride ja valdkondadega ning mis vastavad määruse (EL) nr 347/2013 artiklis 14 sätestatud tingimustele, ning samuti programmi rakendamist toetavatele meetmetele.

Selleks et võimaldada liidu eelarve tõhusaimat kasutust liidu rahalise abi kordistava mõju suurendamiseks, annab komisjon rahalist abi ennekõike rahastamisvahendite kaudu, kui see on asjakohane ja eeldusel et turg need kasutusele võtab, pidades samas kinni rahastamisvahendite kasutamise ülemmäärast vastavalt artikli 14 lõike 2 ja artikli 21 lõike 4 sätetele.

4.   Telekommunikatsioonisektoris võivad kõik meetmed, millega rakendatakse ühishuviprojekte, ja programmi rakendamist toetavad meetmed, mis on loetletud telekommunikatsioonitaristu üleeuroopalisi võrke käsitlevate suuniste määruses ja mis vastavad nimetatud määrusega kooskõlas kehtestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele, saada käesoleva määruse alusel liidu rahalist abi järgnevalt:

| a) | üldteenuseid, põhiteenusplatvorme ja programmi rakendamist toetavaid meetmeid rahastatakse toetuste ja/või hanke kaudu; |
| --- | --- |

a)

üldteenuseid, põhiteenusplatvorme ja programmi rakendamist toetavaid meetmeid rahastatakse toetuste ja/või hanke kaudu;

| b) | lairibavõrkudega seotud meetmeid rahastatakse rahastamisvahendite kaudu. |
| --- | --- |

b)

lairibavõrkudega seotud meetmeid rahastatakse rahastamisvahendite kaudu.

5.   Sektorite omavahelist koostoimet loovad meetmed, mis toetavad vähemalt kahe artikli 2 esimese lõigu punktis 1 nimetatud määruse kohaselt abikõlblikke ühishuviprojekte, võivad saada käesoleva määruse alusel rahalist abi artikli 17 lõikes 7 osutatud mitut sektorit hõlmavatele projektikonkurssidele üksnes juhul, kui sellise meetme komponente ja kulusid on võimalik selgelt eristada sektorite kaupa käesoleva artikli lõigete 2, 3 ja 4 tähenduses.

III   PEATÜKK

Toetused

Artikkel 8

Toetuste vormid ja abikõlblikud kulud

1.   Käesoleva määruse alusel võib anda toetusi määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 sätestatud mis tahes vormis.

Käesoleva määruse artiklis 17 osutatud tööprogrammidega kehtestatakse asjaomaste meetmete rahastamiseks kasutatavate toetuste vormid.

2.   Ilma et see piiraks määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 kohaldamist, võivad esimese mitmeaastase tööprogrammi ja iga-aastaste tööprogrammidega hõlmatud projektidest tulenevate meetmete kulud olla abikõlblikud alates 1. jaanuarist 2014.

3.   Abikõlblikud võivad olla üksnes liikmesriikides tekkivad kulud, välja arvatud juhul, kui ühishuviprojekt hõlmab ühe või enama kolmanda riigi territooriumi ja kui meede on hädavajalik asjaomase projekti eesmärkide saavutamiseks.

4.   Seadmete ja taristuga seotud kulud, mida abisaaja käsitab kapitalikuluna, võivad olla täies mahus abikõlblikud.

5.   Abikõlblikud võivad olla keskkonnakaitsealaste ja asjakohase liidu õiguse järgimist käsitlevate uuringute kulud.

6.   Maa ostmisega seotud kulud ei ole abikõlblikud, välja arvatud transpordisektoris Ühtekuuluvusfondist ümberpaigutatud rahaliste vahenditega kaetavad kulud vastavalt määrusele, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta.

7.   Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 126 lõike 3 punktiga c hõlmavad abikõlblikud kulud käibemaksu.

Ühtekuuluvusfondist ümber paigutatud 11 305 500 000 euro suuruse summa puhul, mis on ette nähtud kasutamiseks Ühtekuuluvusfondist abi saamise tingimustele vastavates liikmesriikides, on käibemaksu käsitlevad abikõlblikkuse eeskirjad need, mida kohaldatakse Ühtekuuluvusfondi suhtes, nagu osutatud määruses, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta:

8.   Abisaajate kulude abikõlblikkuse eeskirju kohaldatakse mutatis mutandis rakendusasutuste kulude suhtes.

Artikkel 9

Osalemistingimused

1.   Taotlusi esitavad üks või mitu liikmesriiki või asjaomaste liikmesriikide kokkuleppel ka rahvusvahelised organisatsioonid, ühisettevõtted või liikmesriikides asutatud avalik-õiguslikud või eraettevõtjad või asutused.

2.   Taotlusi võivad esitada üksused, mis kohaldatava siseriikliku õiguse kohaselt ei ole juriidilised isikud, tingimusel et nende esindajatel on õigus võtta üksuse nimel õiguslikke kohustusi ja pakkuda liidu finantshuvide kaitseks tagatist, mis on juriidiliste isikute pakutava tagatisega võrdväärne.

3.   Füüsiliste isikute taotlused ei ole abikõlblikud.

4.   Kolmandad riigid ja kolmandates riikides asutatud üksused võivad osaleda ühishuviprojekte rakendada aitavates meetmetes, kui see on vajalik konkreetse ühishuviprojekti eesmärkide saavutamiseks ja nende osalemine on nõuetekohaselt põhjendatud.

Neid ei või rahastada käesoleva määruse alusel, v.a juhul, kui see on hädavajalik asjaomase ühishuviprojekti eesmärkide saavutamiseks.

5.   Artiklis 17 osutatud mitme- ja iga-aastastes tööprogrammides võivad lisaks sisalduda konkreetsed taotluste esitamise eeskirjad.

Artikkel 10

Rahastamismäärad

1.   Välja arvatud määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 osutatud juhtudel, tehakse taotluste hulgast valik projektikonkursside alusel, mis tuginevad käesoleva määruse artiklis 17 osutatud tööprogrammidel.

2.   Transpordisektoris ei ületa liidu rahaline abi:

| a) | uuringutoetuste puhul 50 % abikõlblikest kuludest; |
| --- | --- |

a)

uuringutoetuste puhul 50 % abikõlblikest kuludest;

| b) | tööde jaoks ettenähtud toetused:






  i) | raudtee- ja teedevõrkude puhul liikmesriikides, kelle territooriumil puudub raudteevõrk, või liikmesriigis või liikmesriigi osas, kelle raudteevõrk on isoleeritud ning kus ei teostata raudtee pikamaa-kaubavedusid: 20 % abikõlblikest kuludest; rahastamismäära võib suurendada kuni 30 %-ni kitsaskohtade kõrvaldamise meetmete puhul ja kuni 40 %-ni piiriüleste lõikudega seotud meetmete ja raudtee koostalitusvõime tõhustamismeetmete puhul; |
| --- | --- | --- |

b)

tööde jaoks ettenähtud toetused:

i)

raudtee- ja teedevõrkude puhul liikmesriikides, kelle territooriumil puudub raudteevõrk, või liikmesriigis või liikmesriigi osas, kelle raudteevõrk on isoleeritud ning kus ei teostata raudtee pikamaa-kaubavedusid: 20 % abikõlblikest kuludest; rahastamismäära võib suurendada kuni 30 %-ni kitsaskohtade kõrvaldamise meetmete puhul ja kuni 40 %-ni piiriüleste lõikudega seotud meetmete ja raudtee koostalitusvõime tõhustamismeetmete puhul;

| ii) | siseveeteede puhul: 20 % abikõlblikest kuludest; rahastamismäära võib suurendada kõige rohkem 40 %-ni kitsaskohtade kõrvaldamise meetmete ja piiriüleste lõikudega seotud meetmete puhul; |
| --- | --- |

ii)

siseveeteede puhul: 20 % abikõlblikest kuludest; rahastamismäära võib suurendada kõige rohkem 40 %-ni kitsaskohtade kõrvaldamise meetmete ja piiriüleste lõikudega seotud meetmete puhul;

| iii) | sisemaatranspordi puhul ühendused mitmeliigilise transpordi platvormidega ja nende platvormide väljaarendamine, sealhulgas ühendused mere- ja siseveesadamatega ja lennujaamadega, samuti sadamate väljaarendamine: 20 % abikõlblikest kuludest; |
| --- | --- |

iii)

sisemaatranspordi puhul ühendused mitmeliigilise transpordi platvormidega ja nende platvormide väljaarendamine, sealhulgas ühendused mere- ja siseveesadamatega ja lennujaamadega, samuti sadamate väljaarendamine: 20 % abikõlblikest kuludest;

| iv) | meetmed, millega vähendatakse raudtee-kaubaveoga kaasnevat müra, sealhulgas olemasoleva veeremi moderniseerimine: 20 % abikõlblikest kuludest kuni kombineeritud ülemmäärani 1 % artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud eelarvevahenditest; |
| --- | --- |

iv)

meetmed, millega vähendatakse raudtee-kaubaveoga kaasnevat müra, sealhulgas olemasoleva veeremi moderniseerimine: 20 % abikõlblikest kuludest kuni kombineeritud ülemmäärani 1 % artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud eelarvevahenditest;

| v) | puudega inimeste parem juurdepääs transporditaristule: 30 % kohandamistööde abikõlblikest kuludest, mis ei ületa ühelgi juhul 10 % kõigist tööde abikõlblikest kuludest; |
| --- | --- |

v)

puudega inimeste parem juurdepääs transporditaristule: 30 % kohandamistööde abikõlblikest kuludest, mis ei ületa ühelgi juhul 10 % kõigist tööde abikõlblikest kuludest;

| vi) | kõikide transpordiliikide osas uusi tehnoloogiaid ja innovatsiooni toetavad meetmed: 20 % abikõlblikest kuludest; |
| --- | --- |

vi)

kõikide transpordiliikide osas uusi tehnoloogiaid ja innovatsiooni toetavad meetmed: 20 % abikõlblikest kuludest;

| vii) | piiriüleste maanteelõikude toetamise meetmed: 10 % abikõlblikest kuludest; |
| --- | --- |

vii)

piiriüleste maanteelõikude toetamise meetmed: 10 % abikõlblikest kuludest;

| c) | telemaatiliste seadmete süsteemide ja teenuste jaoks ettenähtud toetused:






  i) | ERTMSi, SESARi süsteemi, RISi ning VTMISi maapealsed komponendid: 50 % abikõlblikest kuludest; |
| --- | --- | --- |

c)

telemaatiliste seadmete süsteemide ja teenuste jaoks ettenähtud toetused:

i)

ERTMSi, SESARi süsteemi, RISi ning VTMISi maapealsed komponendid: 50 % abikõlblikest kuludest;

| ii) | ITSi maapealsed komponendid: 20 % abikõlblikest kuludest; |
| --- | --- |

ii)

ITSi maapealsed komponendid: 20 % abikõlblikest kuludest;

| iii) | ERTMSi pardal asuvad komponendid: 50 % abikõlblikest kuludest; |
| --- | --- |

iii)

ERTMSi pardal asuvad komponendid: 50 % abikõlblikest kuludest;

| iv) | SESARi süsteemi, RISi, VTMISi ja ITSi pardal asuvad komponendid: 20 % abikõlblikest kuludest kuni kombineeritud ülemmäärani 5 % artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud eelarvevahenditest; |
| --- | --- |

iv)

SESARi süsteemi, RISi, VTMISi ja ITSi pardal asuvad komponendid: 20 % abikõlblikest kuludest kuni kombineeritud ülemmäärani 5 % artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud eelarvevahenditest;

| v) | meremagistraalide arendamist toetavad meetmed: 30 % abikõlblikest kuludest.
  Komisjon loob tingimused, mis soodustavad meremagistraalidega seotud projektide arendamist kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

v)

meremagistraalide arendamist toetavad meetmed: 30 % abikõlblikest kuludest.

Komisjon loob tingimused, mis soodustavad meremagistraalidega seotud projektide arendamist kolmandate riikidega;

| vi) | muud kui alapunktides i–iv osutatud telemaatiliste seadmete süsteemid, kaubaveoteenused, turvaline parkimine maanteepõhivõrgus: 20 % abikõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

vi)

muud kui alapunktides i–iv osutatud telemaatiliste seadmete süsteemid, kaubaveoteenused, turvaline parkimine maanteepõhivõrgus: 20 % abikõlblikest kuludest.

3.   Energiasektoris ei ületa liidu rahaline abi 50 % uuringute ja/või tööde abikõlblikest kuludest. Rahastamismäärasid võib suurendada maksimaalselt 75 %ni selliste meetmete puhul, mis määruse (EL) nr 347/2013 artikli 14 lõikes 2 osutatud tõendusmaterjali põhjal on eriti olulised piirkonna või kogu liidu varustuskindluse seisukohast, millega tugevdatakse liidu solidaarsust või mis hõlmavad väga innovaatilisi lahendusi.

4.   Telekommunikatsioonisektoris ei ületa liidu rahaline abi:

| a) | üldteenuste valdkonna meetmete puhul 75 % abikõlblikest kuludest; |
| --- | --- |

a)

üldteenuste valdkonna meetmete puhul 75 % abikõlblikest kuludest;

| b) | horisontaalsete meetmete puhul, sealhulgas taristu kaardistamise, mestimise ja tehnilise abi puhul 75 % abikõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

b)

horisontaalsete meetmete puhul, sealhulgas taristu kaardistamise, mestimise ja tehnilise abi puhul 75 % abikõlblikest kuludest.

Põhiteenusplatvorme rahastatakse harilikult hankemenetluse kaudu. Erandjuhul võib neid rahastada toetusega, mis katab kuni 100 % abikõlblikest kuludest, ilma et see piiraks kaasrahastamispõhimõtte kohaldamist.

5.   Kaasrahastamismäärasid võib suurendada kuni kümne protsendipunkti võrra lõigetes 2, 3 ja 4 ettenähtud määradega võrreldes meetmete puhul, mis tekitavad koostoimet vähemalt kahe Euroopa ühendamise rahastuga hõlmatud sektori vahel. Suurendada ei tohi artiklis 11 osutatud kaasrahastamismäärasid.

6.   Väljavalitud meetmetele antava rahalise abi summat muudetakse iga projekti kulude-tulude analüüsi, liidu eelarvevahendite kättesaadavuse ja liidupoolse rahastamise võimenduse maksimeerimisvajaduse alusel.

Artikkel 11

Konkreetsed projektikonkursid Ühtekuuluvusfondist ümberpaigutatud toetussummade saamiseks transpordisektoris

1.   Seoses Ühtekuuluvusfondist ümber paigutatud 11 305 500 000 euro suuruse summaga, mis on ette nähtud kasutamiseks üksnes nendes liikmesriikides, kes vastavad kõnealusest fondist abi saamise tingimustele, käivitatakse konkreetsed põhivõrgu rakendamise projektide konkursid või käesoleva määruse I lisa I osas loetletud projektide ja horisontaalsete prioriteetide konkursid üksnes nendes liikmesriikides, mis vastavad Ühekuuluvusfondist abi saamise tingimustele.

2.   Selliste konkreetsete projektikonkursside suhtes kohaldatakse käesoleva määruse alusel transpordisektori suhtes kohaldatavaid eeskirju. Kuni 31. detsembrini 2016 peetakse rahastamiskõlblike projektide valimisel kinni Ühtekuuluvusfondist riikidele tehtavatest eraldistest. Alates 1. jaanuarist 2017 tehakse kõigile liikmesriikidele, kes vastavad Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele, käesoleva määruse kohaselt transporditaristuprojektide rahastamiseks kättesaadavaks Euroopa ühendamise rahastusse ümberpaigutatud vahendid, mis ei olnud ette nähtud transporditaristuprojektile.

3.   Selleks et toetada Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavaid liikmesriike, kellel võib olla raskusi piisavalt küpsete ja/või kvaliteetsete ning liidu jaoks piisava lisaväärtusega projektide väljatöötamisel, tuleb erilist tähelepanu pöörata programmi tugimeetmetele, mille eesmärk on suurendada haldusasutuste ja avalike teenistuste institutsioonilist suutlikkust ja tõhusust seoses käesoleva määruse I lisa I osas loetletud projektide väljatöötamise ja rakendamisega. Komisjon võib korraldada lisaprojektikonkursse, et tagada ümberpaigutatud vahendite võimalikult suur vastuvõtuvõime kõigis Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavates liikmesriikides.

4.   Ühtekuuluvusfondist ümber paigutatud 11 305 500 000 võib käesoleva määruse alusel rahastamisvahenditele eelarvevahendite eraldamiseks kasutada alles alates 1. jaanuarist 2017. Alates sellest kuupäevast võib Ühtekuuluvusfondist ümber paigutatud 11 305 500 000 eurot kasutada eelarvevahendite eraldamiseks projektidele, mille kohta on volitatud üksused juba võtnud lepingulised kohustused.

5.   Olenemata artiklist 10 ning seoses Ühtekuuluvusfondist ümber paigutatud 11 305 500 000 euro suuruse summaga, mis on ette nähtud kasutamiseks üksnes nendes liikmesriikides, kes vastavad Ühtekuuluvusfondist abi saamise tingimustele, kohaldatakse määruses (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta) osutatud Ühtekuuluvusfondi kohta kehtivaid maksimaalseid rahastamismäärasid järgmiste toetuste suhtes:

| a) | uuringutoetused; |
| --- | --- |

a)

uuringutoetused;

| b) | tööde jaoks ettenähtud toetused:






  i) | raudtee ja siseveeteed; |
| --- | --- | --- |

b)

tööde jaoks ettenähtud toetused:

i)

raudtee ja siseveeteed;

| ii) | piiriüleste maanteelõikude toetamise meetmed ning raudteevõrguta liikmesriikide puhul ka TEN-T teevõrk; |
| --- | --- |

ii)

piiriüleste maanteelõikude toetamise meetmed ning raudteevõrguta liikmesriikide puhul ka TEN-T teevõrk;

| iii) | sisemaatranspordi puhul ühendused mitmeliigilise transpordi platvormidega ja nende platvormide väljaarendamine, sealhulgas ühendused mere- ja siseveesadamate ja lennujaamadega, sealhulgas automaatsed rööpapaari vahetamise süsteemid, ning sadamate, sealhulgas jäälõhkumise suutlikkuse arendamine ning ühenduskohad, pöörates erilist tähelepanu raudteeühendustele, välja arvatud raudteevõrguta liikmesriikide puhul; |
| --- | --- |

iii)

sisemaatranspordi puhul ühendused mitmeliigilise transpordi platvormidega ja nende platvormide väljaarendamine, sealhulgas ühendused mere- ja siseveesadamate ja lennujaamadega, sealhulgas automaatsed rööpapaari vahetamise süsteemid, ning sadamate, sealhulgas jäälõhkumise suutlikkuse arendamine ning ühenduskohad, pöörates erilist tähelepanu raudteeühendustele, välja arvatud raudteevõrguta liikmesriikide puhul;

| c) | telemaatiliste seadmete süsteemide ja teenuste jaoks ettenähtud toetused:






  i) | ERTMSi, RISi ja VTMISi, SESARi süsteemi ja maanteesektori ITSi; |
| --- | --- | --- |

c)

telemaatiliste seadmete süsteemide ja teenuste jaoks ettenähtud toetused:

i)

ERTMSi, RISi ja VTMISi, SESARi süsteemi ja maanteesektori ITSi;

| ii) | telemaatiliste seadmete süsteemid; |
| --- | --- |

ii)

telemaatiliste seadmete süsteemid;

| iii) | meremagistraalide arendamist toetavad meetmed; |
| --- | --- |

iii)

meremagistraalide arendamist toetavad meetmed;

| d) | toetused seoses meetmetega, millega toetatakse uusi tehnoloogiaid ja innovatsiooni kõigi transpordiliikide puhul. |
| --- | --- |

d)

toetused seoses meetmetega, millega toetatakse uusi tehnoloogiaid ja innovatsiooni kõigi transpordiliikide puhul.

Artikkel 12

Toetuse andmise tühistamine, peatamine ja lõpetamine ning toetussumma vähendamine

1.   Komisjon tühistab, v.a nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, rahalise abi andmise uuringutele, mida ei ole alustatud ühe aasta jooksul pärast abi andmise tingimustes kindlaksmääratud alguskuupäeva või kahe aasta jooksul kõigi muude käesoleva määruse alusel rahalise abi saamiseks kõlblike meetmete puhul.

2.   Komisjon võib peatada või lõpetada rahalise abi andmise, vähendada abisummat või selle sisse nõuda kooskõlas määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 sätestatud tingimustega või pärast projekti edenemise hindamist, eelkõige juhul, kui meetme rakendamine on oluliselt viibinud.

3.   Komisjon võib nõuda antud rahalise abi täielikku või osalist tagasimaksmist, kui kahe aasta jooksul pärast rahalise abi andmise tingimustes kindlaksmääratud lõppkuupäeva ei ole rahalist abi saava meetme rakendamist lõpule viidud.

4.   Enne käesoleva artikli lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud otsuste tegemist uurib komisjon koostöös artikli 6 lõikes 3 märgitud asjaomaste asutustega põhjalikult käsitletavat juhtumit ja konsulteerib asjaomaste abisaajatega, nii et nad saaksid esitada oma tähelepanekud mõistliku aja jooksul. Pärast vahehindamist teavitab komisjon Euroopa Parlamenti ja nõukogu kõigist otsustest, mis tehakse artiklis 17 ettenähtud iga-aastaste tööprogrammide vastuvõtmisel.

IV   PEATÜKK

Avalikud hanked

Artikkel 13

Hankemenetlus

1.   Avalike hankemenetlustega, mida korraldab Euroopa Komisjon või mõni artikli 6 lõikes 3 osutatud asutus oma nimel või koos liikmesriikidega, võib:

| a) | ette näha konkreetsed tingimused, näiteks hankemenetluse alla kuuluva tegevuse teostamise koha, kui tingimused on nõuetekohaselt põhjendatud meetme eesmärkidega ning kui selliste tingimuste kohaldamisel ei eirata liidu ja liikmesriigi avalike hangete põhimõtteid; |
| --- | --- |

a)

ette näha konkreetsed tingimused, näiteks hankemenetluse alla kuuluva tegevuse teostamise koha, kui tingimused on nõuetekohaselt põhjendatud meetme eesmärkidega ning kui selliste tingimuste kohaldamisel ei eirata liidu ja liikmesriigi avalike hangete põhimõtteid;

| b) | ühe ja sama menetluse käigus lubada sõlmida mitu lepingut (nn hulgihange). |
| --- | --- |

b)

ühe ja sama menetluse käigus lubada sõlmida mitu lepingut (nn hulgihange).

2.   Lõiget 1 võib kohaldada ka toetusesaajate korraldatud hankemenetluste suhtes, kui seda põhjendatakse nõuetekohaselt ja see on meetmete rakendamiseks vajalik.

V   PEATÜKK

Rahastamisvahendid

Artikkel 14

Rahastamisvahendite liigid

1.   Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 VIII jaotise kohaselt kehtestatud rahastamisvahendeid võib kasutada selleks, et lihtsustada rahastamisele juurdepääsu nende üksuste jaoks, kes rakendavad meetmeid, mis aitavad realiseerida määrustes (EL) nr 1315/2013, (EL) nr 347/2013 ja telekommunikatsioonitaristu üleeuroopaliste võrkude suuniste määruses kindlaksmääratud ühishuviprojekte ning saavutada kõnealuste projektide eesmärke. Rahastamisvahendid põhinevad turupuudujääkide või ebaoptimaalsete investeerimisolukordade ja investeerimisvajaduste eelneval hindamisel. Iga rahastamisvahendi peamised tingimused ja kord on esitatud käesoleva määruse I lisa III osas.

2.   Kokku ei või liidu üldeelarvest rahastamisvahenditele eraldatav summa ületada 10 % artikli 5 lõikes 1 osutatud Euroopa ühendamise rahastu rahastamispaketist.

3.   Kõik määruse (EÜ) nr 680/2007 alusel kehtestatud rahastamisvahendid ja otsuse nr 1639/2006/EÜ alusel kehtestatud projektivõlakirjade riskijagamise instrumendid võib vajaduse korral ja eelneva hindamise alusel liita käesoleva määruse alusel loodud rahastamisvahenditega.

Projektivõlakirjade liitmine toimub vahearuande alusel, mis teostatakse 2013. aasta teisel poolaastal vastavalt määrusele (EÜ) nr 680/2007 ja otsusele 1639/2006/EÜ. Projektivõlakirjade algatus käivitatakse aastatel 2014–2015 järk-järgult ülemmääraga 230 miljonit eurot. Kõnealuse algatuse täielik rakendamine sõltub 2015. aastal läbiviidavast sõltumatust täielikust hindamisest, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 680/2007 ja otsuses 1639/2006/EÜ. Seda hindamist silmas pidades ja kõiki võimalusi arvestades kaalub komisjon ettepaneku tegemist õigusaktide asjakohaseks muutmiseks, muu hulgas seadusandlike muudatuste tegemiseks, eeskätt juhul, kui kasutuselevõtt turul ei ole prognoosidega võrreldes rahuldav või kui piisavad alternatiivsed pikaajaliste laenuvahenditega rahastamise viisid muutuvad kättesaadavaks.

4.   Kasutada võib järgmisi rahastamisvahendeid:

| a) | omakapitaliinstrumendid, nt investeerimisfondid, mis tegelevad riskikapitali tagamisega ühishuviprojekte toetavate meetmete jaoks; |
| --- | --- |

a)

omakapitaliinstrumendid, nt investeerimisfondid, mis tegelevad riskikapitali tagamisega ühishuviprojekte toetavate meetmete jaoks;

| b) | laenud ja/või tagatised, milleks kasutatakse riskijagamise instrumente, sealhulgas selliste projektivõlakirjade tagamise süsteem, millega tagatakse üksikuid projekte või projektiportfelle, mida annavad välja finantseerimisasutused omavahenditest koos liidu toetusega maksete ja/või kapitali assigneeringutele. |
| --- | --- |

b)

laenud ja/või tagatised, milleks kasutatakse riskijagamise instrumente, sealhulgas selliste projektivõlakirjade tagamise süsteem, millega tagatakse üksikuid projekte või projektiportfelle, mida annavad välja finantseerimisasutused omavahenditest koos liidu toetusega maksete ja/või kapitali assigneeringutele.

Artikkel 15

Tingimused rahalise abi andmiseks rahastamisvahendite kaudu

1.   Rahastamisvahendite abil toetatavad meetmed valitakse välja nende küpsuse alusel ning vastavalt artiklitele 3 ja 4 püütakse valida eri sektoreid hõlmavaid meetmeid, samuti püütakse tagada liikmesriikide geograafiline tasakaal. Meetmed peavad:

| a) | andma Euroopa lisaväärtust; |
| --- | --- |

a)

andma Euroopa lisaväärtust;

| b) | vastama strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidele; |
| --- | --- |

b)

vastama strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidele;

| c) | avaldama võimendavat mõju liidu toetusele, st nende eesmärk on käivitada üldine investeering, mis oma suuruselt ületab liidu panust eelnevalt kindlaksmääratud näitajate kohaselt. |
| --- | --- |

c)

avaldama võimendavat mõju liidu toetusele, st nende eesmärk on käivitada üldine investeering, mis oma suuruselt ületab liidu panust eelnevalt kindlaksmääratud näitajate kohaselt.

2.   Liit, mis tahes liikmesriik ja muud investorid võivad lisaks rahastamisvahendite kaudu saadavale toetusele anda täiendavalt rahalist abi, tingimusel et komisjon on nõus meetmete abikõlblikkuse kriteeriumide ja/või vahendi investeerimisstrateegia muudatustega, mis võivad osutuda vajalikuks täiendava toetuse tõttu.

3.   Rahastamisvahendite eesmärk on suurendada liidu eelarvest tehtavate kulutuste mitmekordistavat mõju, meelitades ligi täiendavaid rahalisi vahendeid erainvestoritelt. Rahastamisvahenditega võidakse toota vastuvõetavat kasumit, et täita teiste partnerite või investorite eesmärke, püüdes samal ajal säilitada liidu eelarvega tagatud varade väärtust.

4.   Käesoleva määruse kohased rahastamisvahendeid võib ühendada liidu eelarvest rahastatavate toetustega.

5.   Komisjon võib artiklis 17 osutatud tööprogrammides kehtestada täiendavaid tingimusi vastavalt transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektorite erivajadustele.

Artikkel 16

Kolmandates riikides võetavad meetmed

Kolmandates riikides võetavaid meetmeid võib rahastamisvahendite kaudu toetada juhul, kui need on vajalikud ühishuviprojekti rakendamiseks.

VI   PEATÜKK

Programmitöö, rakendamine ja kontroll

Artikkel 17

Mitme- ja/või iga-aastased tööprogrammid

1.   Komisjon võtab rakendusaktidena vastu transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektori mitme- ja iga-aastased tööprogrammid. Komisjon võib vastu võtta ka rohkem kui üht sektorit hõlmavaid mitme- ja iga-aastaseid tööprogramme. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

2.   Komisjon vaatab mitmeaastased tööprogrammid läbi vähemalt perioodi keskel, muutes vajaduse korral mitmeaastast tööprogrammi rakendusaktiga. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3.   Komisjon võtab vastu transpordisektori mitmeaastased tööprogrammid I lisa I osas loetletud ühishuviprojektide kohta.

Rahastamispakett moodustab 80–85 % artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud eelarvevahenditest.

Lisa I osas loetletud projektid ei ole liikmesriikidele siduvad programmitööd käsitlevate otsuste tegemisel. Otsus rakendada kõnealuseid projekte kuulub liikmesriikide pädevusse ning sõltub valitsemissektori rahaliste ressursside suurusest ja projektide sotsiaalmajanduslikust elujõulisusest vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 artiklile 7.

4.   Komisjon võtab vastu transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektori iga-aastased tööprogrammid selliste ühishuviprojektide kohta, mida mitmeaastased tööprogrammid ei hõlma.

5.   Mitmeaastaste tööprogrammide ja sektoripõhiste iga-aastaste tööprogrammide vastuvõtmisega kehtestab komisjon valiku- ja lepingu sõlmimise kriteeriumid vastavalt käesoleva määruse artiklites 3 ja 4, määruses (EL) nr 1315/2013, määruses (EL) nr 347/2013 või telekommunikatsioonitaristu üleeuroopalisi võrke käsitlevate suuniste määruses sätestatud eesmärkidele ja prioriteetidele. Komisjon võtab lepingu sõlmimise kriteeriumite kehtestamisel arvesse käesoleva määruse I lisa V osas sätestatud üldiseid suuniseid.

6.   Energiasektoris käsitletakse esimeses kahes iga-aastases tööprogrammis prioriteetsetena ühishuviprojekte ja seotud meetmeid, mille eesmärk on teha lõpp energiaisolatsioonile, kõrvaldada kitsaskohad ning kujundada välja liidu energia siseturg.

7.   Tööprogrammid kooskõlastatakse, et kasutada ära transpordi-, energia- ja telekommunikatsioonisektori omavahelist koostoimet eelkõige sellistes valdkondades nagu energianutivõrgud, elektrilised liikumisvõimalused, arukad ja säästvad transpordisüsteemid, ühised trasside rajamise õigused või taristute liitmine. Komisjon võtab artikli 7 lõike 5 kohaselt abikõlblike meetmete osas vastu vähemalt ühe mitut sektorit hõlmava projektikonkursi, kus igale sektorile eraldatav summa on vastavuses iga sektori osakaaluga Euroopa ühendamise rahastu raames rahastamiseks valitud meetmete abikõlblikes kuludes.

Artikkel 18

Liidu rahalise abi andmine

1.   Pärast iga artiklis 17 osutatud mitmeaastastel või iga-aastastel tööprogrammidel põhinevat projektikonkurssi otsustab komisjon valitud projektidele või nende osadele antava rahalise abi summa, tegutsedes artiklis 25 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Komisjon täpsustab nende rakendamise tingimused ja meetodid.

2.   Komisjon teatab abisaajatele ja asjaomastele liikmesriikidele igast antavast rahalisest abist.

Artikkel 19

Aastased osamaksed

Komisjon võib jaotada eelarvelised kulukohustused aastasteks osamakseteks. Sel juhul võtab komisjon osamakse tegemisel arvesse rahalist abi saavate meetmete rakendamisel tehtud edusamme, hinnangulisi vajadusi ning olemasolevaid eelarvevahendeid.

Komisjon edastab toetusesaajatele, asjaomastele liikmesriikidele ja rahastamisvahendite kohaldamise korral asjaomastele finantseerimisasutustele iga-aastaseid osamakseid hõlmava esialgse kava.

Artikkel 20

Iga-aastaste assigneeringute ülekandmine

Assigneeringud, mida ei ole kasutatud selle eelarveaasta lõpuks, mille eelarves need on kirjendatud, kantakse edasi vastavalt määrusele (EL, Euratom) nr 966/2012.

Artikkel 21

Delegeeritud õigusaktid

1.   ELi toimimise lepingu artikli 172 teises lõigus sätestatud asjaomase liikmesriigi (asjaomaste liikmesriikide) nõusolekul on komisjonil käesoleva määruse artikli 26 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse lisa I osa muutmiseks, et võtta arvesse üleeuroopaliste võrkude rahastamisprioriteetide muutumist ja muutusi, mis seonduvad määruses (EL) nr 1315/2013 kindlaks määratud ühishuviprojektidega. Käesoleva määruse lisa I osa muutmisel tagab komisjon, et:

| a) | määrusele (EL) nr 1315/2013 vastavad ühishuviprojektid rakendatakse tõenäoliselt kas täielikult või osaliselt aastate 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku raames; |
| --- | --- |

a)

määrusele (EL) nr 1315/2013 vastavad ühishuviprojektid rakendatakse tõenäoliselt kas täielikult või osaliselt aastate 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku raames;

| b) | muudatused on kooskõlas käesoleva määruse artiklis 7 sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumitega; |
| --- | --- |

b)

muudatused on kooskõlas käesoleva määruse artiklis 7 sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumitega;

| c) | käesoleva määruse lisa I osa puhul sisaldavad kõik lõigud taristuprojekte, mille rakendamiseks on vaja nad lisada käesoleva määruse artikli 17 lõike 3 kohasesse mitmeaastastesse tööprogrammi, muutmata seejuures põhivõrgukoridoride ühendamist. |
| --- | --- |

c)

käesoleva määruse lisa I osa puhul sisaldavad kõik lõigud taristuprojekte, mille rakendamiseks on vaja nad lisada käesoleva määruse artikli 17 lõike 3 kohasesse mitmeaastastesse tööprogrammi, muutmata seejuures põhivõrgukoridoride ühendamist.

2.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta käesoleva määruse lisa IV osas sätestatud peamisi tingimusi ja korda, millega reguleeritakse liidu toetust igale käesoleva määruse lisa IV osas sätestatud võlainstrumendi või omakapitaliinstrumendi raamistikus kehtestatud rahastamisvahendile, vastavalt vahearuande ning määrusega (EL) nr 670/2012 ja määrusega (EÜ) nr 680/2007 loodud Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse katsejärgu täiemahulise sõltumatu hindamise tulemustele ning selleks, et võtta arvesse muutuvaid turutingimusi, eesmärgiga optimeerida käesoleva määruse kohaste finantsinstrumentide väljatöötamine ja rakendamine.

Kui komisjon muudab käesoleva määruse I lisa III osa esimeses lõigus sätestatud juhtudel, tagab ta igal hetkel, et:

| a) | muudatused tehakse kooskõlas määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 sätestatud nõuetega, sealhulgas selle artikli 140 lõike 2 punktis f osutatud eelhindamisega ning |
| --- | --- |

a)

muudatused tehakse kooskõlas määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 sätestatud nõuetega, sealhulgas selle artikli 140 lõike 2 punktis f osutatud eelhindamisega ning

| b) | muudatused piirduvad järgmisega:






  i) | allutatud laenuvahenditega rahastamise künnise muutmine, millele on osutatud käesoleva määruse I lisa III osa punkti I.1 alapunktides a ja b, eesmärgiga tagada liikmesriikide vahel sektoripõhine mitmekesistamine ja geograafiline tasakaal kooskõlas artikliga 15; |
| --- | --- | --- |

b)

muudatused piirduvad järgmisega:

i)

allutatud laenuvahenditega rahastamise künnise muutmine, millele on osutatud käesoleva määruse I lisa III osa punkti I.1 alapunktides a ja b, eesmärgiga tagada liikmesriikide vahel sektoripõhine mitmekesistamine ja geograafiline tasakaal kooskõlas artikliga 15;

| ii) | kõrgema nõudeõiguse järguga laenuvahenditega rahastamise künnise muutmine, millele on osutatud käesoleva määruse I lisa III osa punkti I.1 alapunktis a, eesmärgiga tagada liikmesriikide vahel sektoripõhine mitmekesistamine ja geograafiline tasakaal kooskõlas artikliga 15; |
| --- | --- |

ii)

kõrgema nõudeõiguse järguga laenuvahenditega rahastamise künnise muutmine, millele on osutatud käesoleva määruse I lisa III osa punkti I.1 alapunktis a, eesmärgiga tagada liikmesriikide vahel sektoripõhine mitmekesistamine ja geograafiline tasakaal kooskõlas artikliga 15;

| iii) | kombineerimine muude rahastusallikatega, nagu on osutatud I lisa III osa punktides I.3 ja II.3; |
| --- | --- |

iii)

kombineerimine muude rahastusallikatega, nagu on osutatud I lisa III osa punktides I.3 ja II.3;

| iv) | I lisa III osa punktides I.4 ja II.4 osutatud volitatud üksuste valimine ning |
| --- | --- |

iv)

I lisa III osa punktides I.4 ja II.4 osutatud volitatud üksuste valimine ning

| v) | I lisa III osa punktides I.6 ja II.6 osutatud hinnakujundus ning riskide ja tulude jagamine. |
| --- | --- |

v)

I lisa III osa punktides I.6 ja II.6 osutatud hinnakujundus ning riskide ja tulude jagamine.

3.   Transpordisektoris on komisjonil artiklis 3 sätestatud üldeesmärkide ja artikli 4 lõikes 2 osutatud sektorispetsiifiliste eesmärkide piires õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse rahastamisprioriteedid, mida artiklis 17 osutatud tööprogrammides artikli 7 lõike 2 kohaselt abikõlblike meetmete osas Euroopa ühendamise rahastu raames arvesse võetakse. Komisjon võtab delegeeritud õigusakti vastu hiljemalt 22. detsembrini 2014.

4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte, et suurendada artikli 14 lõikes 2 sätestatud ülemmäära kuni 20 %ni, kui täidetud on järgmised tingimused:

| i) | projektivõlakirjade algatuse katseetapi 2015. aasta hindamine on positiivne ning |
| --- | --- |

i)

projektivõlakirjade algatuse katseetapi 2015. aasta hindamine on positiivne ning

| ii) | rahastamisvahendite on suurem kui 8 % projekti lepingulistest kohustustest. |
| --- | --- |

ii)

rahastamisvahendite on suurem kui 8 % projekti lepingulistest kohustustest.

5.   Kui osutub vajalikuks kalduda konkreetse transpordieesmärgi jaoks ette nähtud eraldisest kõrvale rohkem kui viis protsendipunkti, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta I lisa III osas sätestatud protsendimäärasid.

6.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta käesoleva määruse I lisa III osas sätestatud üldiste suuniste loetelu, mida võetakse arvesse rahalise abi andmise kriteeriumide kehtestamisel, et kajastada käesoleva määruse vahehindamist või selle rakendamise põhjal tehtud järeldusi. Seda tehakse kooskõlas vastavate sektoripõhiste suunistega.

Artikkel 22

Abisaajate ja liikmesriikide kohustused

Abisaajad ja liikmesriigid teevad oma vastutusvaldkonnas kõik endast oleneva, et rakendada käesoleva määruse alusel liidult rahalist abi saavaid ühishuviprojekte, ilma et see piiraks abisaajatele toetuse saamise tingimustest tulenevate kohustuste täitmist.

Liikmesriigid teostavad meetmete tehnilist jälgimist ja finantskontrolli tihedas koostöös komisjoniga ning tõendavad, et projektide või nende osadega seotud kulud on väljamakstud ja väljamaksmine on toimunud asjakohaste eeskirjade kohaselt. Liikmesriigid võivad taotleda komisjoni osalemist kohapealses kontrollis ja inspekteerimises.

Liikmesriigid teavitavad komisjoni igal aastal ja asjakohasel juhul interaktiivse geograafilise ja tehnilise infosüsteemi kaudu ühishuviprojektide rakendamisel tehtud edusammudest ja sellekohastest investeeringutest, sh kliimamuutustega seoses seatud eesmärkide saavutamiseks kasutatud toetussummadest. Selle põhjal avalikustab komisjon teabe Euroopa ühendamise rahastu konkreetsete projektide kohta ja ajakohastab seda vähemalt kord aastas.

Artikkel 23

Kooskõla liidu poliitika ja õigusega

Käesoleva määruse alusel rahastatakse üksnes meetmeid, mis on kooskõlas liidu õiguse ja asjakohase valdkonna poliitikaga.

Artikkel 24

Liidu finantshuvide kaitse

1.   Komisjon võtab vajalikke meetmeid, tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse Euroopa Liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate haldus- ja rahaliste karistustega.

2.   Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida nii dokumentide kui ka kohapealsete kontrollide alusel kõikide toetusesaajate, rakendusasutuste, töövõtjate ja alltöövõtjate tegevust, kes on käesoleva määruse alusel saanud liidult rahalist abi.

3.   Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib teostada juurdlust, sealhulgas kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1073/1999 (23) ning nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 883/2013 (24) sätestatud sätetele ja menetlustele, et teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või käesoleva määruse alusel rahastatud lepinguga seoses esineb pettust, korruptsiooni või mis tahes muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.

4.   Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, sisaldavad kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingud ning lepingud, toetuslepingud ja toetuse määramise otsused, samuti käesoleva määruse rakendamisest tulenevad lepingud, sätteid millega antakse komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt volitused viia oma pädevuse piires läbi sellist auditeerimist ja juurdlust.

II   JAOTIS

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 25

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab Euroopa ühendamise rahastu koordineerimiskomitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3.   Komitee tagab artiklis 17 osutatud tööprogrammide horisontaalse ülevaate, et tagada nendevaheline kooskõla ning transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektorite vahelise koostoime väljaselgitamine, ellurakendamine ja hindamine. Eelkõige püüab komitee koordineerida tööprogramme, et võimaldada mitut sektorit hõlmavaid projektikonkursse.

Artikkel 26

Volituste delegeerimine

1.   Komisjonile antakse õigus suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklis 21 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 vältavaks ajavahemikuks.

3.   Euroopa Parlament või nõukogu võivad artiklis 21 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 21 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 27

Hindamine

1.   Hiljemalt 31. detsembril 2017 koostab komisjon koostöös liikmesriikide ja asjaomaste abisaajatega hindamisaruande, mille komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning milles käsitletakse kõikide meetmete eesmärkide saavutamist (tulemuste ja mõju tasandil), vahendite kasutamise tõhusust ja Euroopa lisaväärtust, pidades silmas meetmete uuendamise, muutmise või peatamise kohta otsuse tegemist. Hindamisel käsitletakse ka lihtsustamise võimalusi, meetmete sisemist ja välist ühtsust, kõikide eesmärkide jätkuvat asjakohasust ning nende panust aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvuga seotud liidu prioriteetide rakendamisesse, sealhulgas nende mõju majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele. Hindamisaruandes hinnatakse mastaabisäästu, mida komisjon on saavutanud Euroopa ühendamise rahastu haldamisel rahaliselt, tehniliselt ja inimressursside osas, ning vajaduse korral lähtudes projektide koguarvust, mis viidi ellu sektorite omavahelist koostoimet ära kasutades. Hindamise raames uuritakse ka rahastamisvahendite tõhusamaks muutmise võimalusi. Hindamisaruandes võetakse arvesse varasemate meetmete pikaajalise mõju hindamise tulemusi.

2.   Euroopa ühendamise rahastu puhul võetakse arvesse 2015. aastal läbiviidavat Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse sõltumatut täiemahulist hindamist. Kõnealuse hindamise alusel hindavad komisjon ja liikmesriigid Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse asjakohasust ja selle tulemuslikkust prioriteetsetesse projektidesse investeeringumahtude suurendamisel ning liidu rahaliste vahendite kasutamise tõhususe parandamisel.

3.   Komisjon teeb tihedas koostöös liikmesriikide ja abisaajatega järelhindamise. Järelhindamise käigus uuritakse Euroopa ühendamise rahastu tulemuslikkust ja tõhusust, selle mõju majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele, rahastu osatähtsust aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvuga seotud liidu prioriteetide rakendamisel ning kliimamuutustega seoses seatud eesmärkide saavutamiseks kasutatud toetuse ulatust ja sellekohaseid tulemusi.

4.   Hindamisel võetakse arvesse saavutatud edu, mis on mõõdetud artiklites 3 ja 4 osutatud tulemusnäitajate alusel.

5.   Komisjon esitab kõnealuseid hindamisi käsitlevad järeldused Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

6.   Komisjon ja liikmesriigid, keda abistavad muud võimalikud abisaajad, võivad hinnata projektide elluviimise meetodeid ning nende rakendamise mõju, et teha kindlaks, kas eesmärgid, sh keskkonnakaitse valdkonnas, on saavutatud.

7.   Komisjon võib ühishuviprojektiga seoses asjaomaselt liikmesriigilt nõuda konkreetse hinnangu esitamist käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete ja nendega seotud projektide kohta või vajaduse korral nõuda liikmesriigilt nimetatud projektide hindamiseks vajalikku teavet ja abi.

Artikkel 28

Teave, teabevahetus ja avalikustamine

1.   Abisaajad ja vajaduse korral ka asjaomased liikmesriigid tagavad, et käesoleva määruse alusel antud abi avalikustatakse piisaval määral ja rakendatakse piisavat läbipaistvust, et teavitada üldsust liidu rollist projektide elluviimisel.

2.   Komisjon rakendab Euroopa ühendamise rahastu projektide ja rakendamise tulemuste suhtes teavitus- ja teabevahetusmeetmeid. Käesoleva määruse artikli 5 lõike 2 alusel teavitusmeetmetele eraldatud vahenditest tuleb rahastada ka liidu poliitiliste prioriteetide propageerimist, tingimusel, et need on seotud artiklis 3 osutatud üldeesmärkidega.

Artikkel 29

Määruse (EL) nr 913/2010 muutmine

Määrust (EL) nr 913/2010 muudetakse järgmiselt:

Määruse (EL) nr 913/2010 lisa asendatakse käesoleva määruse II lisaga. Sellest tulenevalt kohaldatakse muudetud raudteeveokoridoride suhtes jätkuvalt määruse (EL) nr 913/2010 sätteid.

Artikkel 30

Üleminekusätted

Käesolev määrus ei mõjuta asjaomaste projektide jätkumist ega muutmist, sealhulgas nende täielikku ega osalist tühistamist, kuni projektide lõpuleviimiseni, samuti ei mõju see rahalist abi, mida komisjon annab määruste (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 alusel või mis tahes muude selliste õigusaktide alusel, mida kohaldatakse sellise abi suhtes 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning mille kohaldamist asjaomaste meetmete suhtes jätkatakse kuni nende lõpuleviimiseni.

Artikkel 31

Kehtetuks tunnistamine

Piiramata käesoleva määruse artikli 30 kohaldamist tunnistatakse määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014.

Artikkel 32

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 11. detsember 2013

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  ELT C 143, 22.5.2012, lk 116.

1

(2)  ELT C 277, 13.9.2012, lk 125.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  ELT C 420, 20.12.2013, lk 1.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembrini 2013 määrus (EL) nr 1301/2013, mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1084/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).

5

(6)  ELT C 380 E, 11.12.2012, lk 89.

6

(7)  ELT C 351E, 2.12.2011, lk 13.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembrini 2013 määrus (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

8

Euroopa Liidu Teataja

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrus (EL) nr 913/2010 konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta (ELT L 276, 20.10.2010, lk 22).

9

(10)  http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/ten-t-policy/review/doc/expert-groups/expert_group_5_final_report.pdf

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrus (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009 (ELT L 115, 25.4.2013, lk 39).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembrini 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm Horisont 2020 aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/34/EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 680/2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas (ELT L 162, 22.6.2007, lk 1).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsus 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (ELT L 310, 9.11.2006, lk 15).

16

(17)  Komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 67/2010, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas (ELT L 27, 30.1.2010, lk 20).

19

(20)  Euroopa ühendamise rahastu rahastamispakett ajavahemikuks 2014–2020 on 2011. aasta püsivhindades 29 300 000 000, jagatuna järgmiselt: 23 174 000 000 eurot, sealhulgas 10 000 000 000 eurot Ühtekuuluvusfondist abi saavatele riikidele (transport), 5 126 000 000 eurot (energia), 1 000 000 000 eurot (telekommunikatsioon).

20

(21)  Nõukogu 2. detsembrini 2013 määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta otsus nr 661/2010/EL üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ELT L 204, 5.8.2010, lk 1).

22

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

23

(24)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

24

---

I LISA

I   OSA

TRANSPORDISEKTORI PÕHIVÕRKU KÄSITLEVATE EELNEVALT KINDLAKSMÄÄRATUD PROJEKTIDE LOETELU

1.   Horisontaalprioriteedid

| Innovaatiline juhtimine ja teenused | Ühtne Euroopa taevas – SESARi süsteem |
| --- | --- |
| Innovaatiline juhtimine ja teenused | Maanteede, raudteede, sisevete ja laevade telemaatiliste seadmete süsteemid
  (ITS, ERTMS RIS ja VTMIS) |
| Innovaatiline juhtimine ja teenused | Meresadamate põhivõrk, meremagistraalid ja lennujaamad, ohutu ja turvaline taristu |
| Uued tehnoloogialahendused ja innovatsioon | Uued tehnoloogialahendused ja innovatsioon määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 33 punktide a–d kohaselt |

Innovaatiline juhtimine ja teenused

Ühtne Euroopa taevas – SESARi süsteem

Innovaatiline juhtimine ja teenused

Maanteede, raudteede, sisevete ja laevade telemaatiliste seadmete süsteemid

(ITS, ERTMS RIS ja VTMIS)

Innovaatiline juhtimine ja teenused

Meresadamate põhivõrk, meremagistraalid ja lennujaamad, ohutu ja turvaline taristu

Uued tehnoloogialahendused ja innovatsioon

Uued tehnoloogialahendused ja innovatsioon määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 33 punktide a–d kohaselt

2.   Põhivõrgukoridorid

Läänemeri - Aadria meri

HENDAMINE:

Gdynia – Gdańsk – Katowice/Sławków

Gdańsk – Varssavi – Katowice

Katowice – Ostrava – Brno – Viin

Szczecin/Świnoujście – Poznań – Wrocław – Ostrava

Katowice – Žilina – Bratislava – Viin

Viin – Graz – Villach – Udine – Trieste

Udine – Veneetsia – Padova – Bologna – Ravenna

Graz – Maribor – Ljubljana – Koper/Trieste

EELNEVALT KINDLAKSMÄÄRATUD LÕIGUD, SEALHULGAS PROJEKTID:

| Gdynia - Katowice | Raudtee | Tööde teostamine |
| --- | --- | --- |
| Gdynia, Gdańsk | Sadamad | Sadamatevahelised ühendused, mitmeliigilise transpordi platvormide (edasi)arendamine |
| Varssavi – Katowice | Raudtee | Tööde teostamine |
| Wroclaw – Poznań – Szczecin/Świnoujście | Raudtee | Tööde teostamine |
| Świnoujście, Szczecin | Sadam | Sadamatevahelised ühendused |
| Bielsko Biala – Žilina | Maantee | Tööde teostamine |
| Katowice – Ostrava – Brno – Viin & Katowice – Žilina – Bratislava – Viin | Raudtee | Tööde teostamine, eelkõige Poola ja Tšehhi Vabariigi, Tšehhi Vabariigi ja Austria, Poola ja Slovakkia ning Slovakkia ja Austria vahelistel piiriülestel lõikudel, liinil Brno-Přerov; mitmeliigilise transpordi platvormide ning lennuväljade/raudtee vaheliste ühenduste (edasi)arendamine |
| Viin – Graz – Klagenfurt – Udine – Veneetsia – Ravenna | Raudtee | Uute liinide osaline rajamine (Semmering Base tunnel ja Koralmi raudteeliin), raudtee uuendamine; käimasolevad tööd; mitmeliigilise transpordi platvormide (edasi)arendamine; olemasoleva kahe rööpmepaariga liini uuendamine Udine - Cervignano ja Trieste vahel |
| Graz - Maribor - Pragersko | Raudtee | Uuringud ja tööd teise rööpmepaari rajamiseks |
| Trieste, Veneetsia, Ravenna, Koper | Sadamad | Sadamatevahelised ühendused, mitmeliigilise transpordi platvormide (edasi)arendamine |

Gdynia - Katowice

Raudtee

Tööde teostamine

Gdynia, Gdańsk

Sadamad

Sadamatevahelised ühendused, mitmeliigilise transpordi platvormide (edasi)arendamine

Varssavi – Katowice

Raudtee

Tööde teostamine

Wroclaw – Poznań – Szczecin/Świnoujście

Raudtee

Tööde teostamine

Świnoujście, Szczecin

Sadam

Sadamatevahelised ühendused

Bielsko Biala – Žilina

Maantee

Tööde teostamine

Katowice – Ostrava – Brno – Viin & Katowice – Žilina – Bratislava – Viin

Raudtee

Tööde teostamine, eelkõige Poola ja Tšehhi Vabariigi, Tšehhi Vabariigi ja Austria, Poola ja Slovakkia ning Slovakkia ja Austria vahelistel piiriülestel lõikudel, liinil Brno-Přerov; mitmeliigilise transpordi platvormide ning lennuväljade/raudtee vaheliste ühenduste (edasi)arendamine

Viin – Graz – Klagenfurt – Udine – Veneetsia – Ravenna

Raudtee

Uute liinide osaline rajamine (Semmering Base tunnel ja Koralmi raudteeliin), raudtee uuendamine; käimasolevad tööd; mitmeliigilise transpordi platvormide (edasi)arendamine; olemasoleva kahe rööpmepaariga liini uuendamine Udine - Cervignano ja Trieste vahel

Graz - Maribor - Pragersko

Raudtee

Uuringud ja tööd teise rööpmepaari rajamiseks

Trieste, Veneetsia, Ravenna, Koper

Sadamad

Sadamatevahelised ühendused, mitmeliigilise transpordi platvormide (edasi)arendamine

Põhjameri – Läänemeri

ÜHENDAMINE:

Helsingi – Tallinn – Riia

Ventspils – Riia

Riia – Kaunas

Klaipėda – Kaunas – Vilnius

Kaunas – Varssavi

Valgevene piir – Varssavi – Poznań – Frankfurt/Oder – Berliin – Hamburg

Berliin – Magdeburg – Braunschweig – Hannover

Hannover – Bremen – Bremerhaven/Wilhelmshaven

Hannover – Osnabrück – Hengelo – Almelo – Deventer – Utrecht

Utrecht – Amsterdam

Utrecht – Rotterdam – Antwerpen

Hannover – Köln – Antwerpen

EELNEVALT KINDLAKSMÄÄRATUD LÕIGUD, SEALHULGAS PROJEKTID:

| Helsingi - Tallinn | Sadamad, meremagistraalid | Sadamatevahelised ühendused, mitmeliigilise transpordi platvormide ja nendevaheliste ühenduste (edasi)arendamine, meremagistraalid |
| --- | --- | --- |
| Tallinn - Riia – Kaunas – Varssavi | Raudtee | (Üksikasjalikud) uuringud seoses uue UIC-rööpmelaiusega täielikult koostalitlusvõimelise liiniga; uue liiniga seotud tööd peaksid algama enne 2020. aastat; olemasoleva liini uuendamine ja uue rajamine Poola territooriumil; raudtee ja lennuväljade/sadamate vahelised ühendused, raudtee- ja maanteeterminalid, meremagistraalid |
| Ventspils – Riia | Raudtee | Uuendamine, sadamatevahelised ühendused, meremagistraalid |
| Klaipėda – Kaunas | Raudtee | Uuendamine, sadamatevahelised ühendused, meremagistraalid |
| Kaunas – Vilnius | Raudtee | Uuendamine, ühendused lennuväljade vahel, raudteeterminalid |
| Via Baltica koridor | Maantee | Piiriüleste lõikudega seotud tööd (EE, LV, LT, PL) |
| Valgevene piir – Varssavi – Poznań – Saksamaa piir | Raudtee | Olemasoleval liinil tehtavad tööd, kiirraudteealased uuringud |
| Poola piir – Berliin – Hannover – Amsterdam/Rotterdam | Raudtee | Mitme lõigu alased uuringud ja lõikude uuendamine (Amsterdam – Utrecht – Arnhem; Hannover – Berliin) |
| Wilhelmshaven - Bremerhaven - Bremen | Raudtee | Uuringud ja tööd |
| Berliin - Magdeburg – Hannover, Mittellandkanal, Lääne-Saksamaa kanalid, Rein, Waal, Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal | Siseveed | Uuringud, sõidukõlblikkuse parandamiseks tehtavad tööd ning veeteede ja lüüside uuendamine |
| Amsterdam lüüsid & Amsterdam - Rijnkanaal | Siseveed | Käimasolevad lüüside uuringud; sadam: ühendused (uuringud ja tööd, sealhulgas Beatrixi lüüsi uuendamine) |

Helsingi - Tallinn

Sadamad, meremagistraalid

Sadamatevahelised ühendused, mitmeliigilise transpordi platvormide ja nendevaheliste ühenduste (edasi)arendamine, meremagistraalid

Tallinn - Riia – Kaunas – Varssavi

Raudtee

(Üksikasjalikud) uuringud seoses uue UIC-rööpmelaiusega täielikult koostalitlusvõimelise liiniga; uue liiniga seotud tööd peaksid algama enne 2020. aastat; olemasoleva liini uuendamine ja uue rajamine Poola territooriumil; raudtee ja lennuväljade/sadamate vahelised ühendused, raudtee- ja maanteeterminalid, meremagistraalid

Ventspils – Riia

Raudtee

Uuendamine, sadamatevahelised ühendused, meremagistraalid

Klaipėda – Kaunas

Raudtee

Uuendamine, sadamatevahelised ühendused, meremagistraalid

Kaunas – Vilnius

Raudtee

Uuendamine, ühendused lennuväljade vahel, raudteeterminalid

Via Baltica koridor

Maantee

Piiriüleste lõikudega seotud tööd (EE, LV, LT, PL)

Valgevene piir – Varssavi – Poznań – Saksamaa piir

Raudtee

Olemasoleval liinil tehtavad tööd, kiirraudteealased uuringud

Poola piir – Berliin – Hannover – Amsterdam/Rotterdam

Raudtee

Mitme lõigu alased uuringud ja lõikude uuendamine (Amsterdam – Utrecht – Arnhem; Hannover – Berliin)

Wilhelmshaven - Bremerhaven - Bremen

Raudtee

Uuringud ja tööd

Berliin - Magdeburg – Hannover, Mittellandkanal, Lääne-Saksamaa kanalid, Rein, Waal, Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal

Siseveed

Uuringud, sõidukõlblikkuse parandamiseks tehtavad tööd ning veeteede ja lüüside uuendamine

Amsterdam lüüsid & Amsterdam - Rijnkanaal

Siseveed

Käimasolevad lüüside uuringud; sadam: ühendused (uuringud ja tööd, sealhulgas Beatrixi lüüsi uuendamine)

Vahemeri

ÜHENDAMINE:

Algeciras – Bobadilla –Madrid – Zaragoza – Tarragona

Sevilla – Bobadilla – Murcia

Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona

Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille/Lyon – Torino – Novara – Milano – Verona – Padova – Veneetsia – Ravenna/Trieste/Koper - Ljubljana – Budapest

Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – Ukraina piir

EELNEVALT KINDLAKSMÄÄRATUD LÕIGUD, SEALHULGAS PROJEKTID:

| Algeciras - Madrid | Raudtee | Uuringud on teostamisel, töid alustatakse enne 2015. aastat ja viiakse lõpule 2020. aastal |
| --- | --- | --- |
| Sevilla - Antequera - Granada - Almería - Cartagena - Murcia - Alicante - Valencia | Raudtee | Uuringud ja tööd |
| Madrid-Zaragoza-Barcelona | Raudtee | Olemasolevate liinide uuendamine (rööpmed, kõrvalteed ja platvormid) |
| Valencia - Tarragona - Barcelona | Raudtee | Ehitamine aastatel 2014–2020 |
| Barcelona | Sadam | Raudtee ühendamine sadama ja lennuväljaga |
| Barcelona - Perpignan | Raudtee | Piiriülene lõik, töid teostatakse, uus liin ehitatakse lõplikult välja aastaks 2015, olemasoleva liini uuendamine (rööpmed, kõrvalteed ja platvormid) |
| Perpignan - Montpellier | Raudtee | Ümbersõit Nîmes'i – Montpellier' liinil hakkab tööle 2017. aastal, Montpellier' – Perpignani liinil 2020. aastal |
| Lyon | Raudtee | Lyoni kitsaskohtade õgvendamine: uuringud ja tööd |
| Lyon – Avignon – Marseille | Raudtee | Uuendamine |
| Lyon - Torino | Raudtee | Piiriülene lõik, tööd baastunnelis; juurdepääsuteedega seotud uuringud ja tööd |
| Milano - Brescia | Raudtee | Osaline uuendamine, osaliselt uus kiirraudteeliin |
| Brescia - Veneetsia - Trieste | Raudtee | Mitmel lõigul alustatakse töid enne 2014. aastat koostoimes Läänemere – Aadria mere koridoriga kattuvatel lõikudel läbiviidavate uuendustegevustega |
| Milano – Cremona- Mantova – Porto Levante/Veneetsia – Ravenna/Trieste | Siseveed | Uuringud ja tööd |
| Cremona, Mantova, Veneetsia, Ravenna, Trieste | Siseveesadamad | Sadamatevahelised ühendused, mitmeliigilise transpordi platvormide (edasi)arendamine |
| Trieste - Divača | Raudtee | Uuringuid ja osalist uuendamist teostatakse; piiriülese lõigu väljaehitamine mitte enne 2020. aastat |
| Koper - Divača - Ljubljana – Pragersko | Raudtee | Uuringud ja uuendamine / osaliselt uus liin |
| Rijeka – Zagreb – Budapest | Raudtee | Uuringud ja tööd (sealhulgas uue liini ja teise rööpmepaari ehitamine Rijeka ja Ungari piiri vahele) |
| Rijeka | Sadam | Taristu ajakohastamine ja arendamine, mitmeliigilise transpordi platvormide ja ühenduste väljaarendamine |
| Ljubljana – Zagreb | Raudtee | Uuringud ja tööd |
| Ljubljana sõlm | Raudtee | Ljubljana raudteesõlm, sh mitmeliigilise transpordi platvorm; raudtee ühendamine lennuväljaga |
| Pragersko - Zalalövö | Raudtee | Piiriülene lõik: uuringud, töid alustatakse enne 2020. aastat |
| Lendava - Letenye | Maantee | Piiriülese lõigu uuendamine |
| Boba- Székesfehérvár | Raudtee | Uuendamine |
| Budapest – Miskolc – Ukraina piir | Raudtee | Uuendamine |
| Vásárosnamény – Ukraina piir | Maantee | Piiriülese lõigu uuendamine |

Algeciras - Madrid

Raudtee

Uuringud on teostamisel, töid alustatakse enne 2015. aastat ja viiakse lõpule 2020. aastal

Sevilla - Antequera - Granada - Almería - Cartagena - Murcia - Alicante - Valencia

Raudtee

Uuringud ja tööd

Madrid-Zaragoza-Barcelona

Raudtee

Olemasolevate liinide uuendamine (rööpmed, kõrvalteed ja platvormid)

Valencia - Tarragona - Barcelona

Raudtee

Ehitamine aastatel 2014–2020

Barcelona

Sadam

Raudtee ühendamine sadama ja lennuväljaga

Barcelona - Perpignan

Raudtee

Piiriülene lõik, töid teostatakse, uus liin ehitatakse lõplikult välja aastaks 2015, olemasoleva liini uuendamine (rööpmed, kõrvalteed ja platvormid)

Perpignan - Montpellier

Raudtee

Ümbersõit Nîmes'i – Montpellier' liinil hakkab tööle 2017. aastal, Montpellier' – Perpignani liinil 2020. aastal

Lyon

Raudtee

Lyoni kitsaskohtade õgvendamine: uuringud ja tööd

Lyon – Avignon – Marseille

Raudtee

Uuendamine

Lyon - Torino

Raudtee

Piiriülene lõik, tööd baastunnelis; juurdepääsuteedega seotud uuringud ja tööd

Milano - Brescia

Raudtee

Osaline uuendamine, osaliselt uus kiirraudteeliin

Brescia - Veneetsia - Trieste

Raudtee

Mitmel lõigul alustatakse töid enne 2014. aastat koostoimes Läänemere – Aadria mere koridoriga kattuvatel lõikudel läbiviidavate uuendustegevustega

Milano – Cremona- Mantova – Porto Levante/Veneetsia – Ravenna/Trieste

Siseveed

Uuringud ja tööd

Cremona, Mantova, Veneetsia, Ravenna, Trieste

Siseveesadamad

Sadamatevahelised ühendused, mitmeliigilise transpordi platvormide (edasi)arendamine

Trieste - Divača

Raudtee

Uuringuid ja osalist uuendamist teostatakse; piiriülese lõigu väljaehitamine mitte enne 2020. aastat

Koper - Divača - Ljubljana – Pragersko

Raudtee

Uuringud ja uuendamine / osaliselt uus liin

Rijeka – Zagreb – Budapest

Raudtee

Uuringud ja tööd (sealhulgas uue liini ja teise rööpmepaari ehitamine Rijeka ja Ungari piiri vahele)

Rijeka

Sadam

Taristu ajakohastamine ja arendamine, mitmeliigilise transpordi platvormide ja ühenduste väljaarendamine

Ljubljana – Zagreb

Raudtee

Uuringud ja tööd

Ljubljana sõlm

Raudtee

Ljubljana raudteesõlm, sh mitmeliigilise transpordi platvorm; raudtee ühendamine lennuväljaga

Pragersko - Zalalövö

Raudtee

Piiriülene lõik: uuringud, töid alustatakse enne 2020. aastat

Lendava - Letenye

Maantee

Piiriülese lõigu uuendamine

Boba- Székesfehérvár

Raudtee

Uuendamine

Budapest – Miskolc – Ukraina piir

Raudtee

Uuendamine

Vásárosnamény – Ukraina piir

Maantee

Piiriülese lõigu uuendamine

Ida / Vahemere idaosa

ÜHENDAMINE:

Hamburg – Berliin

Rostock – Berliin – Dresden

Bremerhaven/Wilhelmshaven – Magdeburg – Dresden

Dresden – Ústí nad Labem – Melnik/Praha - Kolin

Kolin – Pardubice – Brno – Viin/Bratislava – Budapest – Arad – Timișoara – Craiova – Calafat – Vidin – Sofia

Sofia – Plovdiv – Burgas

Plovdiv – Türgi piir

Sofia – Thessaloniki – Athína – Piraeus – Lemesos – Nikosia

Athína – Patras/Igoumenitsa

EELNEVALT KINDLAKSMÄÄRATUD LÕIGUD, SEALHULGAS PROJEKTID:

| Dresden - Praha | Raudtee | Kiirraudteega seotud uuringud |
| --- | --- | --- |
| Praha | Raudtee | Uuendamine, kaubavedude ümbersõit; raudtee ühendamine lennuväljaga |
| Hamburg – Dresden – Praha – Pardubice | Siseveed | Elbe ja Vltava uuringud, sõidukõlblikkuse parandamiseks tehtavad tööd ja uuendamine |
| Děčíni lüüsid | Siseveed | Uuringud |
| Praha - Brno - Breclav | Raudtee | Uuendamine, sh Brno raudteesõlm ja mitmeliigilise transpordi platvorm |
| Breclav – Bratislava | Raudtee | Piiriülene lõik, uuendamine |
| Bratislava – Hegyeshalom | Raudtee | Piiriülene lõik, uuendamine |
| Mosonmagyaróvár – Slovakkia piir | Maantee | Piiriülese lõigu uuendamine |
| Tata – Biatorbágy | Raudtee | Uuendamine |
| Budapest – Arad – Timișoara – Calafat | Raudtee | Ungaris uuendamine peaaegu lõpetatud, Rumeenias veel käib |
| Vidin – Sofia – Burgas/Tütgi piir
  Sofia – Thessaloniki – Athína/Piraeus | Raudtee | Uuringud ja tööd liinil Vidin – Sofia – Thessaloniki – Athína; liini Sofia – Burgas / Türgi piir uuendamine |
| Vidin – Craiova | Maantee | Piiriülese lõigu uuendamine |
| Thessaloniki, Igoumenitsa | Sadam | Taristu ajakohastamine ja arendamine, mitmeliigilise transpordi ühendused |
| Athína/Piraeus/Heraklion – Lemesos | Sadam, meremagistraalid | Sadama läbilaskevõime ja mitmeliigilise transpordi ühendused |
| Lemesos – Nikosia | Sadamad, mitmeliigilise transpordi platvormid | Transpordiliikide vahelise ühenduse, sealhulgas Nikosia lõunapoolse ringtee uuendamine, uuringud ja tööd, liikluskorraldussüsteemid |
| Nikosia – Larnaca | Mitmeliigilise transpordi platvormid | Mitmeliigilise transpordi ühendused ja telemaatiliste seadmete süsteemid |
| Patras | Sadam | Sadamatevahelised ühendused, mitmeliigilise transpordi platvormide (edasi)arendamine |
| Athína - Patras | Raudtee | Uuringud ja tööd, sadamatevahelised ühendused |

Dresden - Praha

Raudtee

Kiirraudteega seotud uuringud

Praha

Raudtee

Uuendamine, kaubavedude ümbersõit; raudtee ühendamine lennuväljaga

Hamburg – Dresden – Praha – Pardubice

Siseveed

Elbe ja Vltava uuringud, sõidukõlblikkuse parandamiseks tehtavad tööd ja uuendamine

Děčíni lüüsid

Siseveed

Uuringud

Praha - Brno - Breclav

Raudtee

Uuendamine, sh Brno raudteesõlm ja mitmeliigilise transpordi platvorm

Breclav – Bratislava

Raudtee

Piiriülene lõik, uuendamine

Bratislava – Hegyeshalom

Raudtee

Piiriülene lõik, uuendamine

Mosonmagyaróvár – Slovakkia piir

Maantee

Piiriülese lõigu uuendamine

Tata – Biatorbágy

Raudtee

Uuendamine

Budapest – Arad – Timișoara – Calafat

Raudtee

Ungaris uuendamine peaaegu lõpetatud, Rumeenias veel käib

Vidin – Sofia – Burgas/Tütgi piir

Sofia – Thessaloniki – Athína/Piraeus

Raudtee

Uuringud ja tööd liinil Vidin – Sofia – Thessaloniki – Athína; liini Sofia – Burgas / Türgi piir uuendamine

Vidin – Craiova

Maantee

Piiriülese lõigu uuendamine

Thessaloniki, Igoumenitsa

Sadam

Taristu ajakohastamine ja arendamine, mitmeliigilise transpordi ühendused

Athína/Piraeus/Heraklion – Lemesos

Sadam, meremagistraalid

Sadama läbilaskevõime ja mitmeliigilise transpordi ühendused

Lemesos – Nikosia

Sadamad, mitmeliigilise transpordi platvormid

Transpordiliikide vahelise ühenduse, sealhulgas Nikosia lõunapoolse ringtee uuendamine, uuringud ja tööd, liikluskorraldussüsteemid

Nikosia – Larnaca

Mitmeliigilise transpordi platvormid

Mitmeliigilise transpordi ühendused ja telemaatiliste seadmete süsteemid

Patras

Sadam

Sadamatevahelised ühendused, mitmeliigilise transpordi platvormide (edasi)arendamine

Athína - Patras

Raudtee

Uuringud ja tööd, sadamatevahelised ühendused

Skandinaavia – Vahemeri

ÜHENDAMINE:

Venemaa piir – HaminaKotka – Helsingi – Turku/Naantali – Stockholm – Malmö

Oslo – Göteborg – Malmö – Trelleborg

Malmö – Kopenhaagen – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover

Bremen – Hannover – Nürnberg

Rostock – Berliin – Leipzig – München

Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze

Livorno/La Spezia - Firenze – Rooma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta

Napoli – Gioia Tauro – Palermo/Augusta – Valletta

EELNEVALT KINDLAKSMÄÄRATUD LÕIGUD, SEALHULGAS PROJEKTID:

| HaminaKotka – Helsingi | Sadam, raudtee | Sadamatevahelised ühendused, raudtee uuendamine, jäämurdevõimekus |
| --- | --- | --- |
| Helsingi | Raudtee | Lennuvälja ühendamine raudteega |
| Venemaa piir – Helsingi | Raudtee | Tööd käivad |
| Helsingi – Turu | Raudtee | Uuendamine |
| Turu/Naantali – Stockholm | Sadamad, meremagistraalid | Sadamatevahelised ühendused, jäämurdevõimekus |
| Stockholm – Malmö (Põhjamaade kolmnurk) | Raudtee | Tööd käivad teatavatel lõikudel |
| Trelleborg - Malmö – Göteborg – Norra piir | Raudtee, sadam, meremagistraalid | Tööd, mitmeliigilise transpordi ühendused ning sadamate ja sisemaa ühendused |
| Fehmarn | Raudtee | Uuringuid teostatakse, Fehmarni vöötme püsiühenduse ehitamine algab 2015. aastal |
| Kopenhaagen – Hamburg läbi Fehmarni: juurdepääsuteed | Raudtee | DK juurdepääsuteed ehitatakse lõplikult välja 2020. aastaks, DE juurdepääsuteed ehitatakse välja kahes etapis: ühele rööpmepaarile paigaldatakse elektriseadeldised ja teisele rööpmepaarile seitsme aasta pärast, millega viiakse lõpule püsiühenduse loomine |
| Rostock | Sadamad, meremagistraalid | Ühendused sadamate ja raudtee vahel; vähesaastavad praamid; jäälõhkumise suutlikkus |
| Rostock - Berliin - Nürnberg | Raudtee | Uuringud ja uuendamine |
| Hamburg/Bremen - Hannover | Raudtee | Uuringud käivad |
| Halle – Leipzig – Nürnberg | Raudtee | Tööd käivad ja peaksid lõppema 2017. aastaks |
| München – Wörgl | Raudtee | Juurdepääs Brenneri baastunnelile ja piiriülesele lõigule: uuringud |
| Brenneri baastunnel | Raudtee | Uuringud ja tööd |
| Fortezza - Verona | Raudtee | Uuringud ja tööd |
| Napoli - Bari | Raudtee | Uuringud ja tööd |
| Napoli – Reggio Calabria | Raudtee | Uuendamine |
| Verona – Bologna | Raudtee | Uuendamist teostatakse |
| Ancona, Napoli, Bari, La Spezia, Livorno | Sadamad | Sadamatevahelised ühendused, mitmeliigilise transpordi platvormide (edasi)arendamine |
| Messina - Catania – Augusta/Palermo | Raudtee | Uuendamine (järelejäänud lõigud) |
| Palermo/Taranto - Valletta/Marsaxlokk | Sadamad, meremagistraalid | Sadamatevahelised ühendused |
| Valletta - Marsaxlokk | Sadam, lennuväli | Transpordiliikide vahelise ühenduse, sealhulgas Marsaxlokk-Luqa-Valletta ühenduse uuendamine |
| Bologna – Ancona | Raudtee | Uuendamine |

HaminaKotka – Helsingi

Sadam, raudtee

Sadamatevahelised ühendused, raudtee uuendamine, jäämurdevõimekus

Helsingi

Raudtee

Lennuvälja ühendamine raudteega

Venemaa piir – Helsingi

Raudtee

Tööd käivad

Helsingi – Turu

Raudtee

Uuendamine

Turu/Naantali – Stockholm

Sadamad, meremagistraalid

Sadamatevahelised ühendused, jäämurdevõimekus

Stockholm – Malmö (Põhjamaade kolmnurk)

Raudtee

Tööd käivad teatavatel lõikudel

Trelleborg - Malmö – Göteborg – Norra piir

Raudtee, sadam, meremagistraalid

Tööd, mitmeliigilise transpordi ühendused ning sadamate ja sisemaa ühendused

Fehmarn

Raudtee

Uuringuid teostatakse, Fehmarni vöötme püsiühenduse ehitamine algab 2015. aastal

Kopenhaagen – Hamburg läbi Fehmarni: juurdepääsuteed

Raudtee

DK juurdepääsuteed ehitatakse lõplikult välja 2020. aastaks, DE juurdepääsuteed ehitatakse välja kahes etapis: ühele rööpmepaarile paigaldatakse elektriseadeldised ja teisele rööpmepaarile seitsme aasta pärast, millega viiakse lõpule püsiühenduse loomine

Rostock

Sadamad, meremagistraalid

Ühendused sadamate ja raudtee vahel; vähesaastavad praamid; jäälõhkumise suutlikkus

Rostock - Berliin - Nürnberg

Raudtee

Uuringud ja uuendamine

Hamburg/Bremen - Hannover

Raudtee

Uuringud käivad

Halle – Leipzig – Nürnberg

Raudtee

Tööd käivad ja peaksid lõppema 2017. aastaks

München – Wörgl

Raudtee

Juurdepääs Brenneri baastunnelile ja piiriülesele lõigule: uuringud

Brenneri baastunnel

Raudtee

Uuringud ja tööd

Fortezza - Verona

Raudtee

Uuringud ja tööd

Napoli - Bari

Raudtee

Uuringud ja tööd

Napoli – Reggio Calabria

Raudtee

Uuendamine

Verona – Bologna

Raudtee

Uuendamist teostatakse

Ancona, Napoli, Bari, La Spezia, Livorno

Sadamad

Sadamatevahelised ühendused, mitmeliigilise transpordi platvormide (edasi)arendamine

Messina - Catania – Augusta/Palermo

Raudtee

Uuendamine (järelejäänud lõigud)

Palermo/Taranto - Valletta/Marsaxlokk

Sadamad, meremagistraalid

Sadamatevahelised ühendused

Valletta - Marsaxlokk

Sadam, lennuväli

Transpordiliikide vahelise ühenduse, sealhulgas Marsaxlokk-Luqa-Valletta ühenduse uuendamine

Bologna – Ancona

Raudtee

Uuendamine

Rein – Alpid

ÜHENDAMINE:

Genova – Milano – Lugano – Basel

Genova –Novara – Brig – Bern – Basel – Karlsruhe – Mannheim – Mainz – Koblenz – Köln

Köln – Düsseldorf – Duisburg – Nijmegen/Arnhem – Utrecht – Amsterdam

Nijmegen – Rotterdam – Vlissingen

Köln – Liège – Brüssel – Gent

Liège – Antwerpen – Gent – Zeebrugge

EELNEVALT KINDLAKSMÄÄRATUD LÕIGUD, SEALHULGAS PROJEKTID:

| Genova | Sadam | Sadamatevahelised ühendused |
| --- | --- | --- |
| Genova – Milano/Novara – Šveitsi piir | Raudtee | Uuringud; tööd algavad enne 2020. aastat |
| Basel – Antwerpen/Rotterdam - Amsterdam | Siseveed | sõidukõlblikkuse parandamiseks tehtavad tööd |
| Karlsruhe - Basel | Raudtee | Tööd käivad |
| Frankfurt - Mannheim | Raudtee | Uuringud käivad |
| Liège | Raudtee | Raudtee ühendamine sadama ja lennuväljaga |
| Rotterdam – Zevenaar | Raudtee | Uuringud, uuendamine |
| Zevenaar - Emmerich - Oberhausen | Raudtee | Tööd käivad |
| Zeebrugge – Gent – Antwerpen - Saksamaa piir | Raudtee | Uuendamine |

Genova

Sadam

Sadamatevahelised ühendused

Genova – Milano/Novara – Šveitsi piir

Raudtee

Uuringud; tööd algavad enne 2020. aastat

Basel – Antwerpen/Rotterdam - Amsterdam

Siseveed

sõidukõlblikkuse parandamiseks tehtavad tööd

Karlsruhe - Basel

Raudtee

Tööd käivad

Frankfurt - Mannheim

Raudtee

Uuringud käivad

Liège

Raudtee

Raudtee ühendamine sadama ja lennuväljaga

Rotterdam – Zevenaar

Raudtee

Uuringud, uuendamine

Zevenaar - Emmerich - Oberhausen

Raudtee

Tööd käivad

Zeebrugge – Gent – Antwerpen - Saksamaa piir

Raudtee

Uuendamine

Atlandi ookean

ÜHENDAMINE:

Algeciras – Bobadilla – Madrid

Sines / Lissabon – Madrid – Valladolid

Lissabon – Aveiro – Leixões/Porto

Aveiro – Valladolid – Vitoria – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Pariis – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg

EELNEVALT KINDLAKSMÄÄRATUD LÕIGUD, SEALHULGAS PROJEKTID:

| Kiirraudteeliin Sines/Lissabon – Madrid | Raudtee, sadamad | Uuringud ja tööd käivad, liikidevahelise ühenduse uuendamine Sines/Lissaboni sadamas |
| --- | --- | --- |
| Kiirraudteeliin Porto – Lissabon | Raudtee | Uuringud käivad |
| Raudteeühendus Aveiro – Salamanca – Medina del Campo | Raudtee | Piiriülene lõik: tööd käivad |
| Raudteeühendus Bergara – San Sebastián – Bayonne | Raudtee | Valmib Hispaanias eeldatavasti 2016. aastaks, Prantsusmaal 2020. aastaks |
| Bayonne - Bordeaux | Raudtee | Toimub avalik arutelu |
| Bordeaux - Tours | Raudtee | Tööd käivad |
| Paris | Raudtee | Kiirraudteeliini lõunapoolne ümbersõit |
| Baudrecourt - Mannheim | Raudtee | Uuendamine |
| Baudrecourt - Strasbourg | Raudtee | Tööd käivad ja peaksid lõppema 2016. aastal |
| Le Havre – Pariis | Siseveed | Uuendamine |
| Le Havre – Pariis | Raudtee | Uuringud, uuendamine |
| Le Havre | Sadam, raudtee | Uuringud ja tööd seoses sadama läbilaskevõime, meremagistraalide ja ühendustega |

Kiirraudteeliin Sines/Lissabon – Madrid

Raudtee, sadamad

Uuringud ja tööd käivad, liikidevahelise ühenduse uuendamine Sines/Lissaboni sadamas

Kiirraudteeliin Porto – Lissabon

Raudtee

Uuringud käivad

Raudteeühendus Aveiro – Salamanca – Medina del Campo

Raudtee

Piiriülene lõik: tööd käivad

Raudteeühendus Bergara – San Sebastián – Bayonne

Raudtee

Valmib Hispaanias eeldatavasti 2016. aastaks, Prantsusmaal 2020. aastaks

Bayonne - Bordeaux

Raudtee

Toimub avalik arutelu

Bordeaux - Tours

Raudtee

Tööd käivad

Paris

Raudtee

Kiirraudteeliini lõunapoolne ümbersõit

Baudrecourt - Mannheim

Raudtee

Uuendamine

Baudrecourt - Strasbourg

Raudtee

Tööd käivad ja peaksid lõppema 2016. aastal

Le Havre – Pariis

Siseveed

Uuendamine

Le Havre – Pariis

Raudtee

Uuringud, uuendamine

Le Havre

Sadam, raudtee

Uuringud ja tööd seoses sadama läbilaskevõime, meremagistraalide ja ühendustega

Põhjameri – Vahemeri

ÜHENDAMINE:

Belfast – Baile Átha Cliath/Dublin – Cork

Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham

Birmingham – Felixstowe/London /Southampton

London – Lille – Brüssel

Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Brüssel – Luxembourg

Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille

Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel

Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Pariis

EELNEVALT KINDLAKSMÄÄRATUD LÕIGUD, SEALHULGAS PROJEKTID:

| Cork - Dublin - Belfast | Raudtee | Uuringud ja tööd; Dublini ühendus (DART) |
| --- | --- | --- |
| Belfast | Sadam, mitmeliigilise transpordi ühendused | Uuendamine |
| Glasgow - Edinburgh | Raudtee | Uuendamine |
| Manchester – Liverpool | Raudtee | Uuendamine ja elektriseadeldiste paigaldamine, sealhulgas Northern Hub |
| Birmingham – Reading – Southampton | Raudtee | Raudtee-kaubaveoliini uuendamine |
| Baile Átha Cliath/Dublin, Corcaigh/Cork, Southampton | Sadamad, raudtee | Uuringud ja tööd seoses sadama läbilaskevõime, meremagistraalide ja ühendustega |
| Dunkerque | Sadam | Mitmeliigilise transpordi platvormide ja ühenduste edasiarendamine |
| Calais - Pariis | Raudtee | Esialgsed uuringud |
| Brüssel | Raudtee | Uuringud ja tööd (tava- ja kiirraudtee põhja-lõunasuunaline ühendus) |
| Felixstowe – Midlands | Raudtee, sadam, mitmeliigilise transpordi platvormid | Raudtee uuendamine, sadamatevahelised ühendused ja mitmeliigilise transpordi platvormid |
| Maas, sh Maaswerken | Siseveed | Uuendamine |
| Albertkanaal/ Bocholt-Herentalsi kanal | Siseveed | Uuendamine |
| Reini – Schelde koridor: Volkeraki lüüs ja Kreekraki lüüs, Krammeri lüüs ja Hansweerti lüüs | Siseveed | Lüüsid: uuringud käivad |
| Terneuzen | Meri | Lüüsid: uuringud käivad; tööd |
| Terneuzen - Gent | Siseveed | Uuringud, uuendamine |
| Zeebrugge | Sadam | Lüüsid: uuringud, ühendused (uuringud ja tööd) |
| Antwerpen | Meri, sadam, raudtee | Lüüsid: uuringud käivad; sadamatevahelised ühendused (sealhulgas teine raudteeühendus Antwerpeni sadamaga) |
| Rotterdam - Antwerpen | Raudtee | Raudtee-kaubaveoliini uuendamine |
| Seine-Nord'i kanal; Seine – Schelde | Siseveed | Uuringud ja tööd; uuendamine, sealhulgas piiriülesed ja mitmeliigilised ühendused |
| Dunkerque – Lille | Siseveed | Uuringud käivad |
| Antwerpen, Brüssel, Charleroi | Siseveed | Uuendamine |
| Valloonia veeteede uuendamine | Siseveed | Uuringud, uuendamine, mitmeliigilise transpordi ühendused |
| Brüssel - Luxembourg - Strasbourg | Raudtee | Tööd käivad |
| Antwerpen – Namur - Luksemburgi piir – Prantsusmaa piir | Raudtee | Raudtee-kaubaveoliini uuendamine |
| Strasbourg - Mulhouse - Basel | Raudtee | Uuendamine |
| Raudteeühendus Luxembourg – Dijon – Lyon (Reini – Rhône’i kiirraudtee) | Raudtee | Uuringud ja tööd |
| Lyon | Raudtee | Idapoolne ümbersõit: uuringud ja tööd |
| Saône’i – Moseli/Reini kanal | Siseveed | Esialgsed uuringud käivad |
| Rhône | Siseveed | Uuendamine |
| Marseille-Fosi sadam | Sadam | Ühendused ja mitmeliigilise transpordi terminalid |
| Lyon – Avignon - Marseille’ sadam – Fos | Raudtee | Uuendamine |

Cork - Dublin - Belfast

Raudtee

Uuringud ja tööd; Dublini ühendus (DART)

Belfast

Sadam, mitmeliigilise transpordi ühendused

Uuendamine

Glasgow - Edinburgh

Raudtee

Uuendamine

Manchester – Liverpool

Raudtee

Uuendamine ja elektriseadeldiste paigaldamine, sealhulgas Northern Hub

Birmingham – Reading – Southampton

Raudtee

Raudtee-kaubaveoliini uuendamine

Baile Átha Cliath/Dublin, Corcaigh/Cork, Southampton

Sadamad, raudtee

Uuringud ja tööd seoses sadama läbilaskevõime, meremagistraalide ja ühendustega

Dunkerque

Sadam

Mitmeliigilise transpordi platvormide ja ühenduste edasiarendamine

Calais - Pariis

Raudtee

Esialgsed uuringud

Brüssel

Raudtee

Uuringud ja tööd (tava- ja kiirraudtee põhja-lõunasuunaline ühendus)

Felixstowe – Midlands

Raudtee, sadam, mitmeliigilise transpordi platvormid

Raudtee uuendamine, sadamatevahelised ühendused ja mitmeliigilise transpordi platvormid

Maas, sh Maaswerken

Siseveed

Uuendamine

Albertkanaal/ Bocholt-Herentalsi kanal

Siseveed

Uuendamine

Reini – Schelde koridor: Volkeraki lüüs ja Kreekraki lüüs, Krammeri lüüs ja Hansweerti lüüs

Siseveed

Lüüsid: uuringud käivad

Terneuzen

Meri

Lüüsid: uuringud käivad; tööd

Terneuzen - Gent

Siseveed

Uuringud, uuendamine

Zeebrugge

Sadam

Lüüsid: uuringud, ühendused (uuringud ja tööd)

Antwerpen

Meri, sadam, raudtee

Lüüsid: uuringud käivad; sadamatevahelised ühendused (sealhulgas teine raudteeühendus Antwerpeni sadamaga)

Rotterdam - Antwerpen

Raudtee

Raudtee-kaubaveoliini uuendamine

Seine-Nord'i kanal; Seine – Schelde

Siseveed

Uuringud ja tööd; uuendamine, sealhulgas piiriülesed ja mitmeliigilised ühendused

Dunkerque – Lille

Siseveed

Uuringud käivad

Antwerpen, Brüssel, Charleroi

Siseveed

Uuendamine

Valloonia veeteede uuendamine

Siseveed

Uuringud, uuendamine, mitmeliigilise transpordi ühendused

Brüssel - Luxembourg - Strasbourg

Raudtee

Tööd käivad

Antwerpen – Namur - Luksemburgi piir – Prantsusmaa piir

Raudtee

Raudtee-kaubaveoliini uuendamine

Strasbourg - Mulhouse - Basel

Raudtee

Uuendamine

Raudteeühendus Luxembourg – Dijon – Lyon (Reini – Rhône’i kiirraudtee)

Raudtee

Uuringud ja tööd

Lyon

Raudtee

Idapoolne ümbersõit: uuringud ja tööd

Saône’i – Moseli/Reini kanal

Siseveed

Esialgsed uuringud käivad

Rhône

Siseveed

Uuendamine

Marseille-Fosi sadam

Sadam

Ühendused ja mitmeliigilise transpordi terminalid

Lyon – Avignon - Marseille’ sadam – Fos

Raudtee

Uuendamine

Rein – Doonau

ÜHENDAMINE:

Strasbourg – Stuttgart – München – Wels/Linz

Strasbourg – Mannheim – Frankfurt – Würzburg – Nürnberg – Regensburg – Passau – Wels/Linz

München/Nürnberg – Praha – Ostrava/Přerov – Žilina – Košice – Ukraina piir

Wels/Linz – Viin – Bratislava – Budapest – Vukovar

Viin/Bratislava – Budapest – Arad – Brașov/Craiova – București – Constanța – Sulina

EELNEVALT KINDLAKSMÄÄRATUD LÕIGUD, SEALHULGAS PROJEKTID:

| Raudteeühendus Strasbourg – Kehl Appenweier | Raudtee | Appenweieri ühendustega seotud tööd |
| --- | --- | --- |
| Karlsruhe - Stuttgart - München | Raudtee | Uuringud ja tööd käivad |
| Ostrava/Prerov – Žilina – Košice – Ukraina piir | Raudtee | Uuendamine, mitmeliigilise transpordi platvormid |
| Zlín – Žilina | Maantee | Piiriülene maanteelõik |
| München – Praha | Raudtee | Uuringud ja tööd |
| Nürnberg – Praha | Raudtee | Uuringud ja tööd |
| München - Mühldorf - Freilassing - Salzburg | Raudtee | Uuringud ja tööd käivad |
| Salzburg - Wels | Raudtee | Uuringud |
| Nürnberg - Regensburg - Passau - Wels | Raudtee | Uuringud ja tööd |
| Raudteeühendus Wels – Viin | Raudtee | Ehitatakse lõplikult välja eeldatavasti 2017. aastaks |
| Viin – Bratislava / Viin – Budapest / Bratislava – Budapest | Raudtee | Kiirraudteeliini alased uuringud (sealhulgas kolme linna vaheliste ühenduste ühendamine) |
| Budapest - Arad | Raudtee | Uuringud Budapesti ja Aradi vahelise kiirvõrgustiku kohta |
| Komárom – Komárno | Siseveed | Uuringud ja tööd seoses piiriülese sillaga |
| Arad - Brașov - București - Constanța | Raudtee | Teatavate lõikude uuendamine; kiirliinidega seotud uuringud |
| Main – Maini-Doonau kanal | Siseveed | Uuringud ja tööd mitme lõigul ja seoses mitme kitsaskohaga; siseveesaamad: mitmeliigilise transpordi ühendused raudteega |
| Slavonski Brod | Sadam | Uuringud ja tööd |
| Giurgiu, Galați | Sadam | Mitmeliigilise transpordi platvormide ja sisemaaga olevate ühenduste edasiarendamine: uuringud ja tööd |
| Doonau (Kehlheim - Constanța/Midia/Sulina) | Siseveed | Uuringud ja tööd mitme lõigul ja seoses mitme kitsaskohaga; siseveesadamad: mitmeliigilise transpordi ühendused |
| Sava | Siseveed | Uuringud ja tööd mitme lõigul ja seoses mitme kitsaskohaga (sealhulgas piiriülese sillaga) |
| București – Dunăre kanal | Siseveed | Uuringud ja tööd |
| Constanța | Sadam, meremagistraalid | Sadamatevahelised ühendused, meremagistraalid (sh jäämurdeteenused) |
| Craiova – București | Raudtee | Uuringud ja tööd |

Raudteeühendus Strasbourg – Kehl Appenweier

Raudtee

Appenweieri ühendustega seotud tööd

Karlsruhe - Stuttgart - München

Raudtee

Uuringud ja tööd käivad

Ostrava/Prerov – Žilina – Košice – Ukraina piir

Raudtee

Uuendamine, mitmeliigilise transpordi platvormid

Zlín – Žilina

Maantee

Piiriülene maanteelõik

München – Praha

Raudtee

Uuringud ja tööd

Nürnberg – Praha

Raudtee

Uuringud ja tööd

München - Mühldorf - Freilassing - Salzburg

Raudtee

Uuringud ja tööd käivad

Salzburg - Wels

Raudtee

Uuringud

Nürnberg - Regensburg - Passau - Wels

Raudtee

Uuringud ja tööd

Raudteeühendus Wels – Viin

Raudtee

Ehitatakse lõplikult välja eeldatavasti 2017. aastaks

Viin – Bratislava / Viin – Budapest / Bratislava – Budapest

Raudtee

Kiirraudteeliini alased uuringud (sealhulgas kolme linna vaheliste ühenduste ühendamine)

Budapest - Arad

Raudtee

Uuringud Budapesti ja Aradi vahelise kiirvõrgustiku kohta

Komárom – Komárno

Siseveed

Uuringud ja tööd seoses piiriülese sillaga

Arad - Brașov - București - Constanța

Raudtee

Teatavate lõikude uuendamine; kiirliinidega seotud uuringud

Main – Maini-Doonau kanal

Siseveed

Uuringud ja tööd mitme lõigul ja seoses mitme kitsaskohaga; siseveesaamad: mitmeliigilise transpordi ühendused raudteega

Slavonski Brod

Sadam

Uuringud ja tööd

Giurgiu, Galați

Sadam

Mitmeliigilise transpordi platvormide ja sisemaaga olevate ühenduste edasiarendamine: uuringud ja tööd

Doonau (Kehlheim - Constanța/Midia/Sulina)

Siseveed

Uuringud ja tööd mitme lõigul ja seoses mitme kitsaskohaga; siseveesadamad: mitmeliigilise transpordi ühendused

Sava

Siseveed

Uuringud ja tööd mitme lõigul ja seoses mitme kitsaskohaga (sealhulgas piiriülese sillaga)

București – Dunăre kanal

Siseveed

Uuringud ja tööd

Constanța

Sadam, meremagistraalid

Sadamatevahelised ühendused, meremagistraalid (sh jäämurdeteenused)

Craiova – București

Raudtee

Uuringud ja tööd

3.   Muud põhivõrgu lõigud

| Sofiast FYROM piirini | Piiriülene | Raudtee | Uuringud käivad |
| --- | --- | --- | --- |
| Sofiast Serbia piirini | Piiriülene | Raudtee | Uuringud käivad |
| Timișoara – Serbia piir | Piiriülene | Raudtee | Uuringud käivad |
| Wrocław – Praha | Piiriülene | Raudtee | Uuringud |
| Nowa Sól – Hradec Králové | Piiriülene | Maantee | Tööd |
| Brno – AT piir | Piiriülene | Maantee | Uuendamine |
| Budapest – Zvolen | Piiriülene | Maantee | Uuendamine |
| Budapest – SRB piir | Piiriülene | Raudtee | Uuringud |
| Botnia koridor: Lulea – Oulu | Piiriülene | Raudtee | Uuringud ja tööd |
| Iasi – MD piir | Piiriülene | Raudtee | Uuringud käivad; tööd |
| Suceava –UK piir | Piiriülene | Raudtee | Uuringud ja tööd |
| Prioriteetsed projektid otsuse nr 661/2010/EL III lisa kohaselt (Praha – Linz, uus suure läbilaskevõimega raudtee: Kesk-Püreneede ülene ühendus, „Raudne Rein” (Rheidt –Antwerpen)) | Piiriülene | Raudtee | Uuringud käivad |
| Targu Neamt–Ungheni | Piiriülene | Maantee | Uuendamine |
| Marijampolė –Kybartai (Leedu-Venemaa piir) | Piiriülene | Maantee | Uuendamine |
| Vilnius–LT/BY piir | Piiriülene | Maantee | Uuendamine |
| Ioannina – Kakavia (EL/AL piir) | Piiriülene | Maantee | Uuringud |
| Kleidi – Polikastro – Evzonoi (EL/FYROM piir) | Piiriülene | Maantee | Uuendamine |
| Serres – Promahonas – EL/BG piir | Piiriülene | Maantee | Tööd käivad |
| Alexandroupoli – Kipoi, EL/TR piir | Piiriülene | Maantee | Uuringud ja tööd |
| Dubrovnik – HR/ME piir | Piiriülene | Maantee | Tööd |
| Kędzierzyn Koźle – Chałupki-granica | Piiriülene | Raudtee | Tööd |
| A Coruña - Vigo - Palencia
  Gijón - Palencia | Kitsaskoht | Raudtee, meremagistraal | Käimasolevad tööd (sealhulgas sadamad ja mitmeliigilise transpordi platvormid) |
| Frankfurt – Fulda – Erfurt – Berliin | Kitsaskoht | Raudtee | Uuringud |
| Rail Egnatia | Kitsaskoht | Raudtee | Uuringud käivad |
| Sundsvall – Umea – Lulea | Kitsaskoht | Raudtee | Uuringud ja tööd |
| Zagreb – SR piir | Kitsaskoht | Raudtee | Uuringud ja tööd |
| A Coruña – Madrid (reisijateveo kiirliin) | Kitsaskoht | Raudtee | Tööd käivad |
| Stockholm – Gävle – Sundsvall | Muu põhivõrk | Raudtee | Tööd |
| Mjölby – Hallsberg – Gävle | Muu põhivõrk | Raudtee | Tööd |
| Botnia – Kiruna – NO piir | Muu põhivõrk | Raudtee | Uuringud ja tööd |
| Milford Haven – Swansea – Cardiff | Muu põhivõrk | Raudtee | Uuendamine |
| Raudteeühendus Shannon Foynes - Limerick ristmik | Muu põhivõrk | Raudtee | Uuringud |
| Kiirliin 2 (High Speed 2) | Muu põhivõrk | Raudtee | Uuringud ja tööd seoses London - Midlands kiirraudteeliiniga |
| UA piir – Kraków – Katowice – Wrocław – Dresden | Muu põhivõrk | Raudtee | Tööd |
| Riia – RU/BY piir | Muu põhivõrk | Raudtee | Uuendamine |
| Vilnius – BY piir | Muu põhivõrk | Raudtee | Uuendamine, ühendus lennuväljaga |
| Kybartai – Kaunas | Muu põhivõrk | Raudtee | Uuendamine |
| Tallinn – Tartu – Koidula – RU piir | Muu põhivõrk | Raudtee | Uuendamine |
| Marseille – Toulon – Nice – Ventimiglia – Genova | Muu põhivõrk | Raudtee | Kiirliinidega seotud uuringud |
| Bordeaux – Toulouse | Muu põhivõrk | Raudtee | Kiirliinidega seotud uuringud |
| Helsingi – Oulu | Muu põhivõrk | Raudtee | Lõikude uuendamine |
| Bilbao – Pamplona – Zaragoza – Sagunto | Muu põhivõrk | Raudtee | Uuringud ja tööd |
| Brunsbüttel - Kiel (Põhja- ja Baltimere kanal) | Muu põhivõrk | Siseveed | Navigatsioonistaatuse optimeerimine |
| Cardiff - Bristol - London | Muu põhivõrk | Raudtee | Uuendamine, sealhulgas Crossrail |
| Alba-Iulia – Turda – Dej – Suceava – Pașcani – Iași | Muu põhivõrk | Raudtee | Uuringud ja tööd |
| București - Buzău | Muu põhivõrk | Raudtee | Sadamataristu täiustamine ja parandamine ning ühendus maismaaga; |
| Ruhri piirkond – Münster – Osnabrück – Hamburg | Muu põhivõrk | Raudtee | Lõigu Münster – Lünen uuendamine (kaherööpmeline) |
| Nantes - Tours - Lyon | Muu põhivõrk | Raudtee | Uuringud ja tööd |
| Ploiești-Suceava | Muu põhivõrk | Raudtee | Uuringud |
| Iràkleio | Muu põhivõrk | Lennujaam, kombineeritud transporditaristu / süsteemid | Uuringud ja ehitustööd, taristu ja mitmeliigilise transpordi ühenduste uuendamine ja arendamine |
| Huelva – Sevilla | Muu põhivõrk | Raudtee | Tööd käivad |
| Fredericia-Frederikshavn | Muu põhivõrk | Raudtee | Uuendamine, sealhulgas elektriseadeldiste paigaldamine |
| Barcelona – Valencia – Livorno | Muu põhivõrk | Meremagistraalid | Uuendamine |

Sofiast FYROM piirini

Piiriülene

Raudtee

Uuringud käivad

Sofiast Serbia piirini

Piiriülene

Raudtee

Uuringud käivad

Timișoara – Serbia piir

Piiriülene

Raudtee

Uuringud käivad

Wrocław – Praha

Piiriülene

Raudtee

Uuringud

Nowa Sól – Hradec Králové

Piiriülene

Maantee

Tööd

Brno – AT piir

Piiriülene

Maantee

Uuendamine

Budapest – Zvolen

Piiriülene

Maantee

Uuendamine

Budapest – SRB piir

Piiriülene

Raudtee

Uuringud

Botnia koridor: Lulea – Oulu

Piiriülene

Raudtee

Uuringud ja tööd

Iasi – MD piir

Piiriülene

Raudtee

Uuringud käivad; tööd

Suceava –UK piir

Piiriülene

Raudtee

Uuringud ja tööd

Prioriteetsed projektid otsuse nr 661/2010/EL III lisa kohaselt (Praha – Linz, uus suure läbilaskevõimega raudtee: Kesk-Püreneede ülene ühendus, „Raudne Rein” (Rheidt –Antwerpen))

Piiriülene

Raudtee

Uuringud käivad

Targu Neamt–Ungheni

Piiriülene

Maantee

Uuendamine

Marijampolė –Kybartai (Leedu-Venemaa piir)

Piiriülene

Maantee

Uuendamine

Vilnius–LT/BY piir

Piiriülene

Maantee

Uuendamine

Ioannina – Kakavia (EL/AL piir)

Piiriülene

Maantee

Uuringud

Kleidi – Polikastro – Evzonoi (EL/FYROM piir)

Piiriülene

Maantee

Uuendamine

Serres – Promahonas – EL/BG piir

Piiriülene

Maantee

Tööd käivad

Alexandroupoli – Kipoi, EL/TR piir

Piiriülene

Maantee

Uuringud ja tööd

Dubrovnik – HR/ME piir

Piiriülene

Maantee

Tööd

Kędzierzyn Koźle – Chałupki-granica

Piiriülene

Raudtee

Tööd

A Coruña - Vigo - Palencia

Gijón - Palencia

Kitsaskoht

Raudtee, meremagistraal

Käimasolevad tööd (sealhulgas sadamad ja mitmeliigilise transpordi platvormid)

Frankfurt – Fulda – Erfurt – Berliin

Kitsaskoht

Raudtee

Uuringud

Rail Egnatia

Kitsaskoht

Raudtee

Uuringud käivad

Sundsvall – Umea – Lulea

Kitsaskoht

Raudtee

Uuringud ja tööd

Zagreb – SR piir

Kitsaskoht

Raudtee

Uuringud ja tööd

A Coruña – Madrid (reisijateveo kiirliin)

Kitsaskoht

Raudtee

Tööd käivad

Stockholm – Gävle – Sundsvall

Muu põhivõrk

Raudtee

Tööd

Mjölby – Hallsberg – Gävle

Muu põhivõrk

Raudtee

Tööd

Botnia – Kiruna – NO piir

Muu põhivõrk

Raudtee

Uuringud ja tööd

Milford Haven – Swansea – Cardiff

Muu põhivõrk

Raudtee

Uuendamine

Raudteeühendus Shannon Foynes - Limerick ristmik

Muu põhivõrk

Raudtee

Uuringud

Kiirliin 2 (High Speed 2)

Muu põhivõrk

Raudtee

Uuringud ja tööd seoses London - Midlands kiirraudteeliiniga

UA piir – Kraków – Katowice – Wrocław – Dresden

Muu põhivõrk

Raudtee

Tööd

Riia – RU/BY piir

Muu põhivõrk

Raudtee

Uuendamine

Vilnius – BY piir

Muu põhivõrk

Raudtee

Uuendamine, ühendus lennuväljaga

Kybartai – Kaunas

Muu põhivõrk

Raudtee

Uuendamine

Tallinn – Tartu – Koidula – RU piir

Muu põhivõrk

Raudtee

Uuendamine

Marseille – Toulon – Nice – Ventimiglia – Genova

Muu põhivõrk

Raudtee

Kiirliinidega seotud uuringud

Bordeaux – Toulouse

Muu põhivõrk

Raudtee

Kiirliinidega seotud uuringud

Helsingi – Oulu

Muu põhivõrk

Raudtee

Lõikude uuendamine

Bilbao – Pamplona – Zaragoza – Sagunto

Muu põhivõrk

Raudtee

Uuringud ja tööd

Brunsbüttel - Kiel (Põhja- ja Baltimere kanal)

Muu põhivõrk

Siseveed

Navigatsioonistaatuse optimeerimine

Cardiff - Bristol - London

Muu põhivõrk

Raudtee

Uuendamine, sealhulgas Crossrail

Alba-Iulia – Turda – Dej – Suceava – Pașcani – Iași

Muu põhivõrk

Raudtee

Uuringud ja tööd

București - Buzău

Muu põhivõrk

Raudtee

Sadamataristu täiustamine ja parandamine ning ühendus maismaaga;

Ruhri piirkond – Münster – Osnabrück – Hamburg

Muu põhivõrk

Raudtee

Lõigu Münster – Lünen uuendamine (kaherööpmeline)

Nantes - Tours - Lyon

Muu põhivõrk

Raudtee

Uuringud ja tööd

Ploiești-Suceava

Muu põhivõrk

Raudtee

Uuringud

Iràkleio

Muu põhivõrk

Lennujaam, kombineeritud transporditaristu / süsteemid

Uuringud ja ehitustööd, taristu ja mitmeliigilise transpordi ühenduste uuendamine ja arendamine

Huelva – Sevilla

Muu põhivõrk

Raudtee

Tööd käivad

Fredericia-Frederikshavn

Muu põhivõrk

Raudtee

Uuendamine, sealhulgas elektriseadeldiste paigaldamine

Barcelona – Valencia – Livorno

Muu põhivõrk

Meremagistraalid

Uuendamine

II   OSA

ENERGIASEKTORI TARISTU PRIORITEETSETE KORIDORIDE JA VALDKONDADE LOETELU

1.   Pririteetsed elektrikoridorid

| 1) | Põhjamere elektrivõrk (NSOG): Arendada Põhjameres, Iiri meres, La Manche'i väinas, Läänemeres ja neid ümbritsevates vetes paiknevat integreeritud elektrivõrku elektri transportimiseks taastuvatest avamere energiaallikatest tarbimiskeskustesse ja salvestuskohtadesse ning riikidevahelise elektrikaubanduse laiendamiseks.
  Asjaomased liikmesriigid: Belgia, Iirimaa, Luksemburg, Madalmaad, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Taani, Ühendkuningriik; |
| --- | --- |

1)

Põhjamere elektrivõrk (NSOG): Arendada Põhjameres, Iiri meres, La Manche'i väinas, Läänemeres ja neid ümbritsevates vetes paiknevat integreeritud elektrivõrku elektri transportimiseks taastuvatest avamere energiaallikatest tarbimiskeskustesse ja salvestuskohtadesse ning riikidevahelise elektrikaubanduse laiendamiseks.

Asjaomased liikmesriigid: Belgia, Iirimaa, Luksemburg, Madalmaad, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Taani, Ühendkuningriik;

| 2) | Põhja-lõuna ühendatud gaasivõrgud Lääne-Euroopas: kõnealuse piirkonna liikmesriikide võrkude vahelised ühendused ja ühendused Vahemere-äärse piirkonnaga, sealhulgas Pürenee poolsaarega eelkõige taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri võrku integreerimiseks ja riigisiseste võrgutaristute täiustamine, et kiiremini integreerida piirkonna turud.
  Asjaomased liikmesriigid: Austria, Belgia, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Malta, Portugal, Prantsusmaa, Saksamaa, Ühendkuningriik; |
| --- | --- |

2)

Põhja-lõuna ühendatud gaasivõrgud Lääne-Euroopas: kõnealuse piirkonna liikmesriikide võrkude vahelised ühendused ja ühendused Vahemere-äärse piirkonnaga, sealhulgas Pürenee poolsaarega eelkõige taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri võrku integreerimiseks ja riigisiseste võrgutaristute täiustamine, et kiiremini integreerida piirkonna turud.

Asjaomased liikmesriigid: Austria, Belgia, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Malta, Portugal, Prantsusmaa, Saksamaa, Ühendkuningriik;

| 3) | Põhja-lõuna ühendatud elektrivõrgud Ida-Euroopa kesk- ja lõunaosas: Tugevdada põhja-lõuna- ja ida-läänesuunalisi ühendusi ja siseliine siseturu väljakujundamiseks ning taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri integreerimiseks.
  Asjaomased liikmesriigid: Austria, Bulgaaria, Horvaatia, Itaalia, Kreeka, Küpros, Poola, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik, Ungari; |
| --- | --- |

3)

Põhja-lõuna ühendatud elektrivõrgud Ida-Euroopa kesk- ja lõunaosas: Tugevdada põhja-lõuna- ja ida-läänesuunalisi ühendusi ja siseliine siseturu väljakujundamiseks ning taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri integreerimiseks.

Asjaomased liikmesriigid: Austria, Bulgaaria, Horvaatia, Itaalia, Kreeka, Küpros, Poola, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik, Ungari;

| 4) | Läänemere energiaturu elektrivõrkude ühendamise kava: Arendada välja Läänemeremaade võrkudevahelised ühendused ja vastavalt täiustada riigisiseseid võrgutaristuid, et kõrvaldada Läänemeremaade eraldatus ning kiiremini integreerida piirkonna turud.
  Asjaomased liikmesriigid: Eesti, Leedu, Läti, Poola, Rootsi, Saksamaa, Soome, Taani. |
| --- | --- |

4)

Läänemere energiaturu elektrivõrkude ühendamise kava: Arendada välja Läänemeremaade võrkudevahelised ühendused ja vastavalt täiustada riigisiseseid võrgutaristuid, et kõrvaldada Läänemeremaade eraldatus ning kiiremini integreerida piirkonna turud.

Asjaomased liikmesriigid: Eesti, Leedu, Läti, Poola, Rootsi, Saksamaa, Soome, Taani.

2.   Prioriteetsed gaasikoridorid

| 1) | Põhja-lõuna ühendatud gaasivõrgud Lääne-Euroopas: Suurendada Lääne-Euroopa põhja-lõunasuunaliste gaasivoogude võrkudevahelise ühendamise võimsust tarneteede mitmekesistamiseks ja gaasi lühiajalise väljundvõimsuse suurendamiseks.
  Asjaomased liikmesriigid: Belgia, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Malta, Portugal, Prantsusmaa, Saksamaa, Taani, Ühendkuningriik; |
| --- | --- |

1)

Põhja-lõuna ühendatud gaasivõrgud Lääne-Euroopas: Suurendada Lääne-Euroopa põhja-lõunasuunaliste gaasivoogude võrkudevahelise ühendamise võimsust tarneteede mitmekesistamiseks ja gaasi lühiajalise väljundvõimsuse suurendamiseks.

Asjaomased liikmesriigid: Belgia, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Malta, Portugal, Prantsusmaa, Saksamaa, Taani, Ühendkuningriik;

| 2) | Põhja-lõuna ühendatud gaasivõrgud Ida-Euroopa kesk- ja lõunaosas: gaasitaristu Läänemere piirkonna, Aadria ja Egeuse mere piirkonna, Vahemere idapiirkonna ja Musta mere piirkonna vaheliste ning siseste piirkondlike ühenduste jaoks ning gaasitarnete mitmekesistamiseks ja varustuskindluse suurendamiseks.
  Asjaomased liikmesriigid: Austria, Bulgaaria, Horvaatia, Itaalia, Kreeka, Küpros, Poola, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik, Ungari; |
| --- | --- |

2)

Põhja-lõuna ühendatud gaasivõrgud Ida-Euroopa kesk- ja lõunaosas: gaasitaristu Läänemere piirkonna, Aadria ja Egeuse mere piirkonna, Vahemere idapiirkonna ja Musta mere piirkonna vaheliste ning siseste piirkondlike ühenduste jaoks ning gaasitarnete mitmekesistamiseks ja varustuskindluse suurendamiseks.

Asjaomased liikmesriigid: Austria, Bulgaaria, Horvaatia, Itaalia, Kreeka, Küpros, Poola, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik, Ungari;

| 3) | Lõunapoolne gaasikoridor: Gaasi ülekandmine liitu Kaspia mere piirkonnast, Kesk-Aasiast, Lähis-Idast ja Vahemere idapiirkonnast, et mitmekesistada gaasitarneid.
  Asjaomased liikmesriigid: Austria, Bulgaaria, Horvaatia, Itaalia, Kreeka, Küpros, Poola, Prantsusmaa, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik, Ungari; |
| --- | --- |

3)

Lõunapoolne gaasikoridor: Gaasi ülekandmine liitu Kaspia mere piirkonnast, Kesk-Aasiast, Lähis-Idast ja Vahemere idapiirkonnast, et mitmekesistada gaasitarneid.

Asjaomased liikmesriigid: Austria, Bulgaaria, Horvaatia, Itaalia, Kreeka, Küpros, Poola, Prantsusmaa, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik, Ungari;

| 4) | Läänemere energiaturu gaasivõrkude ühendamise kava: gaasitaristu, et lõpetada Baltimaade ja Soome eraldatus ning nende sõltuvus ühest tarnijast, täiustada vastavalt riigisiseseid võrgutaristuid ning mitmekesistada gaasitarneid ja suurendada varustuskindlust Läänemere piirkonnas.
  Asjaomased liikmesriigid: Eesti, Leedu, Läti, Poola, Rootsi, Saksamaa, Soome, Taani. |
| --- | --- |

4)

Läänemere energiaturu gaasivõrkude ühendamise kava: gaasitaristu, et lõpetada Baltimaade ja Soome eraldatus ning nende sõltuvus ühest tarnijast, täiustada vastavalt riigisiseseid võrgutaristuid ning mitmekesistada gaasitarneid ja suurendada varustuskindlust Läänemere piirkonnas.

Asjaomased liikmesriigid: Eesti, Leedu, Läti, Poola, Rootsi, Saksamaa, Soome, Taani.

3.   Prioriteetsed valdkonnad

| 1) | Nutivõrkude kasutuselevõtt: nutivõrgu tehnoloogia kasutuselevõtt kogu liidus, et tõhusalt integreerida kõigi elektrivõrguga ühendatud kasutajate käitumine ja tegevus, eelkõige suurte elektrikoguste tootmine taastuvatest või hajutatud energiaallikatest ja tarbijate nõudlusele reageering.
  Asjaomased liikmesriigid: kõik; |
| --- | --- |

1)

Nutivõrkude kasutuselevõtt: nutivõrgu tehnoloogia kasutuselevõtt kogu liidus, et tõhusalt integreerida kõigi elektrivõrguga ühendatud kasutajate käitumine ja tegevus, eelkõige suurte elektrikoguste tootmine taastuvatest või hajutatud energiaallikatest ja tarbijate nõudlusele reageering.

Asjaomased liikmesriigid: kõik;

| 2) | Elektrikiirteed: esimese elektrienergia ülekande kiirtee rajamine 2020. aastaks, et luua kogu liidus elektrienergia ülekande kiirteede süsteem, mis on võimeline:






  a) | mahutama tuuleenergia järjest suurenevat ülejääki Põhjamere ja Läänemere piirkonnas ja nende lähiümbruses ning suurendama elektritootmist taastuvatest energiaallikatest Ida- ja Lõuna-Euroopas ning samuti Põhja-Aafrikas; |
| --- | --- | --- |

2)

Elektrikiirteed: esimese elektrienergia ülekande kiirtee rajamine 2020. aastaks, et luua kogu liidus elektrienergia ülekande kiirteede süsteem, mis on võimeline:

a)

mahutama tuuleenergia järjest suurenevat ülejääki Põhjamere ja Läänemere piirkonnas ja nende lähiümbruses ning suurendama elektritootmist taastuvatest energiaallikatest Ida- ja Lõuna-Euroopas ning samuti Põhja-Aafrikas;

| b) | ühendama need uued tootmissõlmed suure hoiustusvõimsusega Põhjamaades, Alpides ja muudes piirkondades ning suurte tarbimiskeskustega, ja |
| --- | --- |

b)

ühendama need uued tootmissõlmed suure hoiustusvõimsusega Põhjamaades, Alpides ja muudes piirkondades ning suurte tarbimiskeskustega, ja

| c) | tulema toime järjest muutuvamate ja detsentraliseeritumate elektritarnete ning paindlikuma elektrinõudlusega. |
| --- | --- |

c)

tulema toime järjest muutuvamate ja detsentraliseeritumate elektritarnete ning paindlikuma elektrinõudlusega.

Asjaomased liikmesriigid: kõik;

| 3) | Riikidevaheline CO2 transpordivõrk: transpordi taristu arendamine liikmesriikide vahel ning ümbritsevate kolmandate riikidega CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia kasutuselevõtuks.
  Asjaomased liikmesriigid: kõik. |
| --- | --- |

3)

Riikidevaheline CO2 transpordivõrk: transpordi taristu arendamine liikmesriikide vahel ning ümbritsevate kolmandate riikidega CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia kasutuselevõtuks.

Asjaomased liikmesriigid: kõik.

III   OSA

RAHASTAMISVAHENDITE TINGIMUSED JA KORD

Eesmärk ja põhjendused

Euroopa ühendamise rahastu rahastamisvahendite eesmärk on lihtsustada taristuprojektide juurdepääsu projektide finantseerimisele ja ettevõtete rahastamise vormidele, kasutades liidu rahastamist finantsvõimendusena.

Rahastamisvahenditega aidatakse rahastada selge liidu lisaväärtusega ühishuviprojekte ja hõlbustatakse erasektori suuremat osalust selliste projektide pikaajalises rahastamises transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektoris, sealhulgas lairibavõrkude sektoris.

Rahastamisvahenditega toetatakse keskpika perioodi ja pikaajalise rahastamisvajadustega projekte ning need suurendavad kasu turumõju, haldustõhususe ja ressursikasutuse seisukohast.

Rahastamisvahendite abil antakse taristuvaldkonna sidusrühmadele, nagu rahastajad, riigiasutused, taristuettevõtjad, ehitusfirmad ja käitajad, ühtsed turule suunatud liidu rahalise abi vahendid.

Rahastamisvahendid koosnevad alljärgnevast:

| a) | vahend laenude ja tagatiste jaoks koos riskijagamise instrumentidega ning projektivõlakirjade puhul krediidikvaliteedi parandamise mehhanismiga („võlainstrument”) ning |
| --- | --- |

a)

vahend laenude ja tagatiste jaoks koos riskijagamise instrumentidega ning projektivõlakirjade puhul krediidikvaliteedi parandamise mehhanismiga („võlainstrument”) ning

| b) | vahend omakapitali jaoks („omakapitaliinstrument”), |
| --- | --- |

b)

vahend omakapitali jaoks („omakapitaliinstrument”),

mis aitavad ületada turupiiranguid, parandades taristuinvesteeringute rahastamist ja/või riskiprofiile. See omakorda suurendab ettevõtete ja muude abisaajate juurdepääsu laenudele, tagatistele, omakapitalile ja teistele erasektori rahastamise vormidele.

Komisjon teostab enne võla- ja omakapitaliinstrumendi kavandamise lõpuleviimist määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 kooskõlas eelhindamise. Kui see on asjakohane, võetakse selles arvesse olemasolevate võrreldavate rahastamisvahendite hinnanguid.

I.   Võlainstrument

1.   Üldsätted

Võlainstrumendi eesmärk on aidata korvata Euroopa võlakapitaliturgude toimimise puudujäägid, andes laenuvahenditega rahastamise käsutusse riskijagamise instrumendi. Laenuvahenditega rahastamist pakuvad volitatud üksused või sihtotstarbelised investeerimisvahendid kõrgema nõudeõiguse järguga ja allutatud võla või tagatisena.

Võlainstrument koosneb laenude ja tagatiste riskijagamise instrumendist ning projektivõlakirjade algatusest. Projekti arendajad võivad samuti taotleda omakapitalivahenditega rahastamist omakapitaliinstrumendi alusel.

a.   Laenude ja tagatiste riskijagamise instrument

Laenude ja tagatiste riskijagamise instrument kavandatakse eesmärgiga luua volitatud üksustes täiendav riskivõime. Tänu sellele saavad volitatud üksused pakkuda projektidele ja ettevõtetele pika- ja lühiajalist allutatud ja kõrgema nõudeõiguse järguga laenu, et hõlbustada projekti arendajate juurdepääsu pankadepoolsele rahastamisele. Kui laenuvahenditega rahastamine on allutatud, rahuldatakse selle nõuded pärast kõrgema nõudeõiguse järguga laenuvahenditest tulenevate nõuete rahuldamist, kuid enne omakapitalist ning omakapitaliga seonduvast rahastamisest tulenevate nõuete täitmist.

Lühiajaliste allutatud laenuvahenditega rahastamise maht ei ületa 30 % emiteeritud kõrgema nõudeõiguse järguga laenuvahendite kogumahust.

Võlainstrumendi raames kõrgema nõudeõiguse järguga laenuvahenditega rahastamise maht ei tohi ületada 50 % kõrgema nõudeõiguse järguga laenuvahendite kogumahust, mida pakub volitatud üksus või sihtotstarbeline investeerimisvahend.

b.   Projektivõlakirjade algatus

Projektivõlakirjade riskijagamise instrument kavandatakse kui allutatud laenuvahenditega rahastamine, et hõlbustada rahastamise saamist projektiettevõtete jaoks, kes suurendavad kõrgema nõudeõiguse järguga võlga võlakirjade vormis. Selle krediidikvaliteedi parandamise vahendi abil aidatakse kõrgema nõudeõiguse järguga laenuvahenditele saada investeerimisjärgu krediidireitingut.

Selle nõuded rahuldatakse pärast kõrgema nõudeõiguse järguga laenuvahenditest tulenevate nõuete rahuldamist, kuid enne omakapitalist ning omakapitaliga seonduvast rahastamisest tulenevate nõuete täitmist.

Allutatud laenuvahenditega rahastamise maht ei ületa 30 % emiteeritud kõrgema nõudeõiguse järguga laenuvahendite kogumahust.

2.   Finantsparameetrid ja -võimendus

Riski- ja tulujagamisparameetrid määratakse nii, et suudetakse saavutada konkreetsed poliitikaeesmärgid, sealhulgas suunatus konkreetsetele projektikategooriatele, ent samal ajal säilitatakse võlainstrumendi turule orienteeritud olemus.

Võlainstrumendi oodatav finantsvõimendus – määratletud kui kogurahastamine (st liidu toetus koos muudest rahastamisallikatest pärit vahenditega) jagatuna liidu toetusega – jääb eelduste kohaselt 6 ja 15 vahele, olenevalt kaasatud toimingute liigist (riski tase, sihtabisaajad ja asjaomane võlavahend, mida kasutati).

3.   Kombineerimine muude rahastamisallikatega

Kui määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 sätestatud eeskirjadest ja ja asjakohasest õiguslikust alusest ei tulene teisiti, võib võlainstrumendi raames antud rahastamist kombineerida muude eraldatud eelarvetoetustega, mis on järgmised:

| a) | Euroopa ühendamise rahastu muud osad; |
| --- | --- |

a)

Euroopa ühendamise rahastu muud osad;

| b) | muud vahendid, programmid ja eelarveread liidu eelarves; |
| --- | --- |

b)

muud vahendid, programmid ja eelarveread liidu eelarves;

| c) | liikmesriigid, sealhulgas piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused, kes soovivad eraldada oma vahendeid või ühtekuuluvuspoliitika vahenditest saadaolevaid vahendeid ilma instrumendi olemust muutmata. |
| --- | --- |

c)

liikmesriigid, sealhulgas piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused, kes soovivad eraldada oma vahendeid või ühtekuuluvuspoliitika vahenditest saadaolevaid vahendeid ilma instrumendi olemust muutmata.

4.   Rakendamine

Volitatud üksused

Volitatud üksused valitakse kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012.

Eelarve kaudse täitmise raames võib volitatud üksustele anda rakendamiseks otsesed volitused. Kui instrumente rakendatakse otseste volituste alusel (st eelarve kaudse täitmise raames), haldavad volitatud üksused võlainstrumendile antavat liidu toetust ja nad on riskide jagamise partnerid.

Lisaks võib ette näha sihtotstarbeliste investeerimisvahendite loomise, eesmärgiga koondada kokku mitme investori toetused. Liidu toetus võib olla allutatud muude investorite toetusele.

Kavandamine ja rakendamine

Kavandamisel lähtutakse määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 sätestatud rahastamisvahendeid käsitlevatest üldistest sätetest.

Võlainstrumendi rakendamise üksikasjalikud tingimused, sealhulgas selle järelevalve ja kontroll, sätestatakse komisjoni ja vastava volitatud üksuse vahelises lepingus, võttes arvesse käesoleva lisa ja määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 sätteid.

Usalduskonto

Volitatud üksus avab usalduskonto, millel hoitakse liidu toetust ja sellelt teenitud tulu.

5.   Liidu toetuse kasutamine

Liidu toetust kasutatakse selleks, et:

| a) | moodustada riskieraldised; |
| --- | --- |

a)

moodustada riskieraldised;

| b) | katta kokkulepitud tasud ja kulud, mis on seotud võlainstrumendi loomise ja haldamisega, sealhulgas selle hindamise ja programmi toetavate meetmetega, ning mis on kindlaks määratud kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 ja turutavaga. Volitatud üksusele makstavad tulemuspõhised ja haldustasud ei ole suuremad kui vastavalt 3 % ja 2 % liidu toetusest, mida kasutatakse üksiktoimingute jaoks, lähtudes kulupõhisest metoodikast, mille suhtes komisjon ja volitatud üksused on kokku leppinud, ning |
| --- | --- |

b)

katta kokkulepitud tasud ja kulud, mis on seotud võlainstrumendi loomise ja haldamisega, sealhulgas selle hindamise ja programmi toetavate meetmetega, ning mis on kindlaks määratud kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 ja turutavaga. Volitatud üksusele makstavad tulemuspõhised ja haldustasud ei ole suuremad kui vastavalt 3 % ja 2 % liidu toetusest, mida kasutatakse üksiktoimingute jaoks, lähtudes kulupõhisest metoodikast, mille suhtes komisjon ja volitatud üksused on kokku leppinud, ning

| c) | otseselt seotud programmi toetavate meetmete jaoks. |
| --- | --- |

c)

otseselt seotud programmi toetavate meetmete jaoks.

6.   Hinnakujundus, riskide ja tulude jagamine

Võlainstrumentide hind, mida abisaaja peab maksma, määratakse kindlaks kooskõlas volitatud üksuste või sihtotstarbeliste investeerimisvahendite asjakohaste eeskirjade ja kriteeriumidega ning parima turutavaga.

Volitatud üksustele antud otseste volitustega seoses kajastub riskijagamismudel sellise riskitasu asjakohases jagamises liidu ja volitatud üksuse vahel, mida volitatud üksus võtab oma laenuvõtjatelt.

Sihtotstarbeliste investeerimisvahenditega seoses kajastub riskijagamismudel sellise riskitasu asjakohases jagamises liidu ja muude investorite vahel, mida sihtotstarbeline investeerimisvahend võtab oma laenuvõtjatelt.

Olenemata valitud riskijagamismudelist võtab volitatud üksus alati osa kindlaksmääratud riskist ja kannab alati täielikult jääkriski.

Liidu eelarvega kaetud risk ei ole suurem kui 50 % sihtvõlaportfelli riskist võlainstrumendi raames. Riski 50 % ülempiiri kohaldatakse sihtotstarbeliste investeerimisvahendite kavandatud suuruse suhtes.

7.   Taotlus- ja heakskiitmismenetlus

Taotlused esitatakse vastavalt kas volitatud üksusele või sihtotstarbelisele investeerimisvahendile kooskõlas nende taotluste esitamise standardkorrale. Volitatud üksused ja sihtotstarbelised investeerimisvahendid kiidavad projektid heaks kooskõlas nende sisemenetlustega.

8.   Võlainstrumendi kehtivus

Komisjon võtab kohustused seoses võlainstrumendile antava liidu toetuse viimase osaga kõige hiljemalt 31. detsembril 2020. Volitatud üksused või sihtotstarbelised investeerimisvahendid kiidavad laenuvahenditega rahastamise lõplikult heaks hiljemalt 31. detsembriks 2022.

9.   Kehtivuse kaotamine

Võlainstrumendile eraldatud liidu toetus makstakse asjakohasele usalduskontole tagasi, kui laenuvahenditega rahastamine kaotab kehtivuse või kui laenuvahendid lunastatakse. Usalduskontol säilitatakse piisavad vahendid, et katta võlainstrumendiga seotud tasud või riskid kuni selle kehtivuse kaotamiseni.

10.   Aruandlus

Komisjon ja volitatud üksus lepivad kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 lepingus kokku võlainstrumendi rakendamise kohta aruannete esitamise meetodid.

Ühtlasi esitab komisjon volitatud üksuste toetusel Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal kuni 2023. aastani aruande, milles käsitletakse rakendamist, valitsevaid turutingimusi instrumendi kasutamiseks, ajakohastatud ja kavandatud projekte, sealhulgas teabe menetluse eri etappides olevate projektide kohta, kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 140 lõikega 8, järgides samas konfidentsiaalsus- ja tundlikku turuteavet käsitlevaid nõudeid.

11.   Järelevalve, kontroll ja hindamine

Komisjon teostab võlainstrumendi rakendamise üle järelevalvet, kaasa arvatud kohapealsete kontrollide kaudu, kui see on asjakohane, ning teostab kontrolli vastavalt määrusele (EL, Euratom) nr 966/2012.

12.   Toetavad meetmed

Võlainstrumendi rakendamist võib toetada mitme kaasneva meetmega. Need võivad muude meetmete hulgas olla tehniline ja finantsabi, kapitali pakkujate teadlikkuse tõstmise meetmed ning erainvestorite huvi äratamise skeemid.

Euroopa Investeerimispank annab Euroopa Komisjoni või asjaomase liikmesriigi taotluse korral tehnilist abi, sealhulgas finantskorraldusega seoses, ühishuviprojektidele, sealhulgas sellistele, millega rakendatakse lisa I osas loetletud põhivõrgukoridore. Tehniline abi hõlmab samuti riigiasutuste toetamist, et arendada välja asjakohane institutsiooniline suutlikkus.

II.   Omakapitaliinstrument

1.   Üldsätted

Omakapitaliinstrumendi eesmärk on aidata korvata Euroopa kapitaliturgudest tulenevad puudujäägid, pakkudes omakapitali- ja kvaasiomakapitali investeeringuid.

Liidu toetuse maksimumsummad on järgmised:

| — | 33 % sihtaktsiafondi suurusest või |
| --- | --- |

—

33 % sihtaktsiafondi suurusest või

| — | liidu kaasinvesteeringud projektis ei ole suuremad kui 30 % ettevõtte koguomakapitalist. |
| --- | --- |

—

liidu kaasinvesteeringud projektis ei ole suuremad kui 30 % ettevõtte koguomakapitalist.

Projekti arendajad võivad samuti taotleda laenuvahenditega rahastamist võlainstrumendi alusel.

2.   Finantsparameetrid ja -võimendus

Investeerimisparameetrid määratakse nii, et suudetakse saavutada konkreetsed poliitikaeesmärgid, sealhulgas suunatus konkreetsetele taristuprojektide kategooriatele, ent samal ajal säilitatakse selle instrumendi turule orienteeritud olemus.

Omakapitaliinstrumendi oodatav finantsvõimendus – määratletud kui kogurahastamine (st liidu toetus koos muudelt investoritelt saadud koguvahenditega) jagatuna liidu toetusega – jääb eelduste kohaselt keskmiselt 5 ja 10 vahele, olenevalt turu eripäradest.

3.   Kombineerimine muude rahastamisallikatega

Vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 ja asjakohase õigusliku aluse eeskirjadele võib omakapitaliinstrumendi raames antud rahastamist kombineerida muude eraldatud eelarvetoetustega, mis on järgmised:

| a) | Euroopa ühendamise rahastu muud osad; |
| --- | --- |

a)

Euroopa ühendamise rahastu muud osad;

| b) | muud vahendid, programmid ja eelarveread liidu eelarves ning |
| --- | --- |

b)

muud vahendid, programmid ja eelarveread liidu eelarves ning

| c) | liikmesriigid, sealhulgas piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused, kes soovivad eraldada oma vahendeid või ühtekuuluvuspoliitika vahenditest saadaolevaid vahendeid ilma instrumendi olemust muutmata. |
| --- | --- |

c)

liikmesriigid, sealhulgas piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused, kes soovivad eraldada oma vahendeid või ühtekuuluvuspoliitika vahenditest saadaolevaid vahendeid ilma instrumendi olemust muutmata.

4.   Rakendamine

Volitatud üksused

Volitatud üksused valitakse kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012.

Eelarve kaudse täitmise raames võib volitatud üksustele anda rakendamiseks otsesed volitused. Kui instrumente rakendatakse otseste volituste alusel (st eelarve kaudse täitmise raames), haldavad volitatud üksused omakapitaliinstrumendile antavat liidu toetust.

Lisaks võib ette näha sihtotstarbeliste investeerimisvahendite loomise, eesmärgiga koondada kokku mitme investori toetused. Liidu toetus võib olla allutatud muude investorite toetusele.

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib volitatud üksus selleks, et saavutada konkreetsed poliitikaeesmärgid, anda liidu toetust konkreetsele projektile kaasinvesteeringuna.

Kavandamine ja rakendamine

Kavandamisel lähtutakse määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 sätestatud rahastamisvahendeid käsitlevatest üldistest sätetest.

Omakapitaliinstrumendi rakendamise üksikasjalikud tingimused, sealhulgas selle järelevalve ja kontroll, sätestatakse komisjoni ja vastava volitatud üksuse vahelises lepingus, võttes arvesse käesoleva lisa ja määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 sätteid.

Usalduskonto

Volitatud üksus avab usalduskonto, millel hoitakse liidu toetust ja sellelt teenitud tulu.

5.   Liidu toetuse kasutamine

Liidu toetust kasutatakse selleks, et:

| a) | hankida investeeringuid omakapitali; |
| --- | --- |

a)

hankida investeeringuid omakapitali;

| b) | katta kokkulepitud tasud ja kulud, mis on seotud omakapitaliinstrumendi loomise ja haldamisega, sealhulgas selle hindamisega, ja mis on kindlaks määratud kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 ja turutavaga, ning |
| --- | --- |

b)

katta kokkulepitud tasud ja kulud, mis on seotud omakapitaliinstrumendi loomise ja haldamisega, sealhulgas selle hindamisega, ja mis on kindlaks määratud kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 ja turutavaga, ning

| c) | otseselt seotud programmi toetavate meetmete jaoks. |
| --- | --- |

c)

otseselt seotud programmi toetavate meetmete jaoks.

6.   Hinnakujundus, riskide ja tulude jagamine

Omakapitaliinvesteeringutest saadav tasu hõlmab tavapäraseid tulukomponente, mida saavad omakapitaliinvestorid, ning see sõltub aluseks olevate investeeringute tulemuslikkusest.

7.   Taotlus- ja heakskiitmismenetlus

Taotlused esitatakse vastavalt kas volitatud üksusele või sihtotstarbelisele investeerimisvahendile kooskõlas nende taotluste esitamise standardkorrale. Volitatud üksused ja sihtotstarbelised investeerimisvahendid kiidavad projektid heaks kooskõlas nende sisemenetlustega.

8.   Omakapitaliinstrumendi kehtivus

Komisjon võtab kohustused seoses omakapitaliinstrumendile antava liidu toetuse viimase osaga kõige hiljemalt 31. detsembril 2020. Volitatud üksused või sihtotstarbelised investeerimisvahendid kiidavad omakapitaliinvesteeringud lõplikult heaks hiljemalt 31. detsembriks 2022.

9.   Kehtivuse kaotamine

Omakapitaliinstrumendile eraldatud liidu toetus makstakse asjakohasele usalduskontole tagasi, kui investeeringutest väljutakse või kui nende tähtaeg jõuab muidu kätte. Usalduskontol säilitatakse piisavad vahendid, et katta omakapitaliinstrumendiga seotud tasud või riskid kuni selle kehtivuse kaotamiseni.

10.   Aruandlus

Komisjon ja volitatud üksus lepivad kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 lepingus kokku omakapitaliinstrumendi rakendamise kohta aruannete esitamise meetodid.

Ühtlasi esitab komisjon volitatud üksuste toetusel Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal kuni 2023. aastani rakendamist käsitleva aruande kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 140 lõikega 8.

11.   Järelevalve, kontroll ja hindamine

Komisjon teostab omakapitaliinstrumendi rakendamise üle järelevalvet, kaasa arvatud kohapealsete kontrollide kaudu, kui see on asjakohane, ning teostab kontrolli vastavalt määrusele (EL, Euratom) nr 966/2012.

12.   Toetavad meetmed

Omakapitaliinstrumendi rakendamist võib toetada mitme kaasneva meetmega. Need võivad muude meetmete hulgas olla tehniline ja finantsabi, kapitali pakkujate teadlikkuse tõstmise meetmed ning erainvestorite huvi äratamise skeemid.

IV   OSA

SOOVITUSLIKUD PROTSENDIMÄÄRAD KONKREETSETE TRANSPORDIEESMÄRKIDE JAOKS

Artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud eelarvevahendid, välja arvatud programmi rakendamist toetavatele meetmetele eraldatud vahendid eraldatakse artikli 4 lõike 2 punktis a määratletud konkreetsetele transpordieesmärkidele järgmiselt:

| a) | kitsaskohtade kõrvaldamine, raudtee koostalitlusvõime tõhustamine, puuduvate ühenduste rajamine ja eelkõige piiriüleste lõikude parendamine – 80 %; |
| --- | --- |

a)

kitsaskohtade kõrvaldamine, raudtee koostalitlusvõime tõhustamine, puuduvate ühenduste rajamine ja eelkõige piiriüleste lõikude parendamine – 80 %;

| b) | säästvate ja tõhusate transpordisüsteemide tagamine pikas perspektiivis, eesmärgiga valmistuda tulevasteks eeldatavateks transpordivoogudeks ja võimaldada kõigi transpordiliikide CO2-heite vähendamist uuenduslikele vähese CO2-heitega ja energiatõhusatele transporditehnoloogiatele ülemineku kaudu, optimeerides samal ajal ohutust –5 %; |
| --- | --- |

b)

säästvate ja tõhusate transpordisüsteemide tagamine pikas perspektiivis, eesmärgiga valmistuda tulevasteks eeldatavateks transpordivoogudeks ja võimaldada kõigi transpordiliikide CO2-heite vähendamist uuenduslikele vähese CO2-heitega ja energiatõhusatele transporditehnoloogiatele ülemineku kaudu, optimeerides samal ajal ohutust –5 %;

| c) | transpordiliikide integreerimise ja ühendamise optimeerimine ning transporditeenuste koostalitlusvõime suurendamine, tagades samas juurdepääsu transporditaristutele ning võttes arvesse SESARi süsteemi, RISi, VTMISi ja maanteesektori ITSi pardal asuvate komponentide suhtes kehtestatud ülemäära, millele on osutatud artikli 10 lõike 2 punkti b alapunktis vi–15 %. |
| --- | --- |

c)

transpordiliikide integreerimise ja ühendamise optimeerimine ning transporditeenuste koostalitlusvõime suurendamine, tagades samas juurdepääsu transporditaristutele ning võttes arvesse SESARi süsteemi, RISi, VTMISi ja maanteesektori ITSi pardal asuvate komponentide suhtes kehtestatud ülemäära, millele on osutatud artikli 10 lõike 2 punkti b alapunktis vi–15 %.

Ühtekuuluvusfondist ümber paigutatavat 11 305 500 000 euro suurune summa kulutatakse täielikult põhivõrgu rakendamise projektidele või projektidele ja horisontaalsetele prioriteetidele, mis on kindlaks määratud käesoleva lisa I osas.

V   OSA

ÜLDISTE SUUNISTE LOETELU, MIDA VÕETAKSE ARVESSE RAHALISE ABI ANDMISE KRITEERIUMIDE KEHTESTAMISEL

Kooskõlas artikli 17 lõikega 5 rahalise abi andmise kriteeriumide kehtestamisel võetakse arvesse vähemalt järgmisi üldiseid suuniseid:

| a) | meetme küpsus projekti väljatöötamisel; |
| --- | --- |

a)

meetme küpsus projekti väljatöötamisel;

| b) | kavandatava rakenduskava usaldusväärsus; |
| --- | --- |

b)

kavandatava rakenduskava usaldusväärsus;

| c) | asjakohasel juhul liidu toetuse stimuleeriv mõju avaliku ja erasektori investeeringutele; |
| --- | --- |

c)

asjakohasel juhul liidu toetuse stimuleeriv mõju avaliku ja erasektori investeeringutele;

| d) | vajadus saada üle finantstakistustest, näiteks turupoolse rahastamise puudumisest; |
| --- | --- |

d)

vajadus saada üle finantstakistustest, näiteks turupoolse rahastamise puudumisest;

| e) | vajaduse korral majanduslik, sotsiaalne, kliima- ja keskkonnamõju ning juurdepääsetavus; |
| --- | --- |

e)

vajaduse korral majanduslik, sotsiaalne, kliima- ja keskkonnamõju ning juurdepääsetavus;

| f) | piiriülene mõõde, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

f)

piiriülene mõõde, kui see on asjakohane.

---

II LISA

„LISA

ESIALGSETE KAUBAVEOKORIDORIDE LOETELU

| | Liikmesriigid | Põhiliinid (1) | Kaubaveokoridoride rajamine: |
| --- | --- | --- | --- |
| „Rein – Alpid” | NL, BE, DE, IT | Zeebrugge-Antwerpen/Amsterdam/Vlissingen (2)/Rotterdam-Duisburg-[Basel]-Milan- Genova | Hiljemalt 10. novembriks 2013 |
| „Põhjameri – Vahemeri” | NL, BE, LU, FR, UK (2) | Glasgow (3)/Edinbourgh (3)/Southampton (3)/Felixstowe (3)-London (2)/Dunkerque (2)/Lille (2)/Liège (2)/Paris (2)/Amsterdam (2)-Rotterdam-Zeebrugge (2)/Antwerpen-Luxembourg-Metz-Dijon-Lyon/[Basel]-Marseille (2) | Hiljemalt 10. novembriks 2013 |
| „Skandinaavia – Vahemeri” | SE, DK, DE, AT, IT | Stockholm/[Oslo] (2)/Trelleborg (2)-Malmö-København-Hamburg-Innsbruck-Verona-La Spezia (2)/Livorno (2)/Ancona (2)/Taranto (2)/Augusta (2)/Palermo | Hiljemalt 10. novembriks 2015 |
| „Atlandi ookean” | PT, ES, FR, DE (2) | Sines-Lisboa/Leixões






  — | Madrid-Medina del Campo/ Bilbao/San Sebastian-Irun- Bordeaux-Pariis/Le Havre/Metz – Strasbourg (2)/Mannheim (2) |

Liikmesriigid

Põhiliinid (1)

Kaubaveokoridoride rajamine:

„Rein – Alpid”

NL, BE, DE, IT

Zeebrugge-Antwerpen/Amsterdam/Vlissingen (2)/Rotterdam-Duisburg-[Basel]-Milan- Genova

Hiljemalt 10. novembriks 2013

„Põhjameri – Vahemeri”

NL, BE, LU, FR, UK (2)

Glasgow (3)/Edinbourgh (3)/Southampton (3)/Felixstowe (3)-London (2)/Dunkerque (2)/Lille (2)/Liège (2)/Paris (2)/Amsterdam (2)-Rotterdam-Zeebrugge (2)/Antwerpen-Luxembourg-Metz-Dijon-Lyon/[Basel]-Marseille (2)

Hiljemalt 10. novembriks 2013

„Skandinaavia – Vahemeri”

SE, DK, DE, AT, IT

Stockholm/[Oslo] (2)/Trelleborg (2)-Malmö-København-Hamburg-Innsbruck-Verona-La Spezia (2)/Livorno (2)/Ancona (2)/Taranto (2)/Augusta (2)/Palermo

Hiljemalt 10. novembriks 2015

„Atlandi ookean”

PT, ES, FR, DE (2)

Sines-Lisboa/Leixões

—

Madrid-Medina del Campo/ Bilbao/San Sebastian-Irun- Bordeaux-Pariis/Le Havre/Metz – Strasbourg (2)/Mannheim (2)

Sines-Elvas/Algeciras

Hiljemalt 10. novembriks 2013

„Läänemeri - Aadria meri”

PL, CZ, SK, AT, IT, SI

Swinoujscie (2)/Gdynia-Katowice-Ostrava/Žilina-Bratislava/Wien/Klagenfurt-Udine-Veneetsia/ Trieste/ /Bologna/Ravenna

Graz-Maribor-Ljubljana-Koper/Trieste

Hiljemalt 10. novembriks 2015

„Vahemere piirkonna riigid”

ES, FR, IT, SI, HU, HR (2)

Almería-Valencia/Algeciras/Madrid-Zaragoza/Barcelona-Marseille-Lyon-Turin-Milan-Verona-Padua/Veneetsia-Trieste/Koper- Ljubljana-Budapest

Ljubljana (2)/Rijeka (2)-Zagreb (2)-Budapest-Zahony (Ungari-Ukraina piir)

Hiljemalt 10. novembriks 2013

„Ida/Vahemere idaosa”

CZ, AT, SK, HU, RO, BG, EL, DE (3)

| — | Bucureșt-ConstanțaBucurești |
| --- | --- |

—

Bucureșt-ConstanțaBucurești

Bremerhaven (3)/Wilhelmshaven (3)/Rostock (3)/Hamburg (3)-Praha-Viin/Bratislava-Budapest

| — | Vidin-Sofia-Burgas (3)/Svilengrad (3) (Bulgaaria-Türgi piir)/ Promachonas-Thessaloniki-Athína-Patras (3) |
| --- | --- |

—

Vidin-Sofia-Burgas (3)/Svilengrad (3) (Bulgaaria-Türgi piir)/ Promachonas-Thessaloniki-Athína-Patras (3)

Hiljemalt 10. novembriks 2013

„Põhjameri – Läänemeri” (4)

DE, NL, BE, PL, LT, LV (3), EE (3)

Wilhelmshaven (2)/Bremerhaven/Hamburg (2)/ Amsterdam (2)/Rotterdam/Antwerpen-Aachen/Berliin-Varssavi-Terespol (Poola-Valgevene piir)/Kaunas-Riia (3)-Tallinn (3)

Hiljemalt 10. novembriks 2015

„Rein- Doonau” (5)

FR, DE, AT, SK, HU, RO

Strasbourg-Mannheim-Frankfurt-Nürnberg-Wels

Strasbourg-Stuttgart-München-Salzburg-Wels- Wien-Bratislava-Budapest-Arad-Brașov/Craiova-București-ConstanțaBucurești

Čierna ja Tisou (Slovakkia-Ukraina piir)-Košice-Žilina-Horní Lideč-Praha-München/Nürnberg

Hiljemalt 10. novembriks 2020

---

(1)  „/” tähistab alternatiivseid liine. Kooskõlas TEN-T suunistega tuleks Atlandi ookeani ja Vahemere koridore tulevikus täiendada kaubaraudtee teljega Sines/Algeciras-Madrid-Pariis, mis ületab peatunneli kaudu Kesk-Püreneed.

1

(2)

2

| (+) | Ristiga märgitud teed + lisatakse vastavatesse koridoridesse hiljemalt kolm aastat pärast käesolevas tabelis sätestatud rajamise kuupäeva. Artikli 8 ja artikli 13 lõike 1 kohaselt määratletud olemasolevaid struktuure kohandatakse vastavates koridorides täiendavate liikmesriikide ja infrastruktuuri-ettevõtjate osalusel. Need kaasamised põhinevad turu-uuringutel ja neis võetakse arvesse olemasoleva reisijate- ja kaubaveo aspekte määruse artikli 14 lõikega 3. |
| --- | --- |

(+)

Ristiga märgitud teed + lisatakse vastavatesse koridoridesse hiljemalt kolm aastat pärast käesolevas tabelis sätestatud rajamise kuupäeva. Artikli 8 ja artikli 13 lõike 1 kohaselt määratletud olemasolevaid struktuure kohandatakse vastavates koridorides täiendavate liikmesriikide ja infrastruktuuri-ettevõtjate osalusel. Need kaasamised põhinevad turu-uuringutel ja neis võetakse arvesse olemasoleva reisijate- ja kaubaveo aspekte määruse artikli 14 lõikega 3.

+

(3)  Tärniga märgitud teed * lisatakse vastavatesse koridoridesse hiljemalt viis aastat pärast käesolevas tabelis sätestatud rajamise kuupäeva. Artikli 8 ja artikli 13 lõike 1 kohaselt määratletud olemasolevaid struktuure kohandatakse vastavates koridorides täiendavate liikmesriikide ja infrastruktuuri-ettevõtjate osalusel. Need kaasamised põhinevad turu-uuringutel ja neis võetakse arvesse olemasoleva reisijate- ja kaubaveo aspekte kooskõlas artikli 14 lõikega 3.

3

(4)

4

| (°) | Kuni Rail Baltica liini realiseerimiseni nominaalse rööpmelaiusega 1 435 mm, võetakse selle koridori rajamisel ja opereerimisel arvesse erineva rööpmelaiusega süsteemide eripära. |
| --- | --- |

(°)

Kuni Rail Baltica liini realiseerimiseni nominaalse rööpmelaiusega 1 435 mm, võetakse selle koridori rajamisel ja opereerimisel arvesse erineva rööpmelaiusega süsteemide eripära.

(5)

5

| (‡) | Selle koridori loomine põhineb turu-uuringutel ja selles võetakse arvesse olemasoleva reisijate- ja kaubaveo aspekte kooskõlas artikli 14 lõikega 3. Lõik Čierna ja Tisou (Slovakkia-Ukraina piir)-Košice-Žilina-Horní Lideč-Praha-München/Nürnberg rajatakse hiljemalt 10. novembriks 2013.” |
| --- | --- |

(‡)

Selle koridori loomine põhineb turu-uuringutel ja selles võetakse arvesse olemasoleva reisijate- ja kaubaveo aspekte kooskõlas artikli 14 lõikega 3. Lõik Čierna ja Tisou (Slovakkia-Ukraina piir)-Košice-Žilina-Horní Lideč-Praha-München/Nürnberg rajatakse hiljemalt 10. novembriks 2013.”

---