# Az Európai Unió L 298/2013

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2013.298.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 298 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 56. évfolyam2013. november 8. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2013.298.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 298

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

56. évfolyam2013. november 8.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 1106/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. november 5.) az Indiából származó rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről | 1 |
| | * | A Bizottság 1107/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. november 5.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Carne de Bravo do Ribatejo (OEM)] | 17 |
| | * | A Bizottság 1108/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. november 5.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Stromberger Pflaume (OEM)] | 19 |
| | * | A Bizottság 1109/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. november 5.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Melone Mantovano (OFJ)] | 21 |
| | * | A Bizottság 1110/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. november 5.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Queso Los Beyos (OFJ)] | 23 |
| | * | A Bizottság 1111/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. november 5.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Lietuviškas varškės sūris (OFJ)] | 25 |
| | * | A Bizottság 1112/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. november 5.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Pan de Alfacar (OFJ)] | 27 |
| | * | A Bizottság 1113/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. november 7.) a Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, a Lactobacillus buchneri DSM 22501, a Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, a Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 és a Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 tartalmú készítmények bármely állatfaj takarmányadalékaként történő engedélyezéséről (
  1
  ) | 29 |
| | * | A Bizottság 1114/2013/EU rendelete (2013. november 7.) az 1857/2006/EK rendeletnek az alkalmazási időszaka tekintetében történő módosításáról | 34 |
| | | A Bizottság 1115/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. november 7.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 36 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2013/640/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2013. november 7.) a Magas Szintű Transzlációs Klinikai Kutatás Európai Infrastruktúrájának európai kutatásiinfrastruktúra-konzorciumként (EATRIS ERIC) való létrehozásáról | 38 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 1106/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. november 5.) az Indiából származó rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

1

*

A Bizottság 1107/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. november 5.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Carne de Bravo do Ribatejo (OEM)]

17

*

A Bizottság 1108/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. november 5.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Stromberger Pflaume (OEM)]

19

*

A Bizottság 1109/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. november 5.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Melone Mantovano (OFJ)]

21

*

A Bizottság 1110/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. november 5.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Queso Los Beyos (OFJ)]

23

*

A Bizottság 1111/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. november 5.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Lietuviškas varškės sūris (OFJ)]

25

*

A Bizottság 1112/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. november 5.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Pan de Alfacar (OFJ)]

27

*

A Bizottság 1113/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. november 7.) a Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, a Lactobacillus buchneri DSM 22501, a Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, a Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 és a Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 tartalmú készítmények bármely állatfaj takarmányadalékaként történő engedélyezéséről (
  1
  )

Lactobacillus plantarum

Lactobacillus buchneri

Lactobacillus buchneri

Lactobacillus buchneri

Lactobacillus buchneri

1

29

*

A Bizottság 1114/2013/EU rendelete (2013. november 7.) az 1857/2006/EK rendeletnek az alkalmazási időszaka tekintetében történő módosításáról

34

A Bizottság 1115/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. november 7.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

36

HATÁROZATOK

2013/640/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2013. november 7.) a Magas Szintű Transzlációs Klinikai Kutatás Európai Infrastruktúrájának európai kutatásiinfrastruktúra-konzorciumként (EATRIS ERIC) való létrehozásáról

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 8.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/1

---

A TANÁCS 1106/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. november 5.)

az Indiából származó rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (a továbbiakban: alaprendelet) (1) és különösen annak 9. cikkére,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság által benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Ideiglenes intézkedések

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2013. május 3-án a 418/2013/EU rendelettel (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) (2) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából (a továbbiakban: az érintett ország) az Európai Unióba (a továbbiakban: az Unió) behozott rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2013. május 3-án a 418/2013/EU rendelettel (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) (2) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából (a továbbiakban: az érintett ország) az Európai Unióba (a továbbiakban: az Unió) behozott rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára.

| (2) | A vizsgálatot az Európai Vas- és Acélipari Szövetség (Eurofer, a továbbiakban: panaszos) által 2012. június 28-án, az egyes rozsdamentes acélhuzal-típusok teljes uniós gyártásának több mint 50 %-át kitevő uniós gyártók nevében benyújtott panasz nyomán indították meg. |
| --- | --- |

(2)

A vizsgálatot az Európai Vas- és Acélipari Szövetség (Eurofer, a továbbiakban: panaszos) által 2012. június 28-án, az egyes rozsdamentes acélhuzal-típusok teljes uniós gyártásának több mint 50 %-át kitevő uniós gyártók nevében benyújtott panasz nyomán indították meg.

| (3) | A párhuzamosan folytatott szubvencióellenes vizsgálat keretében a Bizottság a 419/2013/EU rendelettel (3) ideiglenes kiegyenlítő vámot és a 861/2013/EU rendelettel (4) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából származó rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára. |
| --- | --- |

(3)

A párhuzamosan folytatott szubvencióellenes vizsgálat keretében a Bizottság a 419/2013/EU rendelettel (3) ideiglenes kiegyenlítő vámot és a 861/2013/EU rendelettel (4) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából származó rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára.

2.   A vizsgálatban érintett felek

| (4) | A vizsgálat ideiglenes szakaszában az indiai exportáló gyártók és az uniós gyártók esetében került sor mintavételre. Az ideiglenes szakaszban a független importőrökre vonatkozóan is tervbe vették a mintavételt. A mintába felvett három importőr közül azonban két vállalat nem nyújtott be kitöltött kérdőívet, aminek következtében az importőrökre vonatkozó mintavételt nem lehetett elvégezni. A Bizottság ezért felhasználta az együttműködő importőrökről rendelkezésre álló valamennyi információt a végleges – különösen az uniós érdekre vonatkozó – megállapítások kialakításához. |
| --- | --- |

(4)

A vizsgálat ideiglenes szakaszában az indiai exportáló gyártók és az uniós gyártók esetében került sor mintavételre. Az ideiglenes szakaszban a független importőrökre vonatkozóan is tervbe vették a mintavételt. A mintába felvett három importőr közül azonban két vállalat nem nyújtott be kitöltött kérdőívet, aminek következtében az importőrökre vonatkozó mintavételt nem lehetett elvégezni. A Bizottság ezért felhasználta az együttműködő importőrökről rendelkezésre álló valamennyi információt a végleges – különösen az uniós érdekre vonatkozó – megállapítások kialakításához.

| (5) | Egy exportáló gyártó azt állította, hogy mivel nem használták fel a panaszban részt nem vevő személyek értékesítéseit az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár meghatározásához, az uniós gyártók kiválasztott mintája nem tekinthető reprezentatívnak. Az állítást elutasították, mert a minta az összes együttműködő uniós gyártótól érkezett válaszok alapján a helyzet megállapításának szakaszában a panasz iránt tanúsított támogatásuktól vagy annak hiányától függetlenül és a gyártási mennyiségek alapján került kiválasztásra. |
| --- | --- |

(5)

Egy exportáló gyártó azt állította, hogy mivel nem használták fel a panaszban részt nem vevő személyek értékesítéseit az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár meghatározásához, az uniós gyártók kiválasztott mintája nem tekinthető reprezentatívnak. Az állítást elutasították, mert a minta az összes együttműködő uniós gyártótól érkezett válaszok alapján a helyzet megállapításának szakaszában a panasz iránt tanúsított támogatásuktól vagy annak hiányától függetlenül és a gyártási mennyiségek alapján került kiválasztásra.

| (6) | Egy exportáló gyártó, aki egy uniós gyártóval állt kapcsolatban, ellenezte a panaszt és egyedi vizsgálatot kérelmezett, mivel alacsony exportmennyisége alapján nem került be az exportáló gyártók mintájába. Az alacsony gyártási mennyiségek miatt maga az uniós gyártó sem került be az uniós gazdasági ágazat mintájába. A Bizottság biztosította az egyedi vizsgálatot, de az exportáló gyártó visszavonta kérelmét. |
| --- | --- |

(6)

Egy exportáló gyártó, aki egy uniós gyártóval állt kapcsolatban, ellenezte a panaszt és egyedi vizsgálatot kérelmezett, mivel alacsony exportmennyisége alapján nem került be az exportáló gyártók mintájába. Az alacsony gyártási mennyiségek miatt maga az uniós gyártó sem került be az uniós gazdasági ágazat mintájába. A Bizottság biztosította az egyedi vizsgálatot, de az exportáló gyártó visszavonta kérelmét.

| (7) | Egyedi vizsgálatot hét olyan indiai exportáló gyártó kérelmezett, amely nem került be a mintába. Közülük ketten adtak választ a kérdőívekre, öten pedig nem. A két válaszadó gyártóból egy visszavonta az egyedi vizsgálatra irányuló kérelmét. A mintába felvett vállalatokon kívül tehát a Bizottság egy indiai exportáló gyártó kérelmét vizsgálta meg, nevezetesen:






  — | a KEI Industries Limited, Újdelhi-t (a továbbiakban: KEI). |
| --- | --- | --- |

(7)

Egyedi vizsgálatot hét olyan indiai exportáló gyártó kérelmezett, amely nem került be a mintába. Közülük ketten adtak választ a kérdőívekre, öten pedig nem. A két válaszadó gyártóból egy visszavonta az egyedi vizsgálatra irányuló kérelmét. A mintába felvett vállalatokon kívül tehát a Bizottság egy indiai exportáló gyártó kérelmét vizsgálta meg, nevezetesen:

—

a KEI Industries Limited, Újdelhi-t (a továbbiakban: KEI).

| (8) | Az ideiglenes szakaszban a mintába eredetileg felvett exportáló gyártók egyike sem nyújtott be kellőképp megbízható információkat, ezért a Bizottság az alaprendelet 18. cikkét alkalmazta. A Bizottság úgy határozott, hogy három vállalattal kibővíti a mintát az exportmennyiségeik miatt és mivel az eljárás megindítását követően kifejezték hajlandóságukat az együttműködésre. Ennek eredményeképp a Bizottság megvizsgálta a kitöltött kérdőíveket, és ellenőrző látogatásokat tett az alábbi indiai exportáló gyártók telephelyén:






  — | Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana, |
| --- | --- | --- |

(8)

Az ideiglenes szakaszban a mintába eredetileg felvett exportáló gyártók egyike sem nyújtott be kellőképp megbízható információkat, ezért a Bizottság az alaprendelet 18. cikkét alkalmazta. A Bizottság úgy határozott, hogy három vállalattal kibővíti a mintát az exportmennyiségeik miatt és mivel az eljárás megindítását követően kifejezték hajlandóságukat az együttműködésre. Ennek eredményeképp a Bizottság megvizsgálta a kitöltött kérdőíveket, és ellenőrző látogatásokat tett az alábbi indiai exportáló gyártók telephelyén:

—

Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana,

| — | Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra, |
| --- | --- |

—

Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra,

| — | Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra. |
| --- | --- |

—

Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra.

| (9) | A fentiektől eltekintve, az ideiglenes rendelet (4)–(7) és a (14) preambulumbekezdései megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(9)

A fentiektől eltekintve, az ideiglenes rendelet (4)–(7) és a (14) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.

3.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (10) | Az ideiglenes rendelet (20) preambulumbekezdésének megfelelően a dömping és a kár vizsgálata a 2011. április 1-jétől2012. március 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) vonatkozott. A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2009. január 1-je és 2012. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(10)

Az ideiglenes rendelet (20) preambulumbekezdésének megfelelően a dömping és a kár vizsgálata a 2011. április 1-jétől2012. március 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) vonatkozott. A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2009. január 1-je és 2012. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

4.   Az eljárás további menete

| (11) | Több érdekelt fél – nevezetesen a mintavételben részt vevő három exportáló gyártó, az egyetlen exportáló gyártó, aki visszavonta az egyedi vizsgálatra irányuló kérelmét, a panaszos és 11 felhasználó – nyújtott be észrevételt az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elrendeléséhez vezető döntés alapjául szolgáló főbb tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal) követően. Minden olyan fél számára biztosítottak meghallgatást, aki azt kérelmezte. A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését, amelyeket a végleges megállapítások kialakításához szükségesnek tartott. A benyújtott észrevételeket megvizsgálták, és adott esetben figyelembe vették. |
| --- | --- |

(11)

Több érdekelt fél – nevezetesen a mintavételben részt vevő három exportáló gyártó, az egyetlen exportáló gyártó, aki visszavonta az egyedi vizsgálatra irányuló kérelmét, a panaszos és 11 felhasználó – nyújtott be észrevételt az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elrendeléséhez vezető döntés alapjául szolgáló főbb tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal) követően. Minden olyan fél számára biztosítottak meghallgatást, aki azt kérelmezte. A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését, amelyeket a végleges megállapítások kialakításához szükségesnek tartott. A benyújtott észrevételeket megvizsgálták, és adott esetben figyelembe vették.

| (12) | Az érdekelt felek tájékoztatást kaptak azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság az érintett országból származó rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám formájában biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). Ezen túlmenően a felek számára meghatározott időt biztosítottak arra, hogy megtegyék a végleges nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeiket. A benyújtott észrevételeket megvizsgálták, és adott esetben figyelembe vették. |
| --- | --- |

(12)

Az érdekelt felek tájékoztatást kaptak azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság az érintett országból származó rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám formájában biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). Ezen túlmenően a felek számára meghatározott időt biztosítottak arra, hogy megtegyék a végleges nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeiket. A benyújtott észrevételeket megvizsgálták, és adott esetben figyelembe vették.

| (13) | A végleges nyilvánosságra hozatalra beérkezett észrevételeket követően a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket egyes exportáló gyártók dömpingszintjével kapcsolatos megállapításokban bekövetkezett változásokról. A felek számára ismételten meghatározott időt biztosítottak arra, hogy megtegyék a további nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeiket. A benyújtott észrevételeket megvizsgálták, és adott esetben figyelembe vették. Egy érdekelt fél, a panaszos kifogásolta azt a tényt, hogy új adatok és az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően és a vizsgálat végleges szakaszában kapott észrevételek alapján megváltoztatták az egyes exportáló gyártók dömpingszintjével kapcsolatos megállapításokat. Továbbá azt állította, hogy sérültek az eljárási jogai is. |
| --- | --- |

(13)

A végleges nyilvánosságra hozatalra beérkezett észrevételeket követően a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket egyes exportáló gyártók dömpingszintjével kapcsolatos megállapításokban bekövetkezett változásokról. A felek számára ismételten meghatározott időt biztosítottak arra, hogy megtegyék a további nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeiket. A benyújtott észrevételeket megvizsgálták, és adott esetben figyelembe vették. Egy érdekelt fél, a panaszos kifogásolta azt a tényt, hogy új adatok és az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően és a vizsgálat végleges szakaszában kapott észrevételek alapján megváltoztatták az egyes exportáló gyártók dömpingszintjével kapcsolatos megállapításokat. Továbbá azt állította, hogy sérültek az eljárási jogai is.

| (14) | A Bizottság azonban úgy vélte, hogy figyelembe kell vennie az érdekelt felektől kapott beadványokat, és szükség esetén módosítani kell a megállapításokat, amennyiben az észrevételek indokoltak. A szóban forgó esetek egyikében sem kerültek új és ellenőrizetlen adatok felhasználásra a dömping meghatározása céljából. Ezenfelül valamennyi érdekelt fél eljárási jogait tiszteletben tartották, mivel megfelelő módon és időben tájékoztatták őket, továbbá az észrevételek benyújtására kitűzött határidő is azonos volt. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság azonban úgy vélte, hogy figyelembe kell vennie az érdekelt felektől kapott beadványokat, és szükség esetén módosítani kell a megállapításokat, amennyiben az észrevételek indokoltak. A szóban forgó esetek egyikében sem kerültek új és ellenőrizetlen adatok felhasználásra a dömping meghatározása céljából. Ezenfelül valamennyi érdekelt fél eljárási jogait tiszteletben tartották, mivel megfelelő módon és időben tájékoztatták őket, továbbá az észrevételek benyújtására kitűzött határidő is azonos volt.

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

| (15) | Az ideiglenes rendelet (21) preambulumbekezdésében foglalt meghatározásnak megfelelően az érintett termék rozsdamentes acélhuzal, amely:






  — | 2,5 vagy annál nagyobb tömegszázalékban nikkelt tartalmaz, a 28 tömegszázalék vagy annál több, de 31 tömegszázalékot nem meghaladó mennyiségű nikkelt és 20 tömegszázaléknál több, de maximum 22 tömegszázalék krómot tartalmazó huzal kivételével, |
| --- | --- | --- |

(15)

Az ideiglenes rendelet (21) preambulumbekezdésében foglalt meghatározásnak megfelelően az érintett termék rozsdamentes acélhuzal, amely:

—

2,5 vagy annál nagyobb tömegszázalékban nikkelt tartalmaz, a 28 tömegszázalék vagy annál több, de 31 tömegszázalékot nem meghaladó mennyiségű nikkelt és 20 tömegszázaléknál több, de maximum 22 tömegszázalék krómot tartalmazó huzal kivételével,

| — | kevesebb mint 2,5 tömegszázalékban nikkelt tartalmaz, a 13 tömegszázalék vagy annál több, de 25 tömegszázalékot nem meghaladó mennyiségű krómot és 3,5 tömegszázalék vagy annál több, de maximum 6 tömegszázalék alumíniumot tartalmazó huzal kivételével, |
| --- | --- |

—

kevesebb mint 2,5 tömegszázalékban nikkelt tartalmaz, a 13 tömegszázalék vagy annál több, de 25 tömegszázalékot nem meghaladó mennyiségű krómot és 3,5 tömegszázalék vagy annál több, de maximum 6 tömegszázalék alumíniumot tartalmazó huzal kivételével,

az érintett országból származik, és jelenleg a 7223 00 19 és 7223 00 99 KN-kód alá tartozik.

| (16) | Néhány felhasználó aggodalmának adott hangot azzal kapcsolatban, hogy a jelek szerint nem történt meg az érintett termék és a hasonló termék különböző típusainak elkülönítése, mivel minden terméktípust kiterjedt termékösszetétel jellemez. Különösen a tekintetben merültek fel aggályok, hogy a vizsgálat során milyen módon biztosítható az összes típusra kiterjedő tisztességes összehasonlítás. A legtöbb vizsgálathoz hasonlóan az érintett termék meghatározása azonos vagy hasonló alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel rendelkező terméktípusok széles körét foglalja magába. Az, hogy az említett jellemzők terméktípusonként változhatnak, valóban azt eredményezi, hogy a típusok széles skáláját kell lefedni. A jelenlegi vizsgálatra is igaz ez a megállapítás. A Bizottság figyelembe vette a terméktípusok közötti különbségeket, és gondoskodott a tisztességes összehasonlításról. Az indiai exportáló gyártók által előállított és értékesített, valamint az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített valamennyi terméktípushoz egyedi termékkódot rendeltek. A kódot a termék főbb jellemzői határozták meg, ebben az esetben az acélminőség, a szakítószilárdság, a bevonat, a felszín, az átmérő és az alak. Az Unióba exportált huzaltípusokat tehát a termékkódok alapján, a velük azonos vagy hasonló jellemzőkkel rendelkező, uniós gazdasági ágazat által előállított és értékesített termékekkel hasonlították össze. E típusok mindegyikére kiterjed az eljárás megindításáról szóló értesítésben és az ideiglenes rendeletben szereplő érintett és hasonló termékre vonatkozó meghatározás (5). |
| --- | --- |

(16)

Néhány felhasználó aggodalmának adott hangot azzal kapcsolatban, hogy a jelek szerint nem történt meg az érintett termék és a hasonló termék különböző típusainak elkülönítése, mivel minden terméktípust kiterjedt termékösszetétel jellemez. Különösen a tekintetben merültek fel aggályok, hogy a vizsgálat során milyen módon biztosítható az összes típusra kiterjedő tisztességes összehasonlítás. A legtöbb vizsgálathoz hasonlóan az érintett termék meghatározása azonos vagy hasonló alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel rendelkező terméktípusok széles körét foglalja magába. Az, hogy az említett jellemzők terméktípusonként változhatnak, valóban azt eredményezi, hogy a típusok széles skáláját kell lefedni. A jelenlegi vizsgálatra is igaz ez a megállapítás. A Bizottság figyelembe vette a terméktípusok közötti különbségeket, és gondoskodott a tisztességes összehasonlításról. Az indiai exportáló gyártók által előállított és értékesített, valamint az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített valamennyi terméktípushoz egyedi termékkódot rendeltek. A kódot a termék főbb jellemzői határozták meg, ebben az esetben az acélminőség, a szakítószilárdság, a bevonat, a felszín, az átmérő és az alak. Az Unióba exportált huzaltípusokat tehát a termékkódok alapján, a velük azonos vagy hasonló jellemzőkkel rendelkező, uniós gazdasági ágazat által előállított és értékesített termékekkel hasonlították össze. E típusok mindegyikére kiterjed az eljárás megindításáról szóló értesítésben és az ideiglenes rendeletben szereplő érintett és hasonló termékre vonatkozó meghatározás (5).

| (17) | Az egyik fél ismét jelezte, hogy az úgynevezett „magas műszaki színvonalú” terméktípusok különböznek az érintett termék egyéb típusaitól, és azokkal nem felcserélhetők. Következésképpen a termékmeghatározásból e típusokat ki kell zárni. Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata (6) értelmében annak megállapításához, hogy vajon az egyes termékek a köztük fennálló hasonlóság alapján tekinthetők-e egyazon termék részének, meg kell vizsgálni, hogy azok műszaki és fizikai jellemzői megegyeznek-e, az alapvető végfelhasználási területük azonos-e, és ugyanolyan ár-érték aránnyal rendelkeznek-e. Ezzel összefüggésben azt is fel kell mérni, hogy a termékek egymással felcserélhetők-e, illetve egymással versenyben állnak-e. A vizsgálat során bizonyítást nyert, hogy a fél által említett magas műszaki színvonalú terméktípusok a vizsgálat tárgyát képező többi termékkel azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek. A termékek rozsdamentes acélból készült huzalok és hasonló berendezéseket alkalmazó gyártási eljárásuk is hasonló, így a gyártók a kereslet függvényében egyik termékváltozatról a másikra válthatnak. Annak ellenére tehát, hogy a különböző huzaltípusok közvetlenül nem cserélhetők fel és nem állnak közvetlen versenyben egymással, a szerződések, amelyekért a gyártók egymással versenyben állnak, a rozsdamentes acélhuzalok széles skáláját lefedik. Ezenfelül, mind az uniós gazdasági ágazat, mind pedig az indiai exportáló gyártók előállítják és értékesítik a hasonló gyártási eljárással készült kérdéses terméktípusokat. Ezért ez az észrevétel nem fogadható el. |
| --- | --- |

(17)

Az egyik fél ismét jelezte, hogy az úgynevezett „magas műszaki színvonalú” terméktípusok különböznek az érintett termék egyéb típusaitól, és azokkal nem felcserélhetők. Következésképpen a termékmeghatározásból e típusokat ki kell zárni. Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata (6) értelmében annak megállapításához, hogy vajon az egyes termékek a köztük fennálló hasonlóság alapján tekinthetők-e egyazon termék részének, meg kell vizsgálni, hogy azok műszaki és fizikai jellemzői megegyeznek-e, az alapvető végfelhasználási területük azonos-e, és ugyanolyan ár-érték aránnyal rendelkeznek-e. Ezzel összefüggésben azt is fel kell mérni, hogy a termékek egymással felcserélhetők-e, illetve egymással versenyben állnak-e. A vizsgálat során bizonyítást nyert, hogy a fél által említett magas műszaki színvonalú terméktípusok a vizsgálat tárgyát képező többi termékkel azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek. A termékek rozsdamentes acélból készült huzalok és hasonló berendezéseket alkalmazó gyártási eljárásuk is hasonló, így a gyártók a kereslet függvényében egyik termékváltozatról a másikra válthatnak. Annak ellenére tehát, hogy a különböző huzaltípusok közvetlenül nem cserélhetők fel és nem állnak közvetlen versenyben egymással, a szerződések, amelyekért a gyártók egymással versenyben állnak, a rozsdamentes acélhuzalok széles skáláját lefedik. Ezenfelül, mind az uniós gazdasági ágazat, mind pedig az indiai exportáló gyártók előállítják és értékesítik a hasonló gyártási eljárással készült kérdéses terméktípusokat. Ezért ez az észrevétel nem fogadható el.

| (18) | A végleges nyilvánosságra hozatalra reagálva az egyik fél jelezte, hogy a Bizottság nem végzett kellően alapos elemzést az úgynevezett magas műszaki színvonalú terméktípusok vizsgálatba történő bevonásának megállapításakor. Ezt az észrevételt a Bizottság elutasítja. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a magas műszaki színvonalú terméktípusok – a (17) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően – beletartoznak a termékmeghatározásba. Téves a fél azon feltételezése, hogy az ítélkezési gyakorlat szerinti valamennyi feltételnek egyszerre kell teljesülnie. Ez nem állja meg a helyét. Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata alapján (7) a Bizottság széles mérlegelési jogkörrel rendelkezik a termékkör meghatározását illetően, és az értékelést a Bíróság által kialakított feltételrendszernek megfelelően végzi. Számos alkalommal, mint például a jelen esetben is, az egyes feltételek más-más irányba mutatnak. Az ilyen helyzetekben a Bizottságnak átfogó felmérést kell végeznie, amelyre a jelen eset kapcsán sor került. Téves tehát az érdekelt fél azon feltevése, mely szerint a terméktípusoknak valamennyi jellemző szempontjából meg kell egyezniük, hogy ugyanazon termékmeghatározás alá tartozzanak. |
| --- | --- |

(18)

A végleges nyilvánosságra hozatalra reagálva az egyik fél jelezte, hogy a Bizottság nem végzett kellően alapos elemzést az úgynevezett magas műszaki színvonalú terméktípusok vizsgálatba történő bevonásának megállapításakor. Ezt az észrevételt a Bizottság elutasítja. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a magas műszaki színvonalú terméktípusok – a (17) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően – beletartoznak a termékmeghatározásba. Téves a fél azon feltételezése, hogy az ítélkezési gyakorlat szerinti valamennyi feltételnek egyszerre kell teljesülnie. Ez nem állja meg a helyét. Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata alapján (7) a Bizottság széles mérlegelési jogkörrel rendelkezik a termékkör meghatározását illetően, és az értékelést a Bíróság által kialakított feltételrendszernek megfelelően végzi. Számos alkalommal, mint például a jelen esetben is, az egyes feltételek más-más irányba mutatnak. Az ilyen helyzetekben a Bizottságnak átfogó felmérést kell végeznie, amelyre a jelen eset kapcsán sor került. Téves tehát az érdekelt fél azon feltevése, mely szerint a terméktípusoknak valamennyi jellemző szempontjából meg kell egyezniük, hogy ugyanazon termékmeghatározás alá tartozzanak.

| (19) | Egyes felhasználók szerint az úgynevezett „200-as sorozatba” tartozó rozsdamentes acélból készült huzalokat ki kell vonni a termékkörből. Különösen azt hangsúlyozták, hogy az Uniós gazdasági ágazat szinte egyáltalán nem gyártja ezt a terméktípust. Ez az állítás azonban nem megalapozott. Először is, az, hogy az uniós gazdasági ágazat nem gyárt bizonyos terméktípust, önmagában még nem elegendő indok arra, hogy a szóban forgó terméktípust kivonják a vizsgálat hatálya alól, amennyiben a gyártási folyamat jellege amúgy lehetővé tenné az uniós gyártók számára e típus előállítását. Másodszor, csakúgy mint a magas műszaki színvonalú huzalok esetében, az érintett termék e típusaival kapcsolatban is megállapítást nyert, hogy alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőik megegyeznek, illetve hasonlóak az uniós gazdasági ágazat által előállított és értékesített hasonló termék egyéb típusainak jellemzőivel. Ezért ez az észrevétel nem fogadható el. |
| --- | --- |

(19)

Egyes felhasználók szerint az úgynevezett „200-as sorozatba” tartozó rozsdamentes acélból készült huzalokat ki kell vonni a termékkörből. Különösen azt hangsúlyozták, hogy az Uniós gazdasági ágazat szinte egyáltalán nem gyártja ezt a terméktípust. Ez az állítás azonban nem megalapozott. Először is, az, hogy az uniós gazdasági ágazat nem gyárt bizonyos terméktípust, önmagában még nem elegendő indok arra, hogy a szóban forgó terméktípust kivonják a vizsgálat hatálya alól, amennyiben a gyártási folyamat jellege amúgy lehetővé tenné az uniós gyártók számára e típus előállítását. Másodszor, csakúgy mint a magas műszaki színvonalú huzalok esetében, az érintett termék e típusaival kapcsolatban is megállapítást nyert, hogy alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőik megegyeznek, illetve hasonlóak az uniós gazdasági ágazat által előállított és értékesített hasonló termék egyéb típusainak jellemzőivel. Ezért ez az észrevétel nem fogadható el.

| (20) | Meglátásuk szerint a másik lehetőség, hogy az érintett termék meghatározását a huzalalapanyagra is ki kell terjeszteni. A huzalalapanyag az érintett termék gyártásakor alkalmazott nyersanyag, amelyet azonban még más termékek – így például kötőelemek és szegek – előállításához is felhasználnak. Ennek megfelelően nem minősül kész acélterméknek, ellentétben az érintett termékkel. Az érintett termék vagy a hasonló termék, több más termék mellett, a huzalalapanyagból állítható elő hidegalakítással. Ennek alapján az alaprendelet értelmében nem lehet kiterjeszteni a termékkört a huzalalapanyagra. |
| --- | --- |

(20)

Meglátásuk szerint a másik lehetőség, hogy az érintett termék meghatározását a huzalalapanyagra is ki kell terjeszteni. A huzalalapanyag az érintett termék gyártásakor alkalmazott nyersanyag, amelyet azonban még más termékek – így például kötőelemek és szegek – előállításához is felhasználnak. Ennek megfelelően nem minősül kész acélterméknek, ellentétben az érintett termékkel. Az érintett termék vagy a hasonló termék, több más termék mellett, a huzalalapanyagból állítható elő hidegalakítással. Ennek alapján az alaprendelet értelmében nem lehet kiterjeszteni a termékkört a huzalalapanyagra.

| (21) | A fent említettek alapján az ideiglenes rendelet (21)–(24) preambulumbekezdésében szereplő érintett termékre és hasonló termékre vonatkozó termékmeghatározás megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(21)

A fent említettek alapján az ideiglenes rendelet (21)–(24) preambulumbekezdésében szereplő érintett termékre és hasonló termékre vonatkozó termékmeghatározás megerősítést nyer.

C.   DÖMPING

1.   Bevezetés

| (22) | A mintába eredetileg felvett három indiai exportáló gyártó telephelyein tartott ellenőrző látogatások, valamint az összegyűjtött információ azt követő elemzése során megállapítást nyert, hogy e vállalatok szolgáltattak olyan információkat, amelyek nem tekinthetők megbízhatónak. A Bizottság az ideiglenes nyilvánosságra hozatalra válaszul és az azt követően tartott meghallgatásokon benyújtott valamennyi információ elemzése mellett folytatta a vizsgálatot. |
| --- | --- |

(22)

A mintába eredetileg felvett három indiai exportáló gyártó telephelyein tartott ellenőrző látogatások, valamint az összegyűjtött információ azt követő elemzése során megállapítást nyert, hogy e vállalatok szolgáltattak olyan információkat, amelyek nem tekinthetők megbízhatónak. A Bizottság az ideiglenes nyilvánosságra hozatalra válaszul és az azt követően tartott meghallgatásokon benyújtott valamennyi információ elemzése mellett folytatta a vizsgálatot.

| (23) | Az ideiglenes rendelet (26) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az egyik exportáló gyártó esetében, a Bizottság megállapította, hogy a kitöltött kérdőívben bejelentett költségek nem voltak összhangban, illetve összeegyeztethetők a gyártó belső számviteli rendszerében rögzített költségekkel. A vállalat azzal érvelt, hogy regisztrációs hiba miatt volt sikertelen az összeegyeztetés, valamint a készletek értékelési módszere eltérést mutatott a belső számviteli jelentéstételi rendszer adatai és az éves elszámolásban közzétett adatok között. |
| --- | --- |

(23)

Az ideiglenes rendelet (26) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az egyik exportáló gyártó esetében, a Bizottság megállapította, hogy a kitöltött kérdőívben bejelentett költségek nem voltak összhangban, illetve összeegyeztethetők a gyártó belső számviteli rendszerében rögzített költségekkel. A vállalat azzal érvelt, hogy regisztrációs hiba miatt volt sikertelen az összeegyeztetés, valamint a készletek értékelési módszere eltérést mutatott a belső számviteli jelentéstételi rendszer adatai és az éves elszámolásban közzétett adatok között.

| (24) | Az ideiglenes rendelet (28) preambulumbekezdésében foglaltak szerint, jóllehet a belső számviteli rendszerben található adatok vállalati szinten konzisztensek voltak az ellenőrzött pénzügyi kimutatásokkal, lehetetlen volt az egyeztetés a belső számviteli jelentéstételi rendszernek a huzalokra vonatkozó adatai és a vállalat által külön a jelenlegi vizsgálat céljára készített költségtáblázatok között. Ennélfogva az alaprendelet 18. cikkének megfelelően úgy vélik, hogy a belső számviteli jelentéstételi rendszerben lévő adatokat kell felhasználni a dömpingellenes vizsgálat céljára. |
| --- | --- |

(24)

Az ideiglenes rendelet (28) preambulumbekezdésében foglaltak szerint, jóllehet a belső számviteli rendszerben található adatok vállalati szinten konzisztensek voltak az ellenőrzött pénzügyi kimutatásokkal, lehetetlen volt az egyeztetés a belső számviteli jelentéstételi rendszernek a huzalokra vonatkozó adatai és a vállalat által külön a jelenlegi vizsgálat céljára készített költségtáblázatok között. Ennélfogva az alaprendelet 18. cikkének megfelelően úgy vélik, hogy a belső számviteli jelentéstételi rendszerben lévő adatokat kell felhasználni a dömpingellenes vizsgálat céljára.

| (25) | A Bizottság ezért a gyártó belső számviteli jelentéstételi rendszerében rendelkezésre álló tények felhasználásával ideiglenesen kiigazította az exportáló gyártó által a kitöltött kérdőívben a költségekre vonatkozóan szolgáltatott adatokat. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság ezért a gyártó belső számviteli jelentéstételi rendszerében rendelkezésre álló tények felhasználásával ideiglenesen kiigazította az exportáló gyártó által a kitöltött kérdőívben a költségekre vonatkozóan szolgáltatott adatokat.

| (26) | Az ideiglenes rendelet (27) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az exportáló gyártó azt állította, hogy az adatok a belső számviteli rendszerben nem megbízhatóak, és nem lehetne azokat a vizsgálat céljaira felhasználni. A vállalat több hibára és fogalmi problémára is rámutatott a belső számviteli rendszerben szolgáltatott adatok kapcsán, amelyekre a Bizottság alapozta a költségek kiigazítását. A vállalat azt állította, hogy a Bizottságnak a kitöltött kérdőívben a költségekre vonatkozóan szolgáltatott adatokra kellett volna alapoznia elemzését. Ezen túlmenően az ideiglenes intézkedéseket követő későbbi szakaszban a vállalat egyeztetett a belső számviteli jelentéstételi rendszerben lévő költségekre vonatkozó adatok és a kitöltött kérdőív adatai között. Ennek alapján és tekintettel a helyszíni látogatás során gyűjtött bizonyítékokra, a szóban forgó vállalat által a kitöltött kérdőívben eredetileg benyújtott egyes gyártási költségeket el lehetett fogadni. |
| --- | --- |

(26)

Az ideiglenes rendelet (27) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az exportáló gyártó azt állította, hogy az adatok a belső számviteli rendszerben nem megbízhatóak, és nem lehetne azokat a vizsgálat céljaira felhasználni. A vállalat több hibára és fogalmi problémára is rámutatott a belső számviteli rendszerben szolgáltatott adatok kapcsán, amelyekre a Bizottság alapozta a költségek kiigazítását. A vállalat azt állította, hogy a Bizottságnak a kitöltött kérdőívben a költségekre vonatkozóan szolgáltatott adatokra kellett volna alapoznia elemzését. Ezen túlmenően az ideiglenes intézkedéseket követő későbbi szakaszban a vállalat egyeztetett a belső számviteli jelentéstételi rendszerben lévő költségekre vonatkozó adatok és a kitöltött kérdőív adatai között. Ennek alapján és tekintettel a helyszíni látogatás során gyűjtött bizonyítékokra, a szóban forgó vállalat által a kitöltött kérdőívben eredetileg benyújtott egyes gyártási költségeket el lehetett fogadni.

| (27) | A meglévő bizonyítékok alapján azonban egyes költségek, például a vállalat által a kitöltött kérdőívben megadott általános üzemi költségek és finanszírozási költségek elosztását nem lehetett a vizsgálat céljából megbízhatónak tekinteni. A Bizottság úgy vélte, hogy e költségeket az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésének megfelelően a teljes vállalati forgalom és az értékesített áruk költsége alapján kell elosztani. A fentiek alapján a kitöltött kérdőívben megadott költségek legnagyobb része elfogadható, és a forgalom elosztásáról a vizsgálat végleges szakaszában egyetértés született. A dömpingkülönbözet szintje csökkent a csomagolási költségek és egyes rezsiköltségek felülvizsgálatát követően. A Bizottság úgy véli, hogy az alaprendelet 18. cikke tovább már nem alkalmazható a szóban forgó exportáló gyártó dömpingkülönbözetének megállapítása céljából. |
| --- | --- |

(27)

A meglévő bizonyítékok alapján azonban egyes költségek, például a vállalat által a kitöltött kérdőívben megadott általános üzemi költségek és finanszírozási költségek elosztását nem lehetett a vizsgálat céljából megbízhatónak tekinteni. A Bizottság úgy vélte, hogy e költségeket az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésének megfelelően a teljes vállalati forgalom és az értékesített áruk költsége alapján kell elosztani. A fentiek alapján a kitöltött kérdőívben megadott költségek legnagyobb része elfogadható, és a forgalom elosztásáról a vizsgálat végleges szakaszában egyetértés született. A dömpingkülönbözet szintje csökkent a csomagolási költségek és egyes rezsiköltségek felülvizsgálatát követően. A Bizottság úgy véli, hogy az alaprendelet 18. cikke tovább már nem alkalmazható a szóban forgó exportáló gyártó dömpingkülönbözetének megállapítása céljából.

| (28) | Az ideiglenes rendelet (30) preambulumbekezdésében foglaltak szerint egy másik exportáló gyártó esetében a Bizottság megállapította, hogy a kitöltött kérdőívében a Bizottságnak bejelentett nyersanyagbeszerzéseket és nyersanyag-felhasználást nem támasztották alá a gyártó nyilvántartásában talált adatok. Úgy tűnik, hogy különösen az acélminőség szerinti megoszlás volt különböző a két forrásban. A Bizottság megállapította, hogy az acélminőség kulcsfontosságú tényező a végtermék költségeinek meghatározásában, és az acélminőségre vonatkozó megbízhatatlan információ súlyosan torzíthatja az egyedi terméktípusok költségeivel és eladási árával kapcsolatos számításokat, és ezért félrevezető lehet. A Bizottság több alkalommal is felhívta az exportáló gyártó figyelmét e fontos megállapításra. |
| --- | --- |

(28)

Az ideiglenes rendelet (30) preambulumbekezdésében foglaltak szerint egy másik exportáló gyártó esetében a Bizottság megállapította, hogy a kitöltött kérdőívében a Bizottságnak bejelentett nyersanyagbeszerzéseket és nyersanyag-felhasználást nem támasztották alá a gyártó nyilvántartásában talált adatok. Úgy tűnik, hogy különösen az acélminőség szerinti megoszlás volt különböző a két forrásban. A Bizottság megállapította, hogy az acélminőség kulcsfontosságú tényező a végtermék költségeinek meghatározásában, és az acélminőségre vonatkozó megbízhatatlan információ súlyosan torzíthatja az egyedi terméktípusok költségeivel és eladási árával kapcsolatos számításokat, és ezért félrevezető lehet. A Bizottság több alkalommal is felhívta az exportáló gyártó figyelmét e fontos megállapításra.

| (29) | Az ideiglenes rendelet (31) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az exportáló gyártó azonban azt állította, hogy a nyersanyagbeszerzéseket tartalmazó számítógépes fájlok, amelyeket a Bizottság az ellenőrző látogatáson gyűjtött, hiányosak voltak, mivel a további nyersanyagbeszerzéseket a vállalat más egységei bonyolították le, amely beszerzéseket azonban nem jelentettek be, és azokat nem tartalmazták a Bizottság által az ellenőrző látogatás idején gyűjtött és megvizsgált számítógépes fájlok. Ezenfelül az exportáló gyártó azt állította, hogy az acélminőség szerinti mennyiségekben megfigyelt diszkrepanciák annak a ténynek voltak betudhatók, hogy néhány acélminőség esetében részben átfedés volt, és a gyártási folyamat egyes részei nem voltak nyomon követhetőek az egyes acélminőségek szintjén. |
| --- | --- |

(29)

Az ideiglenes rendelet (31) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az exportáló gyártó azonban azt állította, hogy a nyersanyagbeszerzéseket tartalmazó számítógépes fájlok, amelyeket a Bizottság az ellenőrző látogatáson gyűjtött, hiányosak voltak, mivel a további nyersanyagbeszerzéseket a vállalat más egységei bonyolították le, amely beszerzéseket azonban nem jelentettek be, és azokat nem tartalmazták a Bizottság által az ellenőrző látogatás idején gyűjtött és megvizsgált számítógépes fájlok. Ezenfelül az exportáló gyártó azt állította, hogy az acélminőség szerinti mennyiségekben megfigyelt diszkrepanciák annak a ténynek voltak betudhatók, hogy néhány acélminőség esetében részben átfedés volt, és a gyártási folyamat egyes részei nem voltak nyomon követhetőek az egyes acélminőségek szintjén.

| (30) | Az ideiglenes rendelet (32) preambulumbekezdésében a Bizottság azonban megjegyezte, hogy a vállalatnak a további nyersanyagbeszerzésekkel kapcsolatos fenti állításai nem magyarázzák kellően a megfigyelt diszkrepanciákat az egyes acélminőségek szintjén. A Bizottság azt is megjegyezte, hogy a vállalat azt állította, hogy nem lehetséges az egyes acélminőségek pontos nyomon követése a gyártási folyamat valamennyi szakaszában. Ez az elismert állítás tovább gyengítette az acélminőségre vonatkozó jelentési rendszer egészének megbízhatóságát. Az acélminőségre vonatkozó információkat a Bizottság ideiglenesen félrevezetőnek tekintette. |
| --- | --- |

(30)

Az ideiglenes rendelet (32) preambulumbekezdésében a Bizottság azonban megjegyezte, hogy a vállalatnak a további nyersanyagbeszerzésekkel kapcsolatos fenti állításai nem magyarázzák kellően a megfigyelt diszkrepanciákat az egyes acélminőségek szintjén. A Bizottság azt is megjegyezte, hogy a vállalat azt állította, hogy nem lehetséges az egyes acélminőségek pontos nyomon követése a gyártási folyamat valamennyi szakaszában. Ez az elismert állítás tovább gyengítette az acélminőségre vonatkozó jelentési rendszer egészének megbízhatóságát. Az acélminőségre vonatkozó információkat a Bizottság ideiglenesen félrevezetőnek tekintette.

| (31) | Az ideiglenes rendelet (33) preambulumbekezdésében a Bizottság úgy vélte, hogy a nyersanyag acélminőség szerinti, bejelentett megoszlása nem megbízható, és ideiglenesen nem kell figyelembe venni, és a megállapításoknak a rendelkezésre álló tényeken kell alapulniuk az alaprendelet 18. cikkével összhangban. A jelentési rendszer egészének megbízhatatlansága miatt nem volt lehetséges megállapításokat tenni egyik bejelentett acélminőség alapján sem. Ezért az összes nyersanyag teljes felhasználását egészében véve, az acélminőség szerinti megoszlásra tekintet nélkül, figyelembe vették a valamennyi termékre vonatkozó átfogó dömpingkülönbözet kiszámításához. |
| --- | --- |

(31)

Az ideiglenes rendelet (33) preambulumbekezdésében a Bizottság úgy vélte, hogy a nyersanyag acélminőség szerinti, bejelentett megoszlása nem megbízható, és ideiglenesen nem kell figyelembe venni, és a megállapításoknak a rendelkezésre álló tényeken kell alapulniuk az alaprendelet 18. cikkével összhangban. A jelentési rendszer egészének megbízhatatlansága miatt nem volt lehetséges megállapításokat tenni egyik bejelentett acélminőség alapján sem. Ezért az összes nyersanyag teljes felhasználását egészében véve, az acélminőség szerinti megoszlásra tekintet nélkül, figyelembe vették a valamennyi termékre vonatkozó átfogó dömpingkülönbözet kiszámításához.

| (32) | Az ideiglenes megállapítások kihirdetését követően a vállalat általánosságban vitatta ezt az ideiglenes megközelítést, de továbbra sem tudott a termékkódok szintjére lebontva megfelelő számítást adni. A vállalat azonban a vizsgálat későbbi szakaszában elegendő mértékű egyeztetést biztosított, amikor is a nyersanyagot kémiai összetétele szerint (a 200-as, 300-as és 400-as csoportba az AISI-osztályozásban) a rozsdamentes acélminőség legfontosabb típusaiba csoportosította. A vállalat egy alternatív csoportosítási módot is felkínált, amelybe további csoportosítási tényezőként bekerült a végfelhasználás is. Mivel azonban a végfelhasználás nem ellenőrizhető, a Bizottság az acélminőség-típusokban (200-as, 300-as és 400-as csoportok az AISI-osztályozásban) foglaltaknak megfelelően a kémiai összetétel szerint osztályozott acélminőség alapján újraszámította a dömpingkülönbözetet. Az acélminőség-típusok általánosan használt, objektív és ellenőrizhető feltételnek minősülnek, e vállalat esetében azonban a termékkódok alkalmazása nem teszi lehetővé a teljes körű egyeztetést, ezért az alaprendelet értelmében az nem biztosíthatja a megbízható adatok alapján történő tisztességes összehasonlítást. |
| --- | --- |

(32)

Az ideiglenes megállapítások kihirdetését követően a vállalat általánosságban vitatta ezt az ideiglenes megközelítést, de továbbra sem tudott a termékkódok szintjére lebontva megfelelő számítást adni. A vállalat azonban a vizsgálat későbbi szakaszában elegendő mértékű egyeztetést biztosított, amikor is a nyersanyagot kémiai összetétele szerint (a 200-as, 300-as és 400-as csoportba az AISI-osztályozásban) a rozsdamentes acélminőség legfontosabb típusaiba csoportosította. A vállalat egy alternatív csoportosítási módot is felkínált, amelybe további csoportosítási tényezőként bekerült a végfelhasználás is. Mivel azonban a végfelhasználás nem ellenőrizhető, a Bizottság az acélminőség-típusokban (200-as, 300-as és 400-as csoportok az AISI-osztályozásban) foglaltaknak megfelelően a kémiai összetétel szerint osztályozott acélminőség alapján újraszámította a dömpingkülönbözetet. Az acélminőség-típusok általánosan használt, objektív és ellenőrizhető feltételnek minősülnek, e vállalat esetében azonban a termékkódok alkalmazása nem teszi lehetővé a teljes körű egyeztetést, ezért az alaprendelet értelmében az nem biztosíthatja a megbízható adatok alapján történő tisztességes összehasonlítást.

| (33) | Mivel a vállalat által benyújtott kiegészítő tájékoztatás azonban nem tette lehetővé a vizsgálathoz szükséges részletességű adategyeztetést, a Bizottság fenntartja azon ideiglenes következtetését, miszerint a vállalat nyomonkövetési rendszerei nem eléggé megbízhatóak, valamint az alaprendelet 18. cikkét alkalmazzák az előállítási költségek végleges meghatározásához és a dömpingkülönbözet kiszámításához, ami ezért az előző preambulumbekezdésben említett megközelítésen alapul. |
| --- | --- |

(33)

Mivel a vállalat által benyújtott kiegészítő tájékoztatás azonban nem tette lehetővé a vizsgálathoz szükséges részletességű adategyeztetést, a Bizottság fenntartja azon ideiglenes következtetését, miszerint a vállalat nyomonkövetési rendszerei nem eléggé megbízhatóak, valamint az alaprendelet 18. cikkét alkalmazzák az előállítási költségek végleges meghatározásához és a dömpingkülönbözet kiszámításához, ami ezért az előző preambulumbekezdésben említett megközelítésen alapul.

| (34) | Az ideiglenes rendelet (34) preambulumbekezdésében foglaltak szerint egy harmadik exportáló gyártó esetében a Bizottság az ellenőrző látogatás alatt megállapította, hogy a kitöltött kérdőívben a Bizottságnak bejelentett nyersanyagforgalom nem volt konzisztens a gyártó számviteli rendszerében lévő adatokkal. Úgy tűnik, hogy az acélminőség szerinti megoszlás eltérő volt a két forrásban. |
| --- | --- |

(34)

Az ideiglenes rendelet (34) preambulumbekezdésében foglaltak szerint egy harmadik exportáló gyártó esetében a Bizottság az ellenőrző látogatás alatt megállapította, hogy a kitöltött kérdőívben a Bizottságnak bejelentett nyersanyagforgalom nem volt konzisztens a gyártó számviteli rendszerében lévő adatokkal. Úgy tűnik, hogy az acélminőség szerinti megoszlás eltérő volt a két forrásban.

| (35) | Az ideiglenes rendelet (35) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az exportáló gyártó, miközben elismert néhány hibát a kérdőívre adott válaszokban, azt állította, hogy a nyersanyag teljes mennyiségében megmutatkozó különbségeket össze lehet egyeztetni, figyelembe véve a nyilvántartásokban található változásokat. A vállalat azonban azt is állította, hogy a részben átfedésben lévő acélminőségek lehetetlenné tették a pontos egyeztetést az egyes acélminőségekkel. Az ideiglenes megállapításokat követő észrevételeiben a vállalat azt is állította, hogy az értékesítési számlán feltüntetett acélminőség alkalmanként nem felel meg a ténylegesen exportált acélminőségnek. Ezen túlmenően a vállalat azt állította, hogy nem használják pontosan az acélminőséget a rozsdamentes acélt előállító iparágban, helyette inkább több különböző változat létezik az acélminőség közzétett kémiai összetétele tekintetében és a tényleges termékek között. A vállalat állítása szerint e magyarázatok figyelembevételekor a Bizottság által megállapított diszkrepanciák a vállalat kivitelének csak egy elenyésző részét érintenék. |
| --- | --- |

(35)

Az ideiglenes rendelet (35) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az exportáló gyártó, miközben elismert néhány hibát a kérdőívre adott válaszokban, azt állította, hogy a nyersanyag teljes mennyiségében megmutatkozó különbségeket össze lehet egyeztetni, figyelembe véve a nyilvántartásokban található változásokat. A vállalat azonban azt is állította, hogy a részben átfedésben lévő acélminőségek lehetetlenné tették a pontos egyeztetést az egyes acélminőségekkel. Az ideiglenes megállapításokat követő észrevételeiben a vállalat azt is állította, hogy az értékesítési számlán feltüntetett acélminőség alkalmanként nem felel meg a ténylegesen exportált acélminőségnek. Ezen túlmenően a vállalat azt állította, hogy nem használják pontosan az acélminőséget a rozsdamentes acélt előállító iparágban, helyette inkább több különböző változat létezik az acélminőség közzétett kémiai összetétele tekintetében és a tényleges termékek között. A vállalat állítása szerint e magyarázatok figyelembevételekor a Bizottság által megállapított diszkrepanciák a vállalat kivitelének csak egy elenyésző részét érintenék.

| (36) | A Bizottság szerint az észlelt diszkrepanciák mennyisége nem magyarázható alkalmanként előforduló pontatlansággal. Ellenkezőleg, az előterjesztett érvek hozzájárultak ahhoz, hogy megkérdőjeleződjék az acélminőségre vonatkozó vállalati jelentéstételi rendszer egészének megbízhatósága, különösen az acélminőségnek a végtermék költségmeghatározásában betöltött kulcsfontosságú szerepének fényében. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság szerint az észlelt diszkrepanciák mennyisége nem magyarázható alkalmanként előforduló pontatlansággal. Ellenkezőleg, az előterjesztett érvek hozzájárultak ahhoz, hogy megkérdőjeleződjék az acélminőségre vonatkozó vállalati jelentéstételi rendszer egészének megbízhatósága, különösen az acélminőségnek a végtermék költségmeghatározásában betöltött kulcsfontosságú szerepének fényében.

| (37) | A vállalat a vizsgálat későbbi szakaszában azonban azt állította, hogy ha a Bizottság nem fogadja el a vállalatnak az acélminőségről szóló korábbi jelentését, akkor pontosabb eredményt lehetne elérni, ha az ideiglenes szakaszban történtek – az összes termékkód összevonása – helyett a Bizottság csak azokat a konkrét acélminőségeket csoportosítaná, amelyek között eltéréseket találtak, vagy az acélminőségeket az acélminőség-típusokban kifejezett kémiai összetételük (200-as, 300-as és 400-as csoportok az AISI-osztályozásban) szerint csoportosítaná. A vállalat még egy módszert ajánlott az acélminőségeknek a 300-as típusban kisebb alcsoportokba történő további csoportosítására. |
| --- | --- |

(37)

A vállalat a vizsgálat későbbi szakaszában azonban azt állította, hogy ha a Bizottság nem fogadja el a vállalatnak az acélminőségről szóló korábbi jelentését, akkor pontosabb eredményt lehetne elérni, ha az ideiglenes szakaszban történtek – az összes termékkód összevonása – helyett a Bizottság csak azokat a konkrét acélminőségeket csoportosítaná, amelyek között eltéréseket találtak, vagy az acélminőségeket az acélminőség-típusokban kifejezett kémiai összetételük (200-as, 300-as és 400-as csoportok az AISI-osztályozásban) szerint csoportosítaná. A vállalat még egy módszert ajánlott az acélminőségeknek a 300-as típusban kisebb alcsoportokba történő további csoportosítására.

| (38) | Következésképp a (30) preambulumbekezdésben leírt módszer követése érdekében a Bizottság az acélminőség-típusokban kifejezett kémiai összetétel (200-as, 300-as és 400-as csoportok az AISI-osztályozásban) szerinti rozsdamentesacél-csoportok alapján újraszámította a dömpingkülönbözetet. Az acélminőség-típusok általánosan használt, objektív és ellenőrizhető feltételnek minősülnek, e vállalat esetében azonban a termékkódok alkalmazása nem teszi lehetővé a teljes körű egyeztetést, ezért az alaprendelet értelmében az nem biztosíthatja a megbízható adatok alapján történő tisztességes összehasonlítást. |
| --- | --- |

(38)

Következésképp a (30) preambulumbekezdésben leírt módszer követése érdekében a Bizottság az acélminőség-típusokban kifejezett kémiai összetétel (200-as, 300-as és 400-as csoportok az AISI-osztályozásban) szerinti rozsdamentesacél-csoportok alapján újraszámította a dömpingkülönbözetet. Az acélminőség-típusok általánosan használt, objektív és ellenőrizhető feltételnek minősülnek, e vállalat esetében azonban a termékkódok alkalmazása nem teszi lehetővé a teljes körű egyeztetést, ezért az alaprendelet értelmében az nem biztosíthatja a megbízható adatok alapján történő tisztességes összehasonlítást.

| (39) | Mivel a vállalat által benyújtott kiegészítő tájékoztatás azonban nem tette lehetővé a vizsgálathoz szükséges részletességű adategyeztetést, a Bizottság fenntartja azon ideiglenes következtetését, miszerint a vállalat nyomonkövetési rendszerei nem eléggé megbízhatóak, valamint az alaprendelet 18. cikkét alkalmazzák az előállítási költségek végleges meghatározásához és a dömpingkülönbözet kiszámításához, ami ezért az előző preambulumbekezdésben említett megközelítésen alapul. |
| --- | --- |

(39)

Mivel a vállalat által benyújtott kiegészítő tájékoztatás azonban nem tette lehetővé a vizsgálathoz szükséges részletességű adategyeztetést, a Bizottság fenntartja azon ideiglenes következtetését, miszerint a vállalat nyomonkövetési rendszerei nem eléggé megbízhatóak, valamint az alaprendelet 18. cikkét alkalmazzák az előállítási költségek végleges meghatározásához és a dömpingkülönbözet kiszámításához, ami ezért az előző preambulumbekezdésben említett megközelítésen alapul.

| (40) | A panaszos állítása szerint az érintett termék acélminőség szerinti csoportosítása megakadályozta a Bizottságot abban, hogy a termékkódok szerinti rendes érték meghatározása érdekében megfelelő jövedelmezőségi vizsgálatot végezzen. |
| --- | --- |

(40)

A panaszos állítása szerint az érintett termék acélminőség szerinti csoportosítása megakadályozta a Bizottságot abban, hogy a termékkódok szerinti rendes érték meghatározása érdekében megfelelő jövedelmezőségi vizsgálatot végezzen.

| (41) | A Bizottság elemzését olyan szinten végzi, amely megfelel az exportáló és uniós gyártók belső számviteli rendszereinek, amelyek lehetővé teszik a bejelentett adatok ellenőrzését. Ezért ezt a panaszt a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság elemzését olyan szinten végzi, amely megfelel az exportáló és uniós gyártók belső számviteli rendszereinek, amelyek lehetővé teszik a bejelentett adatok ellenőrzését. Ezért ezt a panaszt a Bizottság elutasította.

| (42) | Egyéb észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (37)–(38) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(42)

Egyéb észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (37)–(38) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

2.   Rendes érték

| (43) | Egy exportáló gyártó esetében, akire vonatkozóan az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták, a Bizottság az előállítási költségek újbóli vizsgálatát követően felülvizsgálta a rendes érték meghatározását. A végleges szakaszban az előállítási költséget a bejelentésben szereplő gyártási költségek alapján állapították meg, amelyhez az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésével engedélyezett felosztási módszer alkalmazásával hozzáadták az értékesítés költségeit, az általános és adminisztratív költségeket, beleértve a finanszírozás költségeit is. |
| --- | --- |

(43)

Egy exportáló gyártó esetében, akire vonatkozóan az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták, a Bizottság az előállítási költségek újbóli vizsgálatát követően felülvizsgálta a rendes érték meghatározását. A végleges szakaszban az előállítási költséget a bejelentésben szereplő gyártási költségek alapján állapították meg, amelyhez az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésével engedélyezett felosztási módszer alkalmazásával hozzáadták az értékesítés költségeit, az általános és adminisztratív költségeket, beleértve a finanszírozás költségeit is.

| (44) | A három újonnan mintába vett exportáló gyártó tekintetében az exportáló gyártó egyedi vizsgálatot biztosított, a belföldi értékesítés mennyiségeit összességében reprezentatívnak találták, ami a vállalatnak az uniós exportra eladott érintett terméke teljes mennyiségének legalább 5 %-át tette ki. Az újonnan mintába vett exportáló gyártók által belföldi piacaikon értékesített minden egyes terméktípusra vonatkozóan elvégezték ugyanazt a reprezentativitásvizsgálatot, és a termékeket az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint az Unióba irányuló kivitelre értékesített terméktípusokkal összehasonlíthatónak ítélték. |
| --- | --- |

(44)

A három újonnan mintába vett exportáló gyártó tekintetében az exportáló gyártó egyedi vizsgálatot biztosított, a belföldi értékesítés mennyiségeit összességében reprezentatívnak találták, ami a vállalatnak az uniós exportra eladott érintett terméke teljes mennyiségének legalább 5 %-át tette ki. Az újonnan mintába vett exportáló gyártók által belföldi piacaikon értékesített minden egyes terméktípusra vonatkozóan elvégezték ugyanazt a reprezentativitásvizsgálatot, és a termékeket az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint az Unióba irányuló kivitelre értékesített terméktípusokkal összehasonlíthatónak ítélték.

| (45) | A vizsgálati időszak alatt a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések arányának meghatározása révén a Bizottság továbbá megvizsgálta, hogy az exportáló gyártó egyedi vizsgálatot biztosított-e és az újonnan mintába vett exportáló gyártók belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdése szerint rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekinthetők-e. |
| --- | --- |

(45)

A vizsgálati időszak alatt a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések arányának meghatározása révén a Bizottság továbbá megvizsgálta, hogy az exportáló gyártó egyedi vizsgálatot biztosított-e és az újonnan mintába vett exportáló gyártók belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdése szerint rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekinthetők-e.

| (46) | Az újonnan mintába vett exportáló gyártók egyikének esetében a vállalat által először benyújtott költségfelosztást a Bizottság nem találta helyénvalónak, mivel az figyelmen kívül hagyta a huzal vastagságát, ami jelentős költségtényező. A vállalat egyetértésével került sor a költségfelosztás módszerének kiigazítására. |
| --- | --- |

(46)

Az újonnan mintába vett exportáló gyártók egyikének esetében a vállalat által először benyújtott költségfelosztást a Bizottság nem találta helyénvalónak, mivel az figyelmen kívül hagyta a huzal vastagságát, ami jelentős költségtényező. A vállalat egyetértésével került sor a költségfelosztás módszerének kiigazítására.

| (47) | A második újonnan mintába vett exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözet meghatározásában talált adminisztratív hibát kijavították. Ezenkívül a gyártó kérte a Bizottságot, hogy további kiigazításokat tegyen a jövedelmezőségi vizsgálat és az árengedmények tekintetében. Ezen állítások nem bizonyultak indokoltnak. |
| --- | --- |

(47)

A második újonnan mintába vett exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözet meghatározásában talált adminisztratív hibát kijavították. Ezenkívül a gyártó kérte a Bizottságot, hogy további kiigazításokat tegyen a jövedelmezőségi vizsgálat és az árengedmények tekintetében. Ezen állítások nem bizonyultak indokoltnak.

| (48) | Az egyedi vizsgálatban részt vevő exportáló gyártó esetében a számításokban talált hibát kijavították. Ugyanezen exportáló gyártó további megállapításokat tett az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a belföldi szállítási költségek Bizottság általi meghatározását illetően, és kiigazítást kért az érintett termék fizikai jellemzői vonatkozásában a belföldi és az exportpiacok között. Az exportáló gyártó ezen igényét a Bizottság elutasította, mert a számítások a vállalat által benyújtott és az ellenőrző látogatás során ellenőrzött költségadaton alapultak, továbbá mivel a fizikai jellemzőkre vonatkozó állítást nem támasztották alá bizonyítékokkal. |
| --- | --- |

(48)

Az egyedi vizsgálatban részt vevő exportáló gyártó esetében a számításokban talált hibát kijavították. Ugyanezen exportáló gyártó további megállapításokat tett az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a belföldi szállítási költségek Bizottság általi meghatározását illetően, és kiigazítást kért az érintett termék fizikai jellemzői vonatkozásában a belföldi és az exportpiacok között. Az exportáló gyártó ezen igényét a Bizottság elutasította, mert a számítások a vállalat által benyújtott és az ellenőrző látogatás során ellenőrzött költségadaton alapultak, továbbá mivel a fizikai jellemzőkre vonatkozó állítást nem támasztották alá bizonyítékokkal.

| (49) | Következésképp az ideiglenes rendelet (39)–(48) preambulumbekezdésében foglaltak szerint megerősítést nyer a rendes érték meghatározásához alkalmazott módszertan és az alkalmazásra került a három újonnan mintába vett exportáló gyártó vonatkozásában, az exportáló gyártó pedig egyedi vizsgálatot biztosított. |
| --- | --- |

(49)

Következésképp az ideiglenes rendelet (39)–(48) preambulumbekezdésében foglaltak szerint megerősítést nyer a rendes érték meghatározásához alkalmazott módszertan és az alkalmazásra került a három újonnan mintába vett exportáló gyártó vonatkozásában, az exportáló gyártó pedig egyedi vizsgálatot biztosított.

3.   Exportár

| (50) | Egy exportáló gyártó esetében egyes, a téves árfolyam használatából és a dömping kiszámításában egyes csoporton belüli értékesítések véletlenszerű beleszámításából eredő adminisztratív hibákat kijavítottak. |
| --- | --- |

(50)

Egy exportáló gyártó esetében egyes, a téves árfolyam használatából és a dömping kiszámításában egyes csoporton belüli értékesítések véletlenszerű beleszámításából eredő adminisztratív hibákat kijavítottak.

| (51) | Egy második exportáló gyártó esetében egy kapcsolódó uniós vállalat által megvalósított értékesítések is bekerültek a dömping kiszámításába. |
| --- | --- |

(51)

Egy második exportáló gyártó esetében egy kapcsolódó uniós vállalat által megvalósított értékesítések is bekerültek a dömping kiszámításába.

| (52) | Egy újonnan mintába vett exportáló gyártó jelezte, hogy a DEPB és a DDS támogatási rendszerek keretében szerzett előnyét hozzá kellett adni az exportárakhoz. |
| --- | --- |

(52)

Egy újonnan mintába vett exportáló gyártó jelezte, hogy a DEPB és a DDS támogatási rendszerek keretében szerzett előnyét hozzá kellett adni az exportárakhoz.

| (53) | Egy másik, újonnan mintába vett exportáló gyártó a DDS támogatási rendszer keretében szerzett előnyéről mint az exportárakat mesterségesen növelő, negatív árkedvezmény számolt be. |
| --- | --- |

(53)

Egy másik, újonnan mintába vett exportáló gyártó a DDS támogatási rendszer keretében szerzett előnyéről mint az exportárakat mesterségesen növelő, negatív árkedvezmény számolt be.

| (54) | A Bizottság elemezte mindkét vállalatnak az uniós piacon alkalmazott árait és megállapította az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének alkalmazását, ezért további kiigazításra nincs szükség. Az előző vállalat állítását ezért a Bizottság elutasította, az utóbbi vállalatnak a bejelentésben szereplő engedményét figyelmen kívül hagyta. |
| --- | --- |

(54)

A Bizottság elemezte mindkét vállalatnak az uniós piacon alkalmazott árait és megállapította az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének alkalmazását, ezért további kiigazításra nincs szükség. Az előző vállalat állítását ezért a Bizottság elutasította, az utóbbi vállalatnak a bejelentésben szereplő engedményét figyelmen kívül hagyta.

| (55) | Egy újonnan mintába vett exportáló gyártó állítása szerint az exportárait felfelé kellett javítani, hogy összhangba hozza belföldi áraival, mert a belföldi értékesítések saját márkanév alatt, magasabb árakon valósultak meg. A vállalat azonban nem tudta alátámasztani, hogy az általa említett számlák ténylegesen márkás termékek értékesítéséről szólnak, következésképp az állítást a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(55)

Egy újonnan mintába vett exportáló gyártó állítása szerint az exportárait felfelé kellett javítani, hogy összhangba hozza belföldi áraival, mert a belföldi értékesítések saját márkanév alatt, magasabb árakon valósultak meg. A vállalat azonban nem tudta alátámasztani, hogy az általa említett számlák ténylegesen márkás termékek értékesítéséről szólnak, következésképp az állítást a Bizottság elutasította.

| (56) | Egyéb észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (50)–(52) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(56)

Egyéb észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (50)–(52) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

4.   Összehasonlítás

| (57) | Egy exportáló gyártó állította, hogy előállítási költségeinek megállapítására vonatkozóan az összes termékkódot összefoglalták, az exportárak esetében ugyanúgy kellene eljárni, és a rendes értékkel való összehasonlításhoz egyetlen exportárat kellett volna használni. |
| --- | --- |

(57)

Egy exportáló gyártó állította, hogy előállítási költségeinek megállapítására vonatkozóan az összes termékkódot összefoglalták, az exportárak esetében ugyanúgy kellene eljárni, és a rendes értékkel való összehasonlításhoz egyetlen exportárat kellett volna használni.

| (58) | A Bizottság vizsgálata során a költségekre és az exportárakra vonatkozó adatokat a termékkódok alapján kívánta megszerezni, azonban az érintett vállalattól nem kapta meg a szükséges egyeztetéseket, amelyek lehetővé tették volna a megbízható előállítási költségek termékkódok alapján történő azonosítását. A vizsgálat a termékkódokkal bejelentett exportárszintekkel kapcsolatban nem tárt fel hibát, ezért nem lett volna helyénvaló az alaprendelet 18. cikkét alkalmazni a tényleges exportárak meghatározásához. Mivel a Bizottság szerint a tisztességes összehasonlítás érdekében a bejelentésben szereplő árak részletességi szintjének csökkentése nem helyénvaló a vizsgálat előírásaira figyelemmel, az állítást ezért elutasította. |
| --- | --- |

(58)

A Bizottság vizsgálata során a költségekre és az exportárakra vonatkozó adatokat a termékkódok alapján kívánta megszerezni, azonban az érintett vállalattól nem kapta meg a szükséges egyeztetéseket, amelyek lehetővé tették volna a megbízható előállítási költségek termékkódok alapján történő azonosítását. A vizsgálat a termékkódokkal bejelentett exportárszintekkel kapcsolatban nem tárt fel hibát, ezért nem lett volna helyénvaló az alaprendelet 18. cikkét alkalmazni a tényleges exportárak meghatározásához. Mivel a Bizottság szerint a tisztességes összehasonlítás érdekében a bejelentésben szereplő árak részletességi szintjének csökkentése nem helyénvaló a vizsgálat előírásaira figyelemmel, az állítást ezért elutasította.

| (59) | Egyéb észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (53)–(55) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(59)

Egyéb észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (53)–(55) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

5.   Dömpingkülönbözetek

| (60) | Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, a mintába vett mindegyik vállalat esetében összehasonlították a hasonló termékre megállapított rendes érték súlyozott átlagát az érintett termék exportárának súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(60)

Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, a mintába vett mindegyik vállalat esetében összehasonlították a hasonló termékre megállapított rendes érték súlyozott átlagát az érintett termék exportárának súlyozott átlagával.

| (61) | Az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésében foglalt rendelkezésekkel összhangban az alaprendelet 18. cikkének a három eredetileg mintába vett exportáló gyártó közül kettőre történő alkalmazása miatt a Bizottság megállapította a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetét az eredetileg kiválasztott exportáló gyártó átlagos dömpingkülönbözete alapján, amelyre vonatkozóan már nem alkalmazzák az alaprendelet 18. cikkét, valamint a két újonnan mintába vett vállalat alapján, amelyek dömpingkülönbözete nem de minimis szintű. Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok esetében a dömpingkülönbözetet 8,4 %-ban állapították meg. |
| --- | --- |

(61)

Az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésében foglalt rendelkezésekkel összhangban az alaprendelet 18. cikkének a három eredetileg mintába vett exportáló gyártó közül kettőre történő alkalmazása miatt a Bizottság megállapította a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetét az eredetileg kiválasztott exportáló gyártó átlagos dömpingkülönbözete alapján, amelyre vonatkozóan már nem alkalmazzák az alaprendelet 18. cikkét, valamint a két újonnan mintába vett vállalat alapján, amelyek dömpingkülönbözete nem de minimis szintű. Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok esetében a dömpingkülönbözetet 8,4 %-ban állapították meg.

| (62) | Az összes többi indiai exportáló gyártó tekintetében a Bizottság először megállapította az együttműködés szintjét. Ennek céljából összehasonlította a mintavételi eljárás során a valamennyi együttműködő exportáló gyártó által adott válaszokban megjelölt összes kiviteli mennyiséget az érintett országból származó összes behozatallal, amint azt az Eurostat importstatisztikái feltüntetik. A magas szintű együttműködésre tekintettel a maradvány dömpingkülönbözetet a legmagasabb, mintába felvett exportáló gyártóra meghatározott dömpingkülönbözet szintjén állapították meg. Ez alapján a dömping országos szintjét 16,2 %-ban állapították meg. |
| --- | --- |

(62)

Az összes többi indiai exportáló gyártó tekintetében a Bizottság először megállapította az együttműködés szintjét. Ennek céljából összehasonlította a mintavételi eljárás során a valamennyi együttműködő exportáló gyártó által adott válaszokban megjelölt összes kiviteli mennyiséget az érintett országból származó összes behozatallal, amint azt az Eurostat importstatisztikái feltüntetik. A magas szintű együttműködésre tekintettel a maradvány dömpingkülönbözetet a legmagasabb, mintába felvett exportáló gyártóra meghatározott dömpingkülönbözet szintjén állapították meg. Ez alapján a dömping országos szintjét 16,2 %-ban állapították meg.

| (63) | Ez alapján a súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:






  Vállalat | Végleges dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| GARG Inox | 11,8 % |
| KEI Industries | 7,7 % |
| Macro Bars and Wires | 0,0 % |
| Nevatia Steel & Alloys | 4,1 % |
| Raajratna Metal Industries | 16,2 % |
| Venus csoport | 11,6 % |
| Viraj Profiles | 6,8 % |
| A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok | 8,4 % |
| Minden más vállalat | 16,2 % |

(63)

Ez alapján a súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Végleges dömpingkülönbözet

GARG Inox

11,8 %

KEI Industries

7,7 %

Macro Bars and Wires

0,0 %

Nevatia Steel & Alloys

4,1 %

Raajratna Metal Industries

16,2 %

Venus csoport

11,6 %

Viraj Profiles

6,8 %

A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok

8,4 %

Minden más vállalat

16,2 %

D.   AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT

1.   Az uniós gazdasági ágazat

| (64) | Egyes felhasználók kétségbe vonták az ideiglenes rendelet (63) preambulumbekezdésében az uniós gyártók számára vonatkozóan közölt adatot. Állításuk szerint a gyártók számát tévesen mérték fel, és valójában kevesebb gyártó van jelen a piacon. |
| --- | --- |

(64)

Egyes felhasználók kétségbe vonták az ideiglenes rendelet (63) preambulumbekezdésében az uniós gyártók számára vonatkozóan közölt adatot. Állításuk szerint a gyártók számát tévesen mérték fel, és valójában kevesebb gyártó van jelen a piacon.

| (65) | A Bizottság kiemeli, hogy a fenti állítást nem támasztották alá bizonyítékokkal. A Bizottság a helyzet állásának ellenőrzésekor és a vizsgálat során ellenőrizte a panaszban szereplő uniós gyártók számát. A Bizottság ennek ügyében felvette a kapcsolatot mind a 27 ismert uniós gyártóval. A vizsgálat megerősítette, hogy a 27 uniós gyártó a vizsgálati időszakban előállította a hasonló terméket az Unióban. Az állítást ezért a Bizottság elutasította, és az ideiglenes rendelet (63) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság kiemeli, hogy a fenti állítást nem támasztották alá bizonyítékokkal. A Bizottság a helyzet állásának ellenőrzésekor és a vizsgálat során ellenőrizte a panaszban szereplő uniós gyártók számát. A Bizottság ennek ügyében felvette a kapcsolatot mind a 27 ismert uniós gyártóval. A vizsgálat megerősítette, hogy a 27 uniós gyártó a vizsgálati időszakban előállította a hasonló terméket az Unióban. Az állítást ezért a Bizottság elutasította, és az ideiglenes rendelet (63) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

2.   Uniós gyártás; mintavétel az uniós gyártók körében

| (66) | Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (64)–(67) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(66)

Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (64)–(67) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

E.   A KÁR

1.   Uniós felhasználás

| (67) | Egyes felhasználók szerint a kárelemzés során figyelmen kívül kellett volna hagyni a 2009. évre vonatkozó adatokat, minthogy az említett évben kibontakozott pénzügyi válság torzító hatása különösen érzékenyen érintette az uniós felhasználást. Azonban a 2009. év elemzésből történő kizárása esetén is növekvő (+ 5 %-os) tendencia tapasztalható a felhasználás terén, ami a piaci helyzet javulására utal. Ezenfelül az ideiglenes rendelet (68) preambulumbekezdése elismeri a pénzügyi válság kedvezőtlen hatását. További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (68) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(67)

Egyes felhasználók szerint a kárelemzés során figyelmen kívül kellett volna hagyni a 2009. évre vonatkozó adatokat, minthogy az említett évben kibontakozott pénzügyi válság torzító hatása különösen érzékenyen érintette az uniós felhasználást. Azonban a 2009. év elemzésből történő kizárása esetén is növekvő (+ 5 %-os) tendencia tapasztalható a felhasználás terén, ami a piaci helyzet javulására utal. Ezenfelül az ideiglenes rendelet (68) preambulumbekezdése elismeri a pénzügyi válság kedvezőtlen hatását. További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (68) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

2.   Az érintett országból az Unióba irányuló behozatal

| (68) | Az exportáló gyártó, a Macro Bars and Wires esetében megállapított dömpingkülönbözet nem éri el az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése szerinti de minimis küszöbértéket. Az említett exportáló gyártó vonatkozásában tehát az alaprendelet 1. cikkének (2) bekezdése értelmében nem került sor dömpingre a vizsgálati időszakban. Ennek következtében az általa importált mennyiséggel csökkentették az érintett országból származó, ideiglenesen megállapított dömpingelt behozatal mennyiségét. Az egyik exportáló gyártó – nevezetesen a Venus csoport – jelezte, hogy a számításokban bizonyos ügyletek tévesen kétszer szerepelnek. A Bizottság megállapodott az exportáló gyártóval, és e tranzakciók megszüntetésével kiigazította a dömpingelt behozatal teljes mennyiségét. |
| --- | --- |

(68)

Az exportáló gyártó, a Macro Bars and Wires esetében megállapított dömpingkülönbözet nem éri el az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése szerinti de minimis küszöbértéket. Az említett exportáló gyártó vonatkozásában tehát az alaprendelet 1. cikkének (2) bekezdése értelmében nem került sor dömpingre a vizsgálati időszakban. Ennek következtében az általa importált mennyiséggel csökkentették az érintett országból származó, ideiglenesen megállapított dömpingelt behozatal mennyiségét. Az egyik exportáló gyártó – nevezetesen a Venus csoport – jelezte, hogy a számításokban bizonyos ügyletek tévesen kétszer szerepelnek. A Bizottság megállapodott az exportáló gyártóval, és e tranzakciók megszüntetésével kiigazította a dömpingelt behozatal teljes mennyiségét.

| (69) | Ezek alapján felülvizsgálta a dömpingelt behozatal mennyiségét, piaci részesedését és átlagárát. |
| --- | --- |

(69)

Ezek alapján felülvizsgálta a dömpingelt behozatal mennyiségét, piaci részesedését és átlagárát.

| (70) | A dömpingelt behozatal mennyisége és piaci részesedése: | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mennyiség | 15 826 | 27 291 | 34 494 | 33 252 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 172 | 218 | 210 |
| Piaci részesedés | 12,0 % | 14,6 % | 17,6 % | 16,9 % |
| Index (2009 = 100) | 100 | 121 | 146 | 140 |
| Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok. |

(70)

A dömpingelt behozatal mennyisége és piaci részesedése:

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Mennyiség

15 826

27 291

34 494

33 252

Index (2009 = 100)

100

172

218

210

Piaci részesedés

12,0 %

14,6 %

17,6 %

16,9 %

Index (2009 = 100)

100

121

146

140

Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.

| (71) | Minthogy a Macro Bars and Wires korlátozott mennyiségben exportált az érintett termékből a vizsgálati időszakban, és a Venus csoport említett ügyletei is korlátozott mennyiséget érintettek. E behozatal mennyiségének levonása az érintett országból származó dömpingelt behozatal összmennyiségéből nem módosítja jelentős mértékben az ideiglenes rendelet (69) és (71) preambulumbekezdésében ismertetett tendenciákat. Ennek megfelelően az ideiglenes rendelet ezen preambulumbekezdései megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(71)

Minthogy a Macro Bars and Wires korlátozott mennyiségben exportált az érintett termékből a vizsgálati időszakban, és a Venus csoport említett ügyletei is korlátozott mennyiséget érintettek. E behozatal mennyiségének levonása az érintett országból származó dömpingelt behozatal összmennyiségéből nem módosítja jelentős mértékben az ideiglenes rendelet (69) és (71) preambulumbekezdésében ismertetett tendenciákat. Ennek megfelelően az ideiglenes rendelet ezen preambulumbekezdései megerősítést nyernek.

| (72) | A dömpingelt behozatal átlagára: | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagár | 2 380 | 2 811 | 3 259 | 3 207 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 118 | 137 | 135 |
| Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok. |

(72)

A dömpingelt behozatal átlagára:

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Átlagár

2 380

2 811

3 259

3 207

Index (2009 = 100)

100

118

137

135

Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.

| (73) | A dömpingelt behozatal mennyiségének kiigazítása nem módosítja számottevő mértékben az Indiából származó dömpingelt behozatal átlagárát vagy az alákínálási különbözet számításait. Súlyozott átlagban az alákínálási különbözet 15 %-os, ami megerősíti az ideiglenes rendeletben foglalt megállapítást. |
| --- | --- |

(73)

A dömpingelt behozatal mennyiségének kiigazítása nem módosítja számottevő mértékben az Indiából származó dömpingelt behozatal átlagárát vagy az alákínálási különbözet számításait. Súlyozott átlagban az alákínálási különbözet 15 %-os, ami megerősíti az ideiglenes rendeletben foglalt megállapítást.

| (74) | Egy indiai exportáló gyártó állítása szerint az uniós értékesítési árak meglehetősen valószerűtlenek, és valószínűleg torzak. A Bizottság ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az alákínálási különbözet kiszámításában használt árak a mintába vett uniós gyártók telephelyén megvalósult helyszíni vizsgálat során gyűjtött és ellenőrzött információk eredményei. |
| --- | --- |

(74)

Egy indiai exportáló gyártó állítása szerint az uniós értékesítési árak meglehetősen valószerűtlenek, és valószínűleg torzak. A Bizottság ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az alákínálási különbözet kiszámításában használt árak a mintába vett uniós gyártók telephelyén megvalósult helyszíni vizsgálat során gyűjtött és ellenőrzött információk eredményei.

| (75) | Az ideiglenes rendelet (75)–(77) preambulumbekezdésében ismertetett megállapítások alapján levont következtetések megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(75)

Az ideiglenes rendelet (75)–(77) preambulumbekezdésében ismertetett megállapítások alapján levont következtetések megerősítést nyernek.

3.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

| (76) | Néhány fél azt állította, hogy a globális gazdasági válság tükrében az uniós gazdasági ágazat eredményei meglehetősen kedvezőnek tekinthetők, és egyetlen kármutató, nevezetesen a piaci részesedés kivételével a mutatók nem támasztották alá a károkozást. |
| --- | --- |

(76)

Néhány fél azt állította, hogy a globális gazdasági válság tükrében az uniós gazdasági ágazat eredményei meglehetősen kedvezőnek tekinthetők, és egyetlen kármutató, nevezetesen a piaci részesedés kivételével a mutatók nem támasztották alá a károkozást.

| (77) | Az egyik fél megjegyezte, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési átlagára hozzávetőleg 34 %-kal növekedett, jóval nagyobb mértékben, mint az előállítási költségek, amelyek ugyanezen időszakban 13 %-kal emelkedtek. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a figyelembe vett időszak kezdetén, vagyis 2009-ben, az uniós gazdasági ágazat az előállítási költségek alatti áron értékesített, és csak a 2011. évtől kezdődően tudott az előállítási költségeknél magasabb áron értékesíteni. |
| --- | --- |

(77)

Az egyik fél megjegyezte, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési átlagára hozzávetőleg 34 %-kal növekedett, jóval nagyobb mértékben, mint az előállítási költségek, amelyek ugyanezen időszakban 13 %-kal emelkedtek. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a figyelembe vett időszak kezdetén, vagyis 2009-ben, az uniós gazdasági ágazat az előállítási költségek alatti áron értékesített, és csak a 2011. évtől kezdődően tudott az előállítási költségeknél magasabb áron értékesíteni.

| (78) | A vizsgálat rávilágított arra, hogy amíg néhány kármutató javuló tendenciát mutatott (mint például a gyártási volumen és a kapacitáskihasználás) vagy stabil maradt (például a foglalkoztatás), addig az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetéről tanúskodó több mutató (így a jövedelmezőség, a pénzforgalom, a beruházások és a beruházások megtérülése) a figyelembe vett időszakban nem alakult kielégítően. Míg 2010-ben javult a beruházásokra vonatkozó mutató, úgy 2011-ben és a vizsgálati időszak alatt a 2009. évi adatok alá esett vissza. Jóllehet az igaz, hogy a beruházások megtérülése 2009-től 2011-ig javult, és elérte a 6,7 %-ot, a vizsgálati időszakban ismét visszaesett 0,8 %-ra. A jövedelmezőségi és a pénzforgalmi mutatók ugyancsak javultak 2011-ig, majd a vizsgálati időszakban romlani kezdtek. Megállapítható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazat a 2009. évet követően javuló tendenciát mutatott, amelyet azonban ezt követően lelassított az érintett országból származó dömpingelt behozatal. |
| --- | --- |

(78)

A vizsgálat rávilágított arra, hogy amíg néhány kármutató javuló tendenciát mutatott (mint például a gyártási volumen és a kapacitáskihasználás) vagy stabil maradt (például a foglalkoztatás), addig az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetéről tanúskodó több mutató (így a jövedelmezőség, a pénzforgalom, a beruházások és a beruházások megtérülése) a figyelembe vett időszakban nem alakult kielégítően. Míg 2010-ben javult a beruházásokra vonatkozó mutató, úgy 2011-ben és a vizsgálati időszak alatt a 2009. évi adatok alá esett vissza. Jóllehet az igaz, hogy a beruházások megtérülése 2009-től 2011-ig javult, és elérte a 6,7 %-ot, a vizsgálati időszakban ismét visszaesett 0,8 %-ra. A jövedelmezőségi és a pénzforgalmi mutatók ugyancsak javultak 2011-ig, majd a vizsgálati időszakban romlani kezdtek. Megállapítható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazat a 2009. évet követően javuló tendenciát mutatott, amelyet azonban ezt követően lelassított az érintett országból származó dömpingelt behozatal.

| (79) | Az egyik érdekelt fél kérésére megerősítjük, hogy a készleteknek az ideiglenes rendelet (100) preambulumbekezdésben megállapított szintjei a mintába felvett uniós vállalatok tevékenységére vonatkoznak. |
| --- | --- |

(79)

Az egyik érdekelt fél kérésére megerősítjük, hogy a készleteknek az ideiglenes rendelet (100) preambulumbekezdésben megállapított szintjei a mintába felvett uniós vállalatok tevékenységére vonatkoznak.

| (80) | Az uniós gazdasági ágazat szerint az ideiglenes szakaszban meghatározott 5 %-os előirányzott haszonkulcs túlságosan alacsony volt. Ezen állítását a fél nem támasztotta alá megfelelő bizonyítékokkal. A haszonkulcs említett mértékének megállapításához vezető okokat az ideiglenes rendelet (95) preambulumbekezdése ismerteti, és a vizsgálat nem tárt fel olyan egyéb tényezőt, amely indokolttá tenné e mérték módosítását. Következésképpen a végleges megállapítások céljából nem módosul az előirányzott haszonkulcs 5 %-os mértéke. |
| --- | --- |

(80)

Az uniós gazdasági ágazat szerint az ideiglenes szakaszban meghatározott 5 %-os előirányzott haszonkulcs túlságosan alacsony volt. Ezen állítását a fél nem támasztotta alá megfelelő bizonyítékokkal. A haszonkulcs említett mértékének megállapításához vezető okokat az ideiglenes rendelet (95) preambulumbekezdése ismerteti, és a vizsgálat nem tárt fel olyan egyéb tényezőt, amely indokolttá tenné e mérték módosítását. Következésképpen a végleges megállapítások céljából nem módosul az előirányzott haszonkulcs 5 %-os mértéke.

| (81) | Egy exportáló gyártó azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat nehézségei elsősorban strukturális problémák miatt álltak elő, ezért az előirányzott 5 %-os haszonkulcs nem tekinthető reálisnak. |
| --- | --- |

(81)

Egy exportáló gyártó azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat nehézségei elsősorban strukturális problémák miatt álltak elő, ezért az előirányzott 5 %-os haszonkulcs nem tekinthető reálisnak.

| (82) | Meg kell jegyezni, hogy az ítélkezési gyakorlat (8) alapján az intézményeknek olyan mértékű haszonkulcsot kell megállapítaniuk, amelyet az uniós gazdasági ágazat a megszokott versenyfeltételek mellett, vagyis támogatott behozatal nélkül reálisan elérhetne. A haszonkulcs 2007-ben 3,7 % volt, 2008-tól pedig a pénzügyi és gazdasági válság következtében negatív előjelű értéket mutatott. A panasz alapján, illetve a vizsgálat során tett megállapítások szerint a 2007. évtől kezdődően jelent meg a dömpingelt behozatal az uniós piacon, amikor is az importált mennyiség a 2006. évi 17 727 tonnáról 24 811 tonnára emelkedett. Ezért nem lehetett megállapítani a nyereségen alapuló előirányzott haszonkulcsot, amelyet a hasonló termék uniós gyártói reálisan elérhetnek. Következésképp az ideiglenes rendelet (95) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a Bizottság megfelelőnek ítélte az acélipar más, dömpingelt és támogatott behozatal által nem érintett területeinek tényleges nyeresége alapján meghatározott 5 %-os haszonkulcs használatát, mint ahogyan azt tették a közelmúltban más vizsgálatok során a hasonló termékek esetében ugyanebben a szektorban (9). Ezen túlmenően meg kell jegyezni, hogy a 2007-ben megfigyelt 3,7 %-os haszonkulcs mindenesetre túl alacsonynak tekinthető a dömpingelt behozatal megléte és növekedése miatt. Ezért a végleges megállapítások céljából nem módosul az előirányzott haszonkulcs 5 %-os mértéke. |
| --- | --- |

(82)

Meg kell jegyezni, hogy az ítélkezési gyakorlat (8) alapján az intézményeknek olyan mértékű haszonkulcsot kell megállapítaniuk, amelyet az uniós gazdasági ágazat a megszokott versenyfeltételek mellett, vagyis támogatott behozatal nélkül reálisan elérhetne. A haszonkulcs 2007-ben 3,7 % volt, 2008-tól pedig a pénzügyi és gazdasági válság következtében negatív előjelű értéket mutatott. A panasz alapján, illetve a vizsgálat során tett megállapítások szerint a 2007. évtől kezdődően jelent meg a dömpingelt behozatal az uniós piacon, amikor is az importált mennyiség a 2006. évi 17 727 tonnáról 24 811 tonnára emelkedett. Ezért nem lehetett megállapítani a nyereségen alapuló előirányzott haszonkulcsot, amelyet a hasonló termék uniós gyártói reálisan elérhetnek. Következésképp az ideiglenes rendelet (95) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a Bizottság megfelelőnek ítélte az acélipar más, dömpingelt és támogatott behozatal által nem érintett területeinek tényleges nyeresége alapján meghatározott 5 %-os haszonkulcs használatát, mint ahogyan azt tették a közelmúltban más vizsgálatok során a hasonló termékek esetében ugyanebben a szektorban (9). Ezen túlmenően meg kell jegyezni, hogy a 2007-ben megfigyelt 3,7 %-os haszonkulcs mindenesetre túl alacsonynak tekinthető a dömpingelt behozatal megléte és növekedése miatt. Ezért a végleges megállapítások céljából nem módosul az előirányzott haszonkulcs 5 %-os mértéke.

4.   A kárra vonatkozó következtetés

| (83) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében az uniós iparág jelentős kárt szenvedett. Egyéb észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (78)–(105) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(83)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében az uniós iparág jelentős kárt szenvedett. Egyéb észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (78)–(105) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

F.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

1.   A dömpingelt behozatal hatása

| (84) | Az egyik exportáló gyártó szerint az ideiglenes rendelet figyelmen kívül hagyta, hogy az uniós gazdasági ágazatnak haszna származott a 2009 óta növekvő felhasználásból, illetve megjegyezte, hogy a Bizottság nem élhet azzal a feltételezéssel, hogy az uniós gazdasági ágazat mindig képes lesz megtartani piaci részesedését. |
| --- | --- |

(84)

Az egyik exportáló gyártó szerint az ideiglenes rendelet figyelmen kívül hagyta, hogy az uniós gazdasági ágazatnak haszna származott a 2009 óta növekvő felhasználásból, illetve megjegyezte, hogy a Bizottság nem élhet azzal a feltételezéssel, hogy az uniós gazdasági ágazat mindig képes lesz megtartani piaci részesedését.

| (85) | Ezen észrevételekre válaszolva meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat rávilágított arra, hogy az Indiából származó dömpingelt behozatal piaci részesedése az uniós piaci felhasználásnál nagyobb ütemben bővült. Amíg az indiai dömpingelt behozatal mennyisége 110 %-kal, addig a felhasználás 50 %-kal növekedett ugyanazon időszak alatt. A vizsgálat mindemellett arra is rámutatott, hogy az indiai átlagár folyamatosan az uniós gazdasági ágazat átlagára alatt maradt ugyanazon időszak alatt, és 15 %-kal kínált alá az uniós gazdasági ágazat átlagárának a vizsgálati időszak során. Ennek következtében, bár való igaz, hogy az uniós gazdasági ágazatnak származott bizonyos előnye a megnövekedett felhasználásból, és 40 %-kal növelni tudta az eladott mennyiséget, mégsem volt képes megtartani piaci részesedését, pedig javuló piaci feltételek mellett, illetve tekintettel az uniós gazdasági ágazat szabad kapacitására, ez elvárható lett volna. |
| --- | --- |

(85)

Ezen észrevételekre válaszolva meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat rávilágított arra, hogy az Indiából származó dömpingelt behozatal piaci részesedése az uniós piaci felhasználásnál nagyobb ütemben bővült. Amíg az indiai dömpingelt behozatal mennyisége 110 %-kal, addig a felhasználás 50 %-kal növekedett ugyanazon időszak alatt. A vizsgálat mindemellett arra is rámutatott, hogy az indiai átlagár folyamatosan az uniós gazdasági ágazat átlagára alatt maradt ugyanazon időszak alatt, és 15 %-kal kínált alá az uniós gazdasági ágazat átlagárának a vizsgálati időszak során. Ennek következtében, bár való igaz, hogy az uniós gazdasági ágazatnak származott bizonyos előnye a megnövekedett felhasználásból, és 40 %-kal növelni tudta az eladott mennyiséget, mégsem volt képes megtartani piaci részesedését, pedig javuló piaci feltételek mellett, illetve tekintettel az uniós gazdasági ágazat szabad kapacitására, ez elvárható lett volna.

2.   Egyéb tényezők hatása

2.1.   Nem dömpingelt behozatal

| (86) | A figyelembe vett időszakban a nem dömpingelt behozatal és árak alakulása összevethető a dömpingelt behozatal és árak alakulásával. Ezenkívül a dömpingelt behozatal árai alapvetően ugyanolyan szintűek, mint a nem dömpingelt behozatal árai, hiszen a nem dömpingelt behozatal átlagárai 0,4 %-kal voltak alacsonyabbak. Ezen túlmenően a nem dömpingelt behozatal mennyisége alacsonyabb az érintett országból származó teljes behozatal hat százalékánál és valamivel több a piaci részesedés egy százalékánál. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a nem dömpingelt behozatal által okozott kár nem szünteti meg az érintett országból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdaság által a vizsgálati időszakban elszenvedett jelentős kár között fennálló ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(86)

A figyelembe vett időszakban a nem dömpingelt behozatal és árak alakulása összevethető a dömpingelt behozatal és árak alakulásával. Ezenkívül a dömpingelt behozatal árai alapvetően ugyanolyan szintűek, mint a nem dömpingelt behozatal árai, hiszen a nem dömpingelt behozatal átlagárai 0,4 %-kal voltak alacsonyabbak. Ezen túlmenően a nem dömpingelt behozatal mennyisége alacsonyabb az érintett országból származó teljes behozatal hat százalékánál és valamivel több a piaci részesedés egy százalékánál. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a nem dömpingelt behozatal által okozott kár nem szünteti meg az érintett országból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdaság által a vizsgálati időszakban elszenvedett jelentős kár között fennálló ok-okozati összefüggést.

2.2.   Harmadik országokból származó behozatal

| (87) | Két indiai exportáló gyártó és az indiai kormány ismét jelezte, hogy a vizsgálatot ki kellett volna terjeszteni a Kínai Népköztársaságból származó rozsdamentes acél behozatalára, valamint, hogy a Kínai Népköztársaságból származó behozatalnak az uniós piacra és uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását alábecsülték. |
| --- | --- |

(87)

Két indiai exportáló gyártó és az indiai kormány ismét jelezte, hogy a vizsgálatot ki kellett volna terjeszteni a Kínai Népköztársaságból származó rozsdamentes acél behozatalára, valamint, hogy a Kínai Népköztársaságból származó behozatalnak az uniós piacra és uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását alábecsülték.

| (88) | Az ideiglenes rendelet (115) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a kezdeti szakasztól egészen mostanáig nem nyújtottak be olyan bizonyítékot az uniós gazdasági ágazatnak kárt okozó dömpingre vonatkozóan, amely indokolta volna a Kínából származó behozatal dömpingellenes vizsgálata megindítását. Ezért az arra vonatkozó érv, hogy a vizsgálat hatályát Kínára is ki kellett volna terjeszteni, nem megalapozott, ezért azt elutasítjuk. |
| --- | --- |

(88)

Az ideiglenes rendelet (115) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a kezdeti szakasztól egészen mostanáig nem nyújtottak be olyan bizonyítékot az uniós gazdasági ágazatnak kárt okozó dömpingre vonatkozóan, amely indokolta volna a Kínából származó behozatal dömpingellenes vizsgálata megindítását. Ezért az arra vonatkozó érv, hogy a vizsgálat hatályát Kínára is ki kellett volna terjeszteni, nem megalapozott, ezért azt elutasítjuk.

| (89) | Ugyanakkor, a Kínai Népköztársaságból származó behozatal növekvő tendenciát mutatott a figyelembe vett időszak alatt, és 8,3 %-os piaci részesedésre tett szert a vizsgálati időszakban, ahogy azt az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdése is megállapítja. Ráadásul, a Kínából származó behozatal átlagára mind az uniós gazdasági ágazat, mind pedig az indiai exportáló gyártók uniós piacon alkalmazott árainál alacsonyabb szinten maradt. Mindezek miatt további vizsgált tárgyát képezte, hogy a Kínai Népköztársaságból származó behozatal hozzájárulhatott-e az uniós gazdasági ágazatnak okozott kárhoz, illetve érinti-e a kár és az indiai dömpingelt behozatal között fennálló ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(89)

Ugyanakkor, a Kínai Népköztársaságból származó behozatal növekvő tendenciát mutatott a figyelembe vett időszak alatt, és 8,3 %-os piaci részesedésre tett szert a vizsgálati időszakban, ahogy azt az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdése is megállapítja. Ráadásul, a Kínából származó behozatal átlagára mind az uniós gazdasági ágazat, mind pedig az indiai exportáló gyártók uniós piacon alkalmazott árainál alacsonyabb szinten maradt. Mindezek miatt további vizsgált tárgyát képezte, hogy a Kínai Népköztársaságból származó behozatal hozzájárulhatott-e az uniós gazdasági ágazatnak okozott kárhoz, illetve érinti-e a kár és az indiai dömpingelt behozatal között fennálló ok-okozati összefüggést.

| (90) | Az ideiglenes szakaszban rendelkezésre álló adatok arra utaltak, hogy a kínai behozatal termékösszetétele eltérő volt, illetve, hogy a kínai termékek más piaci szegmensben voltak jelen, mint az uniós gazdasági ágazat által értékesített termékek, vagy éppen az Indiából származó, uniós piacon értékesített termékek. |
| --- | --- |

(90)

Az ideiglenes szakaszban rendelkezésre álló adatok arra utaltak, hogy a kínai behozatal termékösszetétele eltérő volt, illetve, hogy a kínai termékek más piaci szegmensben voltak jelen, mint az uniós gazdasági ágazat által értékesített termékek, vagy éppen az Indiából származó, uniós piacon értékesített termékek.

| (91) | Az ideiglenes rendelkezés kihirdetését követően számos észrevételt nyújtottak be a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy lehet, a vizsgálati időszakban Kínából érkezett alacsony árú behozatal megszünteti a dömpingelt indiai behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(91)

Az ideiglenes rendelkezés kihirdetését követően számos észrevételt nyújtottak be a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy lehet, a vizsgálati időszakban Kínából érkezett alacsony árú behozatal megszünteti a dömpingelt indiai behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést.

| (92) | A vizsgálat tárgyát képező két KN-kódra vonatkozó importstatisztikák alapján végzett elemzés kimutatta, hogy a Kínából származó behozatal 29 %-a a piac alsó szegmensébe (a 7223 00 99 KN-kód alá) tartozik. Ez részben magyarázatul szolgál arra, hogy a kínai árak átlagosan miért alacsonyabbak az uniós gazdasági ágazat és az indiai exportáló gyártók árainál. A 7223 00 99 KN-kódra vonatkozó statisztikák alapján az is megállapítást nyert, hogy a kínai gyártók vevői az Egyesült Királyságban összpontosulnak, ahol az uniós gazdasági ágazat lényegében nem folytat gyártási tevékenységet.









  Átlagár (EUR/tonna) | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 72 230 019 | 2 974 | 3 286 | 3 436 | 2 995 |
| 72 230 099 | 765 | 1 458 | 1 472 | 1 320 |
| Forrás: Eurostat. |

(92)

A vizsgálat tárgyát képező két KN-kódra vonatkozó importstatisztikák alapján végzett elemzés kimutatta, hogy a Kínából származó behozatal 29 %-a a piac alsó szegmensébe (a 7223 00 99 KN-kód alá) tartozik. Ez részben magyarázatul szolgál arra, hogy a kínai árak átlagosan miért alacsonyabbak az uniós gazdasági ágazat és az indiai exportáló gyártók árainál. A 7223 00 99 KN-kódra vonatkozó statisztikák alapján az is megállapítást nyert, hogy a kínai gyártók vevői az Egyesült Királyságban összpontosulnak, ahol az uniós gazdasági ágazat lényegében nem folytat gyártási tevékenységet.

Átlagár (EUR/tonna)

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

72 230 019

2 974

3 286

3 436

2 995

72 230 099

765

1 458

1 472

1 320

Forrás: Eurostat.

| (93) | A termékkódok alapján végzett elemzés a 7223 00 19 KN-kódot illetően rámutatott, hogy mind az uniós gazdasági ágazat, mind pedig az indiai gyártók főként a felső piaci szegmensben versenyeztek, ahol az árak ugyanazon KN-kód esetében akár négyszer magasabbak lehetnek az alsó piaci szegmens árainál (10). A vizsgálat azt is kimutatta, hogy az árak általában terméktípusonként, illetve a nikkeltartalom függvényében változnak. |
| --- | --- |

(93)

A termékkódok alapján végzett elemzés a 7223 00 19 KN-kódot illetően rámutatott, hogy mind az uniós gazdasági ágazat, mind pedig az indiai gyártók főként a felső piaci szegmensben versenyeztek, ahol az árak ugyanazon KN-kód esetében akár négyszer magasabbak lehetnek az alsó piaci szegmens árainál (10). A vizsgálat azt is kimutatta, hogy az árak általában terméktípusonként, illetve a nikkeltartalom függvényében változnak.

| (94) | A Kínai Népköztársaságból származó behozatal árszínvonalát illetően hangsúlyozni kell, hogy a kínai import átlagára 2009-től a vizsgálati időszakig az indiai érintett termék dömpingelt kiviteli ára felett maradt, ahogy az a 7223 00 19 KN-kód alá tartozó kínai export átlagárát bemutató alábbi táblázatban is látható.










  Átlagár (EUR/tonna) | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak | Vizsgálati időszak + 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 72 230 019 | 2 974 | 3 286 | 3 436 | 2 995 | 3 093 |
| Forrás: Eurostat. |

(94)

A Kínai Népköztársaságból származó behozatal árszínvonalát illetően hangsúlyozni kell, hogy a kínai import átlagára 2009-től a vizsgálati időszakig az indiai érintett termék dömpingelt kiviteli ára felett maradt, ahogy az a 7223 00 19 KN-kód alá tartozó kínai export átlagárát bemutató alábbi táblázatban is látható.

Átlagár (EUR/tonna)

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Vizsgálati időszak + 1

72 230 019

2 974

3 286

3 436

2 995

3 093

Forrás: Eurostat.

| (95) | A kínai import átlagára a vizsgálati időszak során csökkent először az indiai dömpingelt behozatal átlagára alá. Megállapítást nyert azonban, hogy ez csak átmeneti jelenség, hiszen a vizsgálati időszakot követő évben emelkedett a kínai árszínvonal, és ismét az indiai áraknál magasabb értéket ért el. |
| --- | --- |

(95)

A kínai import átlagára a vizsgálati időszak során csökkent először az indiai dömpingelt behozatal átlagára alá. Megállapítást nyert azonban, hogy ez csak átmeneti jelenség, hiszen a vizsgálati időszakot követő évben emelkedett a kínai árszínvonal, és ismét az indiai áraknál magasabb értéket ért el.

| (96) | Ezenfelül az érintett országból és a Kínából importált mennyiségek összevetése során bebizonyosodott, hogy a figyelembe vett időszak, illetve különösen a vizsgálati időszak teljes időtartama alatt a Kínából származó behozatal mennyisége jóval elmaradt az indiai behozatal mennyiségétől. A Kínából importált mennyiség lényegében az Indiából származó összbehozatal felét sem érte el. |
| --- | --- |

(96)

Ezenfelül az érintett országból és a Kínából importált mennyiségek összevetése során bebizonyosodott, hogy a figyelembe vett időszak, illetve különösen a vizsgálati időszak teljes időtartama alatt a Kínából származó behozatal mennyisége jóval elmaradt az indiai behozatal mennyiségétől. A Kínából importált mennyiség lényegében az Indiából származó összbehozatal felét sem érte el.

| (97) | Ezért még ha a Kínai Népköztársaságból származó behozatal hozzá is járult az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz, oly mértékű hatást nem gyakorolhattak az uniós gazdasági ágazat helyzetére, amely megszüntetné az érintett országból származó dömpingelt behozatal és az uniós ágazatot ért kár közötti ok-okozati összefüggést. Ennélfogva az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(97)

Ezért még ha a Kínai Népköztársaságból származó behozatal hozzá is járult az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz, oly mértékű hatást nem gyakorolhattak az uniós gazdasági ágazat helyzetére, amely megszüntetné az érintett országból származó dömpingelt behozatal és az uniós ágazatot ért kár közötti ok-okozati összefüggést. Ennélfogva az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

2.3.   Az egyéb uniós gyártókkal folytatott verseny

| (98) | Az egyik fél szerint lehetséges, hogy az uniós gyártók gyenge pénzügyi teljesítményének hátterében az olyan egyéb uniós gyártókkal folytatott verseny áll, amelyek nem tartoznak a panaszt tevő vállalatok körébe, vagy az ügy megindításakor nem biztosították támogatásukról a vizsgálatot. |
| --- | --- |

(98)

Az egyik fél szerint lehetséges, hogy az uniós gyártók gyenge pénzügyi teljesítményének hátterében az olyan egyéb uniós gyártókkal folytatott verseny áll, amelyek nem tartoznak a panaszt tevő vállalatok körébe, vagy az ügy megindításakor nem biztosították támogatásukról a vizsgálatot.

| (99) | Az egyéb uniós gyártók piaci részesedése a következőképpen alakult: | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az egyéb uniós gyártók piaci részesedése (tonna) | 34 926 | 55 740 | 55 124 | 55 124 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 160 | 158 | 158 |
| Az egyéb uniós gyártók piaci részesedése | 26,6 % | 29,8 % | 28,1 % | 27,9 % |
| Forrás: panasz és az arra érkezett válaszok |

(99)

Az egyéb uniós gyártók piaci részesedése a következőképpen alakult:

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Az egyéb uniós gyártók piaci részesedése (tonna)

34 926

55 740

55 124

55 124

Index (2009 = 100)

100

160

158

158

Az egyéb uniós gyártók piaci részesedése

26,6 %

29,8 %

28,1 %

27,9 %

Forrás: panasz és az arra érkezett válaszok

| (100) | Az ideiglenes rendelet (86) preambulumbekezdésében ismertetett teljes uniós értékesítésnek 44 %-a származott azon uniós gyártóktól, amelyek nem tartoznak a panaszt tevő vállalatok körébe, vagy nem jelezték külön, hogy támogatják a vizsgálatot. Az általuk értékesített mennyiség 58 %-kal, a 2009. évi becsült 34 926 tonnáról 55 124 tonnára nőtt a figyelembe vett időszak alatt. Az érintett országból származó dömpingelt behozatal bővüléséhez (+ 110 %) képest azonban ez viszonylag szerény mértékű növekedést jelent. Emellett viszonylag állandó maradt ezen uniós gyártók piaci részesedése a figyelembe vett időszakban, és nem volt arra utaló jel, hogy a mintában szereplő uniós gyártók árainál alacsonyabb árakat alkalmaztak volna. Ezért megállapítást nyert, hogy e gyártók értékesítése nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(100)

Az ideiglenes rendelet (86) preambulumbekezdésében ismertetett teljes uniós értékesítésnek 44 %-a származott azon uniós gyártóktól, amelyek nem tartoznak a panaszt tevő vállalatok körébe, vagy nem jelezték külön, hogy támogatják a vizsgálatot. Az általuk értékesített mennyiség 58 %-kal, a 2009. évi becsült 34 926 tonnáról 55 124 tonnára nőtt a figyelembe vett időszak alatt. Az érintett országból származó dömpingelt behozatal bővüléséhez (+ 110 %) képest azonban ez viszonylag szerény mértékű növekedést jelent. Emellett viszonylag állandó maradt ezen uniós gyártók piaci részesedése a figyelembe vett időszakban, és nem volt arra utaló jel, hogy a mintában szereplő uniós gyártók árainál alacsonyabb árakat alkalmaztak volna. Ezért megállapítást nyert, hogy e gyártók értékesítése nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.

3.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (101) | Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (121)–(124) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(101)

Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (121)–(124) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

G.   AZ UNIÓS ÉRDEK

1.   Általános megfontolások

| (102) | Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (125) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(102)

Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (125) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

2.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (103) | Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (126)–(133) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(103)

Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (126)–(133) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

3.   A független importőrök érdeke

| (104) | Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (142)–(144) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(104)

Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (142)–(144) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

4.   A felhasználók érdekei

| (105) | Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően hét felhasználó, valamint egy felhasználókat tömörítő szövetség vette fel a kapcsolatot a Bizottsággal, és jelezte, hogy együtt kíván működni a vizsgálatban. Kérésük nyomán 2013 áprilisában a Bizottság kérdőívet küldött számukra. Hiánytalanul kitöltött kérdőívet azonban csupán két felhasználó nyújtott be, és összességében az együttműködő felhasználók a vizsgálati időszak alatt érintett országból származó teljes behozatal 12 %-át, a teljes uniós felhasználásnak pedig 2,5 %-át képviselték; 32 személyt alkalmazva az érintett terméket beépítő késztermékek gyártására. A kitöltött kérdőívekben szereplő új információk alapján a Bizottság felülvizsgálta az intézkedések felhasználókra gyakorolt gazdasági hatását, és a két felhasználó esetében helyszíni vizsgálat keretében ellenőrizte a szolgáltatott információkat. |
| --- | --- |

(105)

Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően hét felhasználó, valamint egy felhasználókat tömörítő szövetség vette fel a kapcsolatot a Bizottsággal, és jelezte, hogy együtt kíván működni a vizsgálatban. Kérésük nyomán 2013 áprilisában a Bizottság kérdőívet küldött számukra. Hiánytalanul kitöltött kérdőívet azonban csupán két felhasználó nyújtott be, és összességében az együttműködő felhasználók a vizsgálati időszak alatt érintett országból származó teljes behozatal 12 %-át, a teljes uniós felhasználásnak pedig 2,5 %-át képviselték; 32 személyt alkalmazva az érintett terméket beépítő késztermékek gyártására. A kitöltött kérdőívekben szereplő új információk alapján a Bizottság felülvizsgálta az intézkedések felhasználókra gyakorolt gazdasági hatását, és a két felhasználó esetében helyszíni vizsgálat keretében ellenőrizte a szolgáltatott információkat.

| (106) | Az ideiglenes rendelet (136) preambulumbekezdésében megadott 9 %-os jövedelmezőségi szint a felhasználók szerint túl magas, és a felhasználók gazdasági ágazata esetében nem tekinthető reprezentatív értéknek. Az újabb kitöltött kérdőívek kézhezvételét követően a Bizottság újraszámította az együttműködő felhasználók átlagnyereségességét, amelyet végül az árbevétel 2 %-ában határozott meg. |
| --- | --- |

(106)

Az ideiglenes rendelet (136) preambulumbekezdésében megadott 9 %-os jövedelmezőségi szint a felhasználók szerint túl magas, és a felhasználók gazdasági ágazata esetében nem tekinthető reprezentatív értéknek. Az újabb kitöltött kérdőívek kézhezvételét követően a Bizottság újraszámította az együttműködő felhasználók átlagnyereségességét, amelyet végül az árbevétel 2 %-ában határozott meg.

| (107) | Megállapítást nyert továbbá, hogy az együttműködő felhasználók tekintetében az érintett országból származó beszerzések az érintett termékre vonatkozó összes beszerzés 44 %-át tették ki átlagban, valamint, hogy két együttműködő felhasználó esetében érintett ország képviselte az egyetlen beszerzési forrást. A vizsgálati időszak alatt az érintett terméket tartalmazó termékek forgalma az együttműködő felhasználók összforgalmának átlagosan 14 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(107)

Megállapítást nyert továbbá, hogy az együttműködő felhasználók tekintetében az érintett országból származó beszerzések az érintett termékre vonatkozó összes beszerzés 44 %-át tették ki átlagban, valamint, hogy két együttműködő felhasználó esetében érintett ország képviselte az egyetlen beszerzési forrást. A vizsgálati időszak alatt az érintett terméket tartalmazó termékek forgalma az együttműködő felhasználók összforgalmának átlagosan 14 %-át tette ki.

| (108) | Az uniós piacra vonatkozó legrosszabb forgatókönyvet feltételezve, azaz amennyiben az esetleges áremelést nem lehet az értékesítési láncra hárítani, és a felhasználók a korábbi mennyiségben folytatják beszerzéseiket az érintett országból, úgy a vám hatása következtében a felhasználók által az érintett termék felhasználásával vagy beépítésével elért jövedelmezőség olyan százalékpontra, – 0,6 %-ra csökkenne, amely veszteséggel járna. |
| --- | --- |

(108)

Az uniós piacra vonatkozó legrosszabb forgatókönyvet feltételezve, azaz amennyiben az esetleges áremelést nem lehet az értékesítési láncra hárítani, és a felhasználók a korábbi mennyiségben folytatják beszerzéseiket az érintett országból, úgy a vám hatása következtében a felhasználók által az érintett termék felhasználásával vagy beépítésével elért jövedelmezőség olyan százalékpontra, – 0,6 %-ra csökkenne, amely veszteséggel járna.

| (109) | A Bizottság elismeri, hogy a kizárólag Indiából importáló felhasználók esetében egyéni szinten rövid és középtávon jelentősebb lesz a hatás. Ez azonban viszonylag szűk kört, pontosan két együttműködő felhasználót érint. Ugyanakkor az indiai gyártó együttműködése esetén élhetnek a lehetőséggel, hogy kérjék a vámoknak az alaprendelet 11. cikke alapján történő visszatérítését, amennyiben e visszatérítés feltételei maradéktalanul teljesülnek. |
| --- | --- |

(109)

A Bizottság elismeri, hogy a kizárólag Indiából importáló felhasználók esetében egyéni szinten rövid és középtávon jelentősebb lesz a hatás. Ez azonban viszonylag szűk kört, pontosan két együttműködő felhasználót érint. Ugyanakkor az indiai gyártó együttműködése esetén élhetnek a lehetőséggel, hogy kérjék a vámoknak az alaprendelet 11. cikke alapján történő visszatérítését, amennyiben e visszatérítés feltételei maradéktalanul teljesülnek.

| (110) | Néhány felhasználó ismét aggályait fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy az intézkedések egyes, Európában nem gyártott huzaltípusokat, mégpedig az ideiglenes rendelet (139) preambulumbekezdésében említett úgynevezett 200-as sorozatba tartozó típusokat is sújtanák. A felhasználók meglátása szerint a korlátozott kereslettel és a gyártási folyamat sajátosságaival magyarázható, hogy az Unióban e terméktípust nem gyártják. |
| --- | --- |

(110)

Néhány felhasználó ismét aggályait fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy az intézkedések egyes, Európában nem gyártott huzaltípusokat, mégpedig az ideiglenes rendelet (139) preambulumbekezdésében említett úgynevezett 200-as sorozatba tartozó típusokat is sújtanák. A felhasználók meglátása szerint a korlátozott kereslettel és a gyártási folyamat sajátosságaival magyarázható, hogy az Unióban e terméktípust nem gyártják.

| (111) | A vizsgálat azonban bebizonyította, hogy az uniós gazdasági ágazat gyártja a rozsdamentes acélhuzalok e típusát, és ezek csak kis hányadát teszik ki az uniós piacnak. A felhasználók számára továbbá alternatív beszerzési források is rendelkezésre állnak olyan országokból, amelyekkel szemben nincs hatályban dömpingellenes vagy szubvencióellenes intézkedés. Ráadásul, ugyanarra a célra a rozsdamentes acélhuzalok egyéb terméktípusait is fel lehet használni. Az intézkedések bevezetése tehát nem fog számottevő hatást gyakorolni az uniós piacra, illetve az említett felhasználókra. Ezért ezt az állítást elutasítják. |
| --- | --- |

(111)

A vizsgálat azonban bebizonyította, hogy az uniós gazdasági ágazat gyártja a rozsdamentes acélhuzalok e típusát, és ezek csak kis hányadát teszik ki az uniós piacnak. A felhasználók számára továbbá alternatív beszerzési források is rendelkezésre állnak olyan országokból, amelyekkel szemben nincs hatályban dömpingellenes vagy szubvencióellenes intézkedés. Ráadásul, ugyanarra a célra a rozsdamentes acélhuzalok egyéb terméktípusait is fel lehet használni. Az intézkedések bevezetése tehát nem fog számottevő hatást gyakorolni az uniós piacra, illetve az említett felhasználókra. Ezért ezt az állítást elutasítják.

| (112) | Egyes felhasználók arra hivatkoztak, hogy az uniós gyártók az Indiából származó érintett termék szállítási idejénél hosszabb határidővel szállítják a hasonló terméket. A dömpingelt behozatal negatív hatásának tényét azonban nem befolyásolja az, hogy a nagykereskedőknek és kereskedőknek lehetőségük van a termékek készletezésére, illetve azok rövid időn belüli rendelkezésre bocsátására. Ezt az érvelést tehát el kell utasítani. |
| --- | --- |

(112)

Egyes felhasználók arra hivatkoztak, hogy az uniós gyártók az Indiából származó érintett termék szállítási idejénél hosszabb határidővel szállítják a hasonló terméket. A dömpingelt behozatal negatív hatásának tényét azonban nem befolyásolja az, hogy a nagykereskedőknek és kereskedőknek lehetőségük van a termékek készletezésére, illetve azok rövid időn belüli rendelkezésre bocsátására. Ezt az érvelést tehát el kell utasítani.

| (113) | A fentieket figyelembe véve a Bizottság úgy ítéli meg, hogy még akkor is, ha az érintett országból származó behozatallal szembeni intézkedések bizonyos felhasználókat valószínűleg kedvezőtlenebbül érintenek mint másokat, az uniós piacnak összességében előnye fog származni az intézkedések bevezetéséből. A Bizottság úgy véli, ha helyreállnak a tisztességes kereskedelem feltételei az uniós piacon, akkor az uniós gazdasági ágazat számára lehetővé válik, hogy árait összehangolja az előállítási költségekkel, megtartsa a gyártást és az álláshelyeket, visszaszerezze korábban elvesztett piaci részesedését, valamint részesüljön a megnövekedett méretgazdaságosságból adódó előnyökből. Ezáltal az ágazat elfogadható mértékű haszonkulcsot érhet el, amely biztosítaná a hatékony közép- és hosszú távú működését. Ezzel egy időben az ágazat általános pénzügyi helyzete is javulni fog. A vizsgálat továbbá azt is megállapította, hogy az intézkedések felhasználókra és független importőrökre gyakorolt hatása összességében korlátozott mértékű lesz. Ezért megállapítást nyert, hogy az intézkedések előnyei láthatóan jelentősebbek, mint az érintett termék uniós piacon jelen lévő felhasználóira gyakorolt hatásuk. |
| --- | --- |

(113)

A fentieket figyelembe véve a Bizottság úgy ítéli meg, hogy még akkor is, ha az érintett országból származó behozatallal szembeni intézkedések bizonyos felhasználókat valószínűleg kedvezőtlenebbül érintenek mint másokat, az uniós piacnak összességében előnye fog származni az intézkedések bevezetéséből. A Bizottság úgy véli, ha helyreállnak a tisztességes kereskedelem feltételei az uniós piacon, akkor az uniós gazdasági ágazat számára lehetővé válik, hogy árait összehangolja az előállítási költségekkel, megtartsa a gyártást és az álláshelyeket, visszaszerezze korábban elvesztett piaci részesedését, valamint részesüljön a megnövekedett méretgazdaságosságból adódó előnyökből. Ezáltal az ágazat elfogadható mértékű haszonkulcsot érhet el, amely biztosítaná a hatékony közép- és hosszú távú működését. Ezzel egy időben az ágazat általános pénzügyi helyzete is javulni fog. A vizsgálat továbbá azt is megállapította, hogy az intézkedések felhasználókra és független importőrökre gyakorolt hatása összességében korlátozott mértékű lesz. Ezért megállapítást nyert, hogy az intézkedések előnyei láthatóan jelentősebbek, mint az érintett termék uniós piacon jelen lévő felhasználóira gyakorolt hatásuk.

5.   Az uniós érdekkel kapcsolatos következtetés

| (114) | A fentiek alapján az ideiglenes rendelet (145) és (146) preambulumbekezdésében foglalt értékelés megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(114)

A fentiek alapján az ideiglenes rendelet (145) és (146) preambulumbekezdésében foglalt értékelés megerősítést nyer.

H.   VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (115) | Egy exportáló gyártó esetében a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámítását lefelé igazították állításának megfelelően, miszerint olyan adminisztratív hibák csúsztak be, mint az egyes tranzakciók árfolyamának összekeverése és a csoporton belüli tranzakciók számításba történő bevonása. Egyéb észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (148)–(151) preambulumbekezdése megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(115)

Egy exportáló gyártó esetében a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámítását lefelé igazították állításának megfelelően, miszerint olyan adminisztratív hibák csúsztak be, mint az egyes tranzakciók árfolyamának összekeverése és a csoporton belüli tranzakciók számításba történő bevonása. Egyéb észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (148)–(151) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

| (116) | Ugyanaz az exportáló gyártó azt állította, hogy az Unióba irányuló indiai kivitel a nagykereskedők felé irányul, az uniós gazdasági ágazat által megvalósított értékesítés az uniós piacon pedig a végfelhasználók felé irányul, és ezért a Bizottság az összehasonlítást nem a kereskedelem megfelelő szintjén végezte el. A vizsgálatból azonban kiderült, hogy az indiai exportáló gyártók a fogyasztók mindkét kategóriája részére értékesítenek, és hogy ugyanazon ügyfél-kategóriákért állnak versenyben az uniós gyártókkal. |
| --- | --- |

(116)

Ugyanaz az exportáló gyártó azt állította, hogy az Unióba irányuló indiai kivitel a nagykereskedők felé irányul, az uniós gazdasági ágazat által megvalósított értékesítés az uniós piacon pedig a végfelhasználók felé irányul, és ezért a Bizottság az összehasonlítást nem a kereskedelem megfelelő szintjén végezte el. A vizsgálatból azonban kiderült, hogy az indiai exportáló gyártók a fogyasztók mindkét kategóriája részére értékesítenek, és hogy ugyanazon ügyfél-kategóriákért állnak versenyben az uniós gyártókkal.

2.   A kár megszüntetéséhez szükséges szintre vonatkozó következtetés

| (117) | A Macro Bars and Wires számára a Bizottság nem állapított meg egyéni kárkülönbözetet, mivel a vállalat végleges dömpingkülönbözete – az (51) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően – de minimis szintű. |
| --- | --- |

(117)

A Macro Bars and Wires számára a Bizottság nem állapított meg egyéni kárkülönbözetet, mivel a vállalat végleges dömpingkülönbözete – az (51) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően – de minimis szintű.

| (118) | Az ideiglenes rendeletben alkalmazott módszertan megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(118)

Az ideiglenes rendeletben alkalmazott módszertan megerősítést nyer.

3.   Végleges intézkedések

| (119) | Tekintettel a fentiekre, valamint összhangban az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésével olyan szintű végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, amely elegendő a dömpingelt behozatal által okozott kár megszüntetéséhez, figyelembe véve a 419/2013/EU bizottsági rendelettel bevezetett támogatási hozam mértékét. |
| --- | --- |

(119)

Tekintettel a fentiekre, valamint összhangban az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésével olyan szintű végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, amely elegendő a dömpingelt behozatal által okozott kár megszüntetéséhez, figyelembe véve a 419/2013/EU bizottsági rendelettel bevezetett támogatási hozam mértékét.

| (120) | Ezért a dömpingellenes vám megállapítása a kárkülönbözet és dömpingkülönbözet mértékének összehasonlításával történt, a támogatási hozam mértékének figyelembevételével, a vonatkozó dömpingkülönbözetből való teljes mértékű levonásuk révén. Ennélfogva a végleges dömpingellenes vámok a következőképpen alakulnak:









  Vállalat | Dömpingkülönbözet | Kiegyenlítő vám | Kárkülönbözet | Dömpingellenes vám végleges mértéke |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GARG Inox | 11,8 % | 3,4 % | 22,6 % | 8,4 % |
| KEI Industries | 7,0 % | 0,0 % | 41,9 % | 7,7 % |
| Macro Bars and Wires | 0,0 % | 3,4 % | 30,3 % | 0,0 % |
| Nevatia Steel & Alloys | 4,1 % | 3,4 % | 23,8 % | 0,7 % |
| Raajratna Metal Industries | 16,2 % | 3,7 % | 17,2 % | 12,5 % |
| Venus csoport | 11,6 % | 3,0 % | 23,4 % | 8,6 % |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd. | 6,8 % | 0,0 % | 32,1 % | 6,8 % |
| A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok | 8,4 % | 3,4 % | 23,7 % | 5,0 % |
| Minden más vállalat | 16,2 % | 3,7 % | 41,9 % | 12,5 % |

(120)

Ezért a dömpingellenes vám megállapítása a kárkülönbözet és dömpingkülönbözet mértékének összehasonlításával történt, a támogatási hozam mértékének figyelembevételével, a vonatkozó dömpingkülönbözetből való teljes mértékű levonásuk révén. Ennélfogva a végleges dömpingellenes vámok a következőképpen alakulnak:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Kiegyenlítő vám

Kárkülönbözet

Dömpingellenes vám végleges mértéke

GARG Inox

11,8 %

3,4 %

22,6 %

8,4 %

KEI Industries

7,0 %

0,0 %

41,9 %

7,7 %

Macro Bars and Wires

0,0 %

3,4 %

30,3 %

0,0 %

Nevatia Steel & Alloys

4,1 %

3,4 %

23,8 %

0,7 %

Raajratna Metal Industries

16,2 %

3,7 %

17,2 %

12,5 %

Venus csoport

11,6 %

3,0 %

23,4 %

8,6 %

Viraj Profiles Vpl. Ltd.

6,8 %

0,0 %

32,1 %

6,8 %

A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok

8,4 %

3,4 %

23,7 %

5,0 %

Minden más vállalat

16,2 %

3,7 %

41,9 %

12,5 %

| (121) | Az ebben a rendeletben előírt vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek jelen vizsgálatok megállapításai alapján kerültek meghatározásra. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. E vámok (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) kizárólag az Indiából származó és az említett konkrét jogalanyok által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Azok az importált termékek, melyeket az e rendelet rendelkező részében külön nem említett egyéb vállalatok gyártanak, ideértve a külön említett vállalatokkal kapcsolatban álló egységeket is, nem részesülhetnek e vámok előnyeiből, ezekre a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámok vonatkoznak. |
| --- | --- |

(121)

Az ebben a rendeletben előírt vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek jelen vizsgálatok megállapításai alapján kerültek meghatározásra. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. E vámok (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) kizárólag az Indiából származó és az említett konkrét jogalanyok által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Azok az importált termékek, melyeket az e rendelet rendelkező részében külön nem említett egyéb vállalatok gyártanak, ideértve a külön említett vállalatokkal kapcsolatban álló egységeket is, nem részesülhetnek e vámok előnyeiből, ezekre a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámok vonatkoznak.

| (122) | Az egyik indiai exportáló gyártó árra vonatkozó kötelezettségvállalást tett az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(122)

Az egyik indiai exportáló gyártó árra vonatkozó kötelezettségvállalást tett az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően.

| (123) | Az elmúlt években az érintett termék ára jelentősen ingadozott, így a rögzített árral kapcsolatos kötelezettségvállalás ebben az esetben nem jöhet szóba. E probléma megoldása érdekében az indiai exportáló gyártó egy, a nyersanyagköltségeken alapuló indexálási záradékot kínált fel. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy nem lehetett megállapítani közvetlen és konkrét összefüggést az árak és az index ingadozása között, ezért az indexálás nem tekinthető megfelelő eszköznek. Ezen túlmenően a vizsgálat megállapította, hogy különböző típusú érintett termékek léteznek, amelyeket nem egyszerű megkülönböztetni, és az árakban is számottevő különbség mutatkozik. |
| --- | --- |

(123)

Az elmúlt években az érintett termék ára jelentősen ingadozott, így a rögzített árral kapcsolatos kötelezettségvállalás ebben az esetben nem jöhet szóba. E probléma megoldása érdekében az indiai exportáló gyártó egy, a nyersanyagköltségeken alapuló indexálási záradékot kínált fel. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy nem lehetett megállapítani közvetlen és konkrét összefüggést az árak és az index ingadozása között, ezért az indexálás nem tekinthető megfelelő eszköznek. Ezen túlmenően a vizsgálat megállapította, hogy különböző típusú érintett termékek léteznek, amelyeket nem egyszerű megkülönböztetni, és az árakban is számottevő különbség mutatkozik.

| (124) | Ezenkívül ez az exportáló gyártó különböző termékeket is gyárt rozsdamentes acélból, és ezeket a termékeket kapcsolódó kereskedőkön keresztül adott esetben ugyanazon uniós vevők részére értékesíti. Ez a keresztkompenzáció komoly veszélyét rejti magában, és rendkívül megnehezítené a kötelezettségvállalás teljesítésének hatékony ellenőrzését. |
| --- | --- |

(124)

Ezenkívül ez az exportáló gyártó különböző termékeket is gyárt rozsdamentes acélból, és ezeket a termékeket kapcsolódó kereskedőkön keresztül adott esetben ugyanazon uniós vevők részére értékesíti. Ez a keresztkompenzáció komoly veszélyét rejti magában, és rendkívül megnehezítené a kötelezettségvállalás teljesítésének hatékony ellenőrzését.

| (125) | A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy a kötelezettségvállalásokra tett javaslatokat nem lehet elfogadni. |
| --- | --- |

(125)

A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy a kötelezettségvállalásokra tett javaslatokat nem lehet elfogadni.

| (126) | Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtétel alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy eladási egységek létrehozását követően) haladéktalanul a Bizottsághoz (11) kell intézni, mellékelve minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, valamint a belföldi és exporteladásokhoz kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például az ilyen névváltozással vagy a gyártási és eladási egységben bekövetkezett változással függnek össze. Adott esetben a végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló rendelet az egyéni vámtételek előnyeiből részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog. |
| --- | --- |

(126)

Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtétel alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy eladási egységek létrehozását követően) haladéktalanul a Bizottsághoz (11) kell intézni, mellékelve minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, valamint a belföldi és exporteladásokhoz kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például az ilyen névváltozással vagy a gyártási és eladási egységben bekövetkezett változással függnek össze. Adott esetben a végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló rendelet az egyéni vámtételek előnyeiből részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog.

4.   Az ideiglenes dömpingellenes vámok végleges beszedése

| (127) | Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára és az uniós gazdasági ágazatot ért kár szintjére, a Bizottság szükségesnek tartja, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám által biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék, |
| --- | --- |

(127)

Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára és az uniós gazdasági ágazatot ért kár szintjére, a Bizottság szükségesnek tartja, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám által biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre az olyan rozsdamentes acélhuzalok behozatalára, amelyek:

| — | 2,5 vagy annál nagyobb tömegszázalékban nikkelt tartalmaz, a 28 tömegszázalék vagy annál több, de 31 tömegszázalékot nem meghaladó mennyiségű nikkelt és 20 tömegszázalék vagy annál több, de maximum 22 tömegszázalék krómot tartalmazó huzal kivételével, |
| --- | --- |

—

2,5 vagy annál nagyobb tömegszázalékban nikkelt tartalmaz, a 28 tömegszázalék vagy annál több, de 31 tömegszázalékot nem meghaladó mennyiségű nikkelt és 20 tömegszázalék vagy annál több, de maximum 22 tömegszázalék krómot tartalmazó huzal kivételével,

| — | kevesebb mint 2,5 tömegszázalékban nikkelt tartalmaz, a 13 tömegszázalék vagy annál több, de 25 tömegszázalékot nem meghaladó mennyiségű krómot és 3,5 tömegszázalék vagy annál több, de maximum 6 tömegszázalék alumíniumot tartalmazó huzal kivételével, |
| --- | --- |

—

kevesebb mint 2,5 tömegszázalékban nikkelt tartalmaz, a 13 tömegszázalék vagy annál több, de 25 tömegszázalékot nem meghaladó mennyiségű krómot és 3,5 tömegszázalék vagy annál több, de maximum 6 tömegszázalék alumíniumot tartalmazó huzal kivételével,

jelenleg a 7223 00 19 és 7223 00 99 KN-kódok alá tartoznak, és Indiából származnak.

(2)   Az alábbi vállalatok által előállított, az (1) bekezdésben meghatározott termék vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó ára alapján alkalmazandó végleges dömpingellenes vámok a következők:

| Vállalat | Vám (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Pune, Maharashtra | 8,4 | B931 |
| KEI Industries Limited, Újdelhi | 7,7 | B925 |
| Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra | 0,0 | B932 |
| Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra | 0,7 | B933 |
| Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat | 12,5 | B775 |
| Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B776 |
| Precision Metals, Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B777 |
| Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B778 |
| Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B779 |
| Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra és Mumbai, Maharashtra | 6,8 | B780 |
| A mellékletben felsorolt vállalatok | 5,0 | B781 |
| Minden más vállalat | 12,5 | B999 |

Vállalat

Vám (%)

Kiegészítő TARIC-kód

Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Pune, Maharashtra

8,4

B931

KEI Industries Limited, Újdelhi

7,7

B925

Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra

0,0

B932

Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra

0,7

B933

Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat

12,5

B775

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

8,6

B776

Precision Metals, Mumbai, Maharashtra

8,6

B777

Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra

8,6

B778

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra

8,6

B779

Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra és Mumbai, Maharashtra

6,8

B780

A mellékletben felsorolt vállalatok

5,0

B781

Minden más vállalat

12,5

B999

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Ha bármilyen új exportáló gyártó Indiában elégséges bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy:

| a) | nem exportálta az 1. cikk (1) bekezdésében említett, Indiából származó árukat a vizsgálati időszakban (2011. április 1. és 2012. március 31. között); |
| --- | --- |

a)

nem exportálta az 1. cikk (1) bekezdésében említett, Indiából származó árukat a vizsgálati időszakban (2011. április 1. és 2012. március 31. között);

| b) | nem áll kapcsolatban az e rendelettel kivetett intézkedések hatálya alatt álló exportőrrel vagy gyártóval; továbbá |
| --- | --- |

b)

nem áll kapcsolatban az e rendelettel kivetett intézkedések hatálya alatt álló exportőrrel vagy gyártóval; továbbá

| c) | a vizsgálati időszak után ténylegesen exportálta az érintett termékeket vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportálására; |
| --- | --- |

c)

a vizsgálati időszak után ténylegesen exportálta az érintett termékeket vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportálására;

az 1. cikk (2) bekezdése módosítható az új exportáló gyártónak a mellékletben foglalt jegyzékhez történő hozzáadásával.

3. cikk

Véglegesen be kell szedni a behozatalokra a 418/2013/EU rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámokkal biztosított összegeket azon rozsdamentes acélhuzalok tekintetében, amelyek:

| — | 2,5 vagy annál nagyobb tömegszázalékban nikkelt tartalmaz, a 28 tömegszázalék vagy annál több, de 31 tömegszázalékot nem meghaladó mennyiségű nikkelt és 20 tömegszázalék vagy annál több, de maximum 22 tömegszázalék krómot tartalmazó huzal kivételével, |
| --- | --- |

—

2,5 vagy annál nagyobb tömegszázalékban nikkelt tartalmaz, a 28 tömegszázalék vagy annál több, de 31 tömegszázalékot nem meghaladó mennyiségű nikkelt és 20 tömegszázalék vagy annál több, de maximum 22 tömegszázalék krómot tartalmazó huzal kivételével,

| — | kevesebb mint 2,5 tömegszázalékban nikkelt tartalmaz, a 13 tömegszázalék vagy annál több, de 25 tömegszázalékot nem meghaladó mennyiségű krómot és 3,5 tömegszázalék vagy annál több, de maximum 6 tömegszázalék alumíniumot tartalmazó huzal kivételével, |
| --- | --- |

—

kevesebb mint 2,5 tömegszázalékban nikkelt tartalmaz, a 13 tömegszázalék vagy annál több, de 25 tömegszázalékot nem meghaladó mennyiségű krómot és 3,5 tömegszázalék vagy annál több, de maximum 6 tömegszázalék alumíniumot tartalmazó huzal kivételével,

jelenleg a 7223 00 19 és 7223 00 99 KN-kódok alá tartoznak, és Indiából származnak. A dömpingellenes vám végleges összegét meghaladóan biztosított összegeket el kell engedni.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 5-én.

a Tanács részéről

az elnök

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 126., 2013.5.8., 1. o.

2

(3)  HL L 126., 2013.5.8., 19. o.

3

(4)  HL L 240., 2013.9.7., 1. o.

4

(5)  HL C 240., 2012.8.10., 6. o.

5

(6)  Lásd: C-595/11 sz. ügy, Steinel Vertrieb GmbH kontra Hauptzollamt Bielefeld (a Bíróság [második tanács] 2013. április 18-i ítélete), még nem tették közzé.

6

(7)  Lásd: T–170/94. sz. ügy (EBHT 1997, II–1383. o.) 64. pontja.

7

(8)  A T-210/95. sz. ügy (EBHT 1999., II-3291. o.) 60. pontja.

8

(9)  A Kínai Népköztársaságból származó egyes, ötvözetlen acélból készült elő- és utófeszítő huzalok és huzalsodratok (PSC-huzalok és -sodratok) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az e behozatalokra kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló, 2009. május 5-i 383/2009/EK tanácsi rendelet (HL L 118., 2009.5.13., 1. o.), a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2012. november 14-i 1071/2012/EU bizottsági rendelet (HL L 318., 2012.11.15., 10. o.), a Kínai Népköztársaságból származó egyes szerves bevonatú acéltermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2012. szeptember 18-i 845/2012/EU bizottsági rendelet (HL L 252., 2012.9.19., 33. o.).

9

(10)  Meg kell azonban jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat és az indiai exportáló gyártók egyaránt jelen vannak – még ha kisebb mértékben is – a piac alsó szegmensében is.

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

11

---

MELLÉKLET

A MINTÁBAN NEM SZEREPLŐ INDIAI EGYÜTTMŰKÖDŐ EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK

TARIC-kiegészítő kód: B781

| Vállalat neve | Település |
| --- | --- |
| Bekaert Mukand Wire Industries | Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra |
| Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd. | Mumbai, Maharashtra |
| Bhansali Stainless Wire | Mumbai, Maharashtra |
| Chandan Steel | Mumbai, Maharashtra |
| Drawmet Wires | Bhiwadi, Rajastan |
| Jyoti Steel Industries Ltd. | Mumbai, Maharashtra |
| Mukand Ltd. | Thane |
| Panchmahal Steel Ltd. | Dist. Panchmahals, Gujarat |

Vállalat neve

Település

Bekaert Mukand Wire Industries

Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra

Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd.

Mumbai, Maharashtra

Bhansali Stainless Wire

Mumbai, Maharashtra

Chandan Steel

Mumbai, Maharashtra

Drawmet Wires

Bhiwadi, Rajastan

Jyoti Steel Industries Ltd.

Mumbai, Maharashtra

Mukand Ltd.

Thane

Panchmahal Steel Ltd.

Dist. Panchmahals, Gujarat

---

| 8.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/17

---

A BIZOTTSÁG 1107/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. november 5.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Carne de Bravo do Ribatejo (OEM)]

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EUeurópai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2013. január 3-án hatályba lépett a 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet. A rendelet hatályon kívül helyezte és felváltotta a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletet (2). |
| --- | --- |

(1)

2013. január 3-án hatályba lépett a 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet. A rendelet hatályon kívül helyezte és felváltotta a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletet (2).

| (2) | Az 510/2006/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Portugália kérelmét (3) a „Carne de Bravo do Ribatejo” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(2)

Az 510/2006/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Portugália kérelmét (3) a „Carne de Bravo do Ribatejo” elnevezés bejegyzésére.

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért a „Carne de Bravo do Ribatejo” elnevezést be kell jegyezni. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért a „Carne de Bravo do Ribatejo” elnevezést be kell jegyezni.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 5-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Dacian CIOLOȘ

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

2

(3)  HL C 353., 2012.11.17., 18. o.

3

---

MELLÉKLET

A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

1.1. osztály:   Friss hús (valamint vágási melléktermék és belsőség)

PORTUGÁLIA

Carne de Bravo do Ribatejo (OEM)

---

| 8.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/19

---

A BIZOTTSÁG 1108/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. november 5.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Stromberger Pflaume (OEM)]

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2013. január 3-án hatályba lépett a 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet. A rendelet hatályon kívül helyezte és felváltotta a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletet (2). |
| --- | --- |

(1)

2013. január 3-án hatályba lépett a 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet. A rendelet hatályon kívül helyezte és felváltotta a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletet (2).

| (2) | Az 510/2006/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Németország kérelmét (3) a „Stromberger Pflaume” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(2)

Az 510/2006/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Németország kérelmét (3) a „Stromberger Pflaume” elnevezés bejegyzésére.

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért a „Stromberger Pflaume” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért a „Stromberger Pflaume” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 5-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Dacian CIOLOȘ

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

2

(3)  HL C 367., 2012.11.27., 8. o.

3

---

MELLÉKLET

A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

1.6. osztály:   Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

NÉMETORSZÁG

Stromberger Pflaume (OEM)

---

| 8.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/21

---

A BIZOTTSÁG 1109/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. november 5.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Melone Mantovano (OFJ)]

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EK rendelet 50. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Olaszország kérelmét (2) a „Melone Mantovano” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EK rendelet 50. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Olaszország kérelmét (2) a „Melone Mantovano” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 5-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Dacian CIOLOȘ

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  HL C 132., 2013.5.9., 17. o.

2

---

MELLÉKLET

A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

1.6. osztály.   Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

OLASZORSZÁG

Melone Mantovano (OFJ)

---

| 8.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/23

---

A BIZOTTSÁG 1110/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. november 5.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Queso Los Beyos (OFJ)]

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Spanyolország kérelmét (2) a „Queso Los Beyos” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Spanyolország kérelmét (2) a „Queso Los Beyos” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért a „Queso Los Beyos” elnevezést be kell jegyezni. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért a „Queso Los Beyos” elnevezést be kell jegyezni.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 5-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Dacian CIOLOȘ

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  HL C 60., 2013.3.1., 11. o.

2

---

MELLÉKLET

A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

1.3. osztály.   Sajtok

SPANYOLORSZÁG

Queso Los Beyos (OFJ)

---

| 8.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/25

---

A BIZOTTSÁG 1111/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. november 5.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Lietuviškas varškės sūris (OFJ)]

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Litvánia kérelmét (2) a „Lietuviškas varškės sūris” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Litvánia kérelmét (2) a „Lietuviškas varškės sūris” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért a „Lietuviškas varškės sūris” elnevezést be kell jegyezni. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért a „Lietuviškas varškės sūris” elnevezést be kell jegyezni.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 5-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Dacian CIOLOȘ

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  HL C 57., 2013.2.27., 24. o.

2

---

MELLÉKLET

A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

1.3. osztály:   Sajtok

LITVÁNIA

Lietuviškas varškės sūris (OFJ)

---

| 8.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/27

---

A BIZOTTSÁG 1112/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. november 5.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Pan de Alfacar (OFJ)]

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Spanyolország kérelmét (2) a „Pan de Alfacar” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Spanyolország kérelmét (2) a „Pan de Alfacar” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért a „Pan de Alfacar” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért a „Pan de Alfacar” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 5-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Dacian CIOLOȘ

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  HL C 70., 2013.3.9., 31. o.

2

---

MELLÉKLET

Az 1151/2012/EU rendelet I. mellékletének I. részében felsorolt mezőgazdasági termékek és élelmiszerek:

2.4. osztály:   Kenyér, péksütemények, cukrászsütemények, édesipari termékek, kekszek és egyéb pékáru

SPANYOLORSZÁG

Pan de Alfacar (OFJ)

---

| 8.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/29 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/29

---

A BIZOTTSÁG 1113/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. november 7.)

a Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, a Lactobacillus buchneri DSM 22501, a Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, a Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 és a Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 tartalmú készítmények bármely állatfaj takarmányadalékaként történő engedélyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. Az 1831/2003/EK rendelet 10. cikkének (7) bekezdése – a 10. cikk (1)–(4) bekezdésével együtt értelmezve – külön előírásokat határoz meg azoknak a termékeknek az értékelésére, amelyeket az említett rendelet alkalmazásának kezdetekor az Unióban szilázs-adalékanyagként használtak. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. Az 1831/2003/EK rendelet 10. cikkének (7) bekezdése – a 10. cikk (1)–(4) bekezdésével együtt értelmezve – külön előírásokat határoz meg azoknak a termékeknek az értékelésére, amelyeket az említett rendelet alkalmazásának kezdetekor az Unióban szilázs-adalékanyagként használtak.

| (2) | Az 1831/2003/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően a Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, a Lactobacillus buchneri DSM 22501, a Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, a Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 és a Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 tartalmú készítményeket mint a „szilázs-adalékanyagok” funkcionális csoportba tartozó, meglévő termékeket valamennyi állatfajra vonatkozóan felvették a takarmány-adalékanyagok közösségi nyilvántartásába. |
| --- | --- |

(2)

Az 1831/2003/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően a Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, a Lactobacillus buchneri DSM 22501, a Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, a Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 és a Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 tartalmú készítményeket mint a „szilázs-adalékanyagok” funkcionális csoportba tartozó, meglévő termékeket valamennyi állatfajra vonatkozóan felvették a takarmány-adalékanyagok közösségi nyilvántartásába.

| (3) | Az 1831/2003/EK rendelet 10. cikkének a 7. cikkel összefüggésben értelmezett (2) bekezdése szerint kérelmeket nyújtottak be e készítmények valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezésére, kérelmezve ezeknek az adalékanyagoknak a „technológiai adalékanyagok” kategóriába és a „szilázs-adalékanyagok” funkcionális csoportba való sorolását. A kérelmekhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(3)

Az 1831/2003/EK rendelet 10. cikkének a 7. cikkel összefüggésben értelmezett (2) bekezdése szerint kérelmeket nyújtottak be e készítmények valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezésére, kérelmezve ezeknek az adalékanyagoknak a „technológiai adalékanyagok” kategóriába és a „szilázs-adalékanyagok” funkcionális csoportba való sorolását. A kérelmekhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2013. március 12-i (2) és 2013. április 16-i (3) véleményeiben megállapította, hogy az érintett készítmények a javasolt felhasználási feltételek mellett nincsenek káros hatással az állatok, illetve az emberek egészségre, valamint a környezetre. A Hatóság megállapította azt is, hogy a Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 tartalmú készítmény könnyen vagy mérsékelten nehezen silózható alapanyag esetében a friss anyag kilogrammjaként 1 × 108 CFU/kg, nehezen silózható alapanyag esetében pedig a friss anyag kilogrammjaként 1 × 109 CFU/kg mértékben adagolva a tejsavtartalom növelése révén képes javítani a szilázsképződést, a pH-érték csökkentése és a fehérjevesztés csökkentése révén pedig képes megnövelni a megmaradó szárazanyag mennyiségét valamennyi állatfaj esetében. Szintén megállapította, hogy a Lactobacillus buchneri DSM 22501 tartalmú készítmény a pH-érték és az ammónium-nitrogén csökkentése révén, valamint a megmaradó szárazanyag mennyiségének növelése révén javíthatja a könnyen, mérsékelten nehezen vagy nehezen silózható alapanyagból történő szilázsképződést; a Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 tartalmú készítmény a könnyen, mérsékelten nehezen vagy nehezen silózható alapanyagok esetében javíthatja az aerob stabilitást, a Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 és a Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 tartalmú készítmények pedig a könnyen silózható alapanyagok esetében javíthatják az aerob stabilitást valamennyi állatfaj esetében. A Hatóság szerint nem szükséges a forgalomba hozatalt követő nyomon követésre vonatkozó különleges követelményeket elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban lévő takarmány-adalékanyagok vizsgálatára alkalmazott analitikai módszerekről szóló jelentést. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2013. március 12-i (2) és 2013. április 16-i (3) véleményeiben megállapította, hogy az érintett készítmények a javasolt felhasználási feltételek mellett nincsenek káros hatással az állatok, illetve az emberek egészségre, valamint a környezetre. A Hatóság megállapította azt is, hogy a Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 tartalmú készítmény könnyen vagy mérsékelten nehezen silózható alapanyag esetében a friss anyag kilogrammjaként 1 × 108 CFU/kg, nehezen silózható alapanyag esetében pedig a friss anyag kilogrammjaként 1 × 109 CFU/kg mértékben adagolva a tejsavtartalom növelése révén képes javítani a szilázsképződést, a pH-érték csökkentése és a fehérjevesztés csökkentése révén pedig képes megnövelni a megmaradó szárazanyag mennyiségét valamennyi állatfaj esetében. Szintén megállapította, hogy a Lactobacillus buchneri DSM 22501 tartalmú készítmény a pH-érték és az ammónium-nitrogén csökkentése révén, valamint a megmaradó szárazanyag mennyiségének növelése révén javíthatja a könnyen, mérsékelten nehezen vagy nehezen silózható alapanyagból történő szilázsképződést; a Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 tartalmú készítmény a könnyen, mérsékelten nehezen vagy nehezen silózható alapanyagok esetében javíthatja az aerob stabilitást, a Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 és a Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 tartalmú készítmények pedig a könnyen silózható alapanyagok esetében javíthatják az aerob stabilitást valamennyi állatfaj esetében. A Hatóság szerint nem szükséges a forgalomba hozatalt követő nyomon követésre vonatkozó különleges követelményeket elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban lévő takarmány-adalékanyagok vizsgálatára alkalmazott analitikai módszerekről szóló jelentést.

| (5) | Az érintett készítmények értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően az említett készítmények használata az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezhető. |
| --- | --- |

(5)

Az érintett készítmények értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően az említett készítmények használata az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezhető.

| (6) | Mivel semmilyen biztonsági ok nem indokolja az engedélyezési feltételek módosításának azonnali alkalmazását, átmeneti időszakot kell biztosítani az érdekelt felek számára, hogy felkészülhessenek az engedélyezésből adódó új követelmények teljesítésére. |
| --- | --- |

(6)

Mivel semmilyen biztonsági ok nem indokolja az engedélyezési feltételek módosításának azonnali alkalmazását, átmeneti időszakot kell biztosítani az érdekelt felek számára, hogy felkészülhessenek az engedélyezésből adódó új követelmények teljesítésére.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Engedélyezés

A mellékletben meghatározott, a „technológiai adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és a „szilázs-adalékanyagok” funkcionális csoportba tartozó készítmények takarmány-adalékanyagként történő használata a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.

2. cikk

Átmeneti intézkedések

A mellékletben szereplő készítmények és az azokat tartalmazó takarmányok, amelyeket 2014. május 28. előtt állítottak elő és címkéztek fel, a 2013. november 28. előtt alkalmazandó szabályoknak megfelelően a meglévő készletek kimerüléséig továbbra is forgalomba hozhatók és használhatók.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 7-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  EFSA Journal 2013; 11(4):3168.

2

EFSA Journal 2013

(3)  EFSA Journal 2013; 11(5):3205.

3

EFSA Journal 2013

---

MELLÉKLET

| Az adalék azonosító száma | Az engedély jogosultjának neve | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Maximális kor | Minimális tartalom | Maximális tartalom | További rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg friss anyagban |
| Kategória: technológiai adalékanyagok. Funkcionális csoport: szilázs-adalékanyagok |
| 1k20743 | — | Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 | | Az adalék összetétele

  Az adalékanyagban grammonként legalább 1 × 1011 CFU-t tartalmazó Lactobacillus plantarum NCIMB 40027-készítmény. |

Az adalék azonosító száma

Az engedély jogosultjának neve

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Maximális kor

Minimális tartalom

Maximális tartalom

További rendelkezések

Az engedély lejárta

CFU/kg friss anyagban

Kategória: technológiai adalékanyagok. Funkcionális csoport: szilázs-adalékanyagok

1k20743

—

Lactobacillus plantarum NCIMB 40027

Az adalék összetétele

Az adalékanyagban grammonként legalább 1 × 1011 CFU-t tartalmazó Lactobacillus plantarum NCIMB 40027-készítmény.

| | A hatóanyag jellemzése

  Életképes Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 sejtek. |
| --- | --- |

A hatóanyag jellemzése

Életképes Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 sejtek.

| | Analitikai módszer
   (1)

  Számlálás a takarmány-adalékanyagban lemezkenéses módszer (EN 15787).
  Azonosítás: pulzáló erőterű gél-elektroforézis (PFGE) |
| --- | --- |

Analitikai módszer
   (1)

Számlálás a takarmány-adalékanyagban lemezkenéses módszer (EN 15787).

Azonosítás: pulzáló erőterű gél-elektroforézis (PFGE)

Minden állatfaj

—

—

—

| 1. | Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni az előírt tárolási körülményeket. |
| --- | --- |

1.

Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni az előírt tárolási körülményeket.

| 2. | Az adalékanyag minimális tartalma más mikroorganizmus nélkül történő szilázs-adalékanyagként való felhasználása esetén:






  — | 1 × 108 CFU/kg friss anyagban a könnyen vagy mérsékelten nehezen silózható alapanyag esetében (2). |
| --- | --- | --- |

2.

Az adalékanyag minimális tartalma más mikroorganizmus nélkül történő szilázs-adalékanyagként való felhasználása esetén:

—

1 × 108 CFU/kg friss anyagban a könnyen vagy mérsékelten nehezen silózható alapanyag esetében (2).

| — | 1 × 109 CFU/kg friss alapanyag a nehezen silózható alapanyagban (3). |
| --- | --- |

—

1 × 109 CFU/kg friss alapanyag a nehezen silózható alapanyagban (3).

| 3. | Biztonsági előírás: használatkor védőmaszk és védőkesztyű viselése ajánlott. |
| --- | --- |

3.

Biztonsági előírás: használatkor védőmaszk és védőkesztyű viselése ajánlott.

2023. november 28.

1k20738

Lactobacillus buchneri DSM 22501

| | Az adalék összetétele

  Az adalékanyagban grammonként legalább 5 × 1010 CFU-t tartalmazó Lactobacillus buchneri DSM 22501-készítmény |
| --- | --- |

Az adalék összetétele

Az adalékanyagban grammonként legalább 5 × 1010 CFU-t tartalmazó Lactobacillus buchneri DSM 22501-készítmény

| | A hatóanyag jellemzése

  Életképes Lactobacillus buchneri DSM 22501 sejtek. |
| --- | --- |

A hatóanyag jellemzése

Életképes Lactobacillus buchneri DSM 22501 sejtek.

| | Analitikai módszer
   (1)

  Számlálás a takarmány-adalékanyagban: lemezkenéses módszer (EN 15787).
  Azonosítás: pulzáló erőterű gél-elektroforézis (PFGE) |
| --- | --- |

Analitikai módszer
   (1)

Számlálás a takarmány-adalékanyagban: lemezkenéses módszer (EN 15787).

Azonosítás: pulzáló erőterű gél-elektroforézis (PFGE)

Minden állatfaj

| 1. | Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási hőmérsékletet és az eltarthatósági időtartamot. |
| --- | --- |

1.

Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási hőmérsékletet és az eltarthatósági időtartamot.

| 2. | Az adalékanyag minimális tartalma más mikroorganizmus nélkül történő szilázs-adalékanyagként való felhasználása esetén: 1 × 108 CFU/kg friss anyagban. |
| --- | --- |

2.

Az adalékanyag minimális tartalma más mikroorganizmus nélkül történő szilázs-adalékanyagként való felhasználása esetén: 1 × 108 CFU/kg friss anyagban.

| 3. | Biztonsági előírás: használatkor védőmaszk és védőkesztyű viselése ajánlott. |
| --- | --- |

3.

Biztonsági előírás: használatkor védőmaszk és védőkesztyű viselése ajánlott.

1k20739

—

Lactobacillus buchneri

NCIMB 40788/CNCM I-4323

| | Az adalék összetétele

  Az adalékanyagban grammonként legalább 3 × 109 CFU-t tartalmazó Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323-készítmény |
| --- | --- |

Az adalék összetétele

Az adalékanyagban grammonként legalább 3 × 109 CFU-t tartalmazó Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323-készítmény

| | A hatóanyag jellemzése

  Életképes Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 sejtek |
| --- | --- |

A hatóanyag jellemzése

Életképes Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 sejtek

| | Analitikai módszer
   (1)

  Számlálás a takarmány-adalékanyagban: lemezkenéses módszer (EN 15787)
  Azonosítás: pulzáló erőterű gél-elektroforézis (PFGE) |
| --- | --- |

Analitikai módszer
   (1)

Számlálás a takarmány-adalékanyagban: lemezkenéses módszer (EN 15787)

Azonosítás: pulzáló erőterű gél-elektroforézis (PFGE)

Minden állatfaj

—

—

—

| 1. | Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási hőmérsékletet és az eltarthatósági időtartamot. |
| --- | --- |

1.

Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási hőmérsékletet és az eltarthatósági időtartamot.

| 2. | Az adalékanyag minimális tartalma más mikroorganizmus nélkül történő szilázs-adalékanyagként való felhasználása esetén: 1 × 108 CFU/kg friss anyagban. |
| --- | --- |

2.

Az adalékanyag minimális tartalma más mikroorganizmus nélkül történő szilázs-adalékanyagként való felhasználása esetén: 1 × 108 CFU/kg friss anyagban.

| 3. | Biztonsági előírás: használatkor védőmaszk és védőkesztyű viselése ajánlott. |
| --- | --- |

3.

Biztonsági előírás: használatkor védőmaszk és védőkesztyű viselése ajánlott.

2023. november 28.

1k20740

—

Lactobacillus buchneri

LN 40177/ATCC PTA-6138

| | Az adalék összetétele

  Az adalékanyagban grammonként legalább 1 × 1010 CFU-t tartalmazó Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138-készítmény |
| --- | --- |

Az adalék összetétele

Az adalékanyagban grammonként legalább 1 × 1010 CFU-t tartalmazó Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138-készítmény

| | A hatóanyag jellemzése

  Életképes Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 sejtek |
| --- | --- |

A hatóanyag jellemzése

Életképes Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 sejtek

| | Analitikai módszer
   (1)

  Számlálás a takarmány-adalékanyagban: lemezkenéses módszer (EN 15787).
  Azonosítás: pulzáló erőterű gél-elektroforézis (PFGE) |
| --- | --- |

Analitikai módszer
   (1)

Számlálás a takarmány-adalékanyagban: lemezkenéses módszer (EN 15787).

Azonosítás: pulzáló erőterű gél-elektroforézis (PFGE)

Minden állatfaj

—

—

—

| 1. | Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási hőmérsékletet és az eltarthatósági időtartamot. |
| --- | --- |

1.

Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási hőmérsékletet és az eltarthatósági időtartamot.

| 2. | Az adalékanyag minimális tartalma más mikroorganizmus nélkül történő szilázs-adalékanyagként való felhasználása esetén: 1 × 108 CFU/kg friss anyagban. |
| --- | --- |

2.

Az adalékanyag minimális tartalma más mikroorganizmus nélkül történő szilázs-adalékanyagként való felhasználása esetén: 1 × 108 CFU/kg friss anyagban.

| 3. | Az adalékanyagot könnyen silózható alapanyagban kell felhasználni (4). |
| --- | --- |

3.

Az adalékanyagot könnyen silózható alapanyagban kell felhasználni (4).

| 4. | Biztonsági előírás: használatkor védőmaszk és védőkesztyű viselése ajánlott. |
| --- | --- |

4.

Biztonsági előírás: használatkor védőmaszk és védőkesztyű viselése ajánlott.

2023. november 28.

1k20741

—

Lactobacillus buchneri

LN 4637/ATCC PTA-2494

| | Az adalék összetétele

  Az adalékanyagban grammonként legalább 1 × 1010 CFU-t tartalmazó Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494-készítmény |
| --- | --- |

Az adalék összetétele

Az adalékanyagban grammonként legalább 1 × 1010 CFU-t tartalmazó Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494-készítmény

| | A hatóanyag jellemzése

  Életképes Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 sejtek |
| --- | --- |

A hatóanyag jellemzése

Életképes Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 sejtek

| | Analitikai módszer
   (1)

  Számlálás a takarmány-adalékanyagban: lemezkenéses módszer (EN 15787)
  Azonosítás: pulzáló erőterű gél-elektroforézis (PFGE) |
| --- | --- |

Analitikai módszer
   (1)

Számlálás a takarmány-adalékanyagban: lemezkenéses módszer (EN 15787)

Azonosítás: pulzáló erőterű gél-elektroforézis (PFGE)

Minden állatfaj

—

—

—

| 1. | Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási hőmérsékletet és az eltarthatósági időtartamot. |
| --- | --- |

1.

Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási hőmérsékletet és az eltarthatósági időtartamot.

| 2. | Az adalékanyag minimális tartalma más mikroorganizmus nélkül történő szilázs-adalékanyagként való felhasználása esetén: 1 × 108 CFU/kg friss anyagban. |
| --- | --- |

2.

Az adalékanyag minimális tartalma más mikroorganizmus nélkül történő szilázs-adalékanyagként való felhasználása esetén: 1 × 108 CFU/kg friss anyagban.

| 3. | Az adalékanyagot könnyen silózható alapanyagban kell felhasználni (4). |
| --- | --- |

3.

Az adalékanyagot könnyen silózható alapanyagban kell felhasználni (4).

| 4. | Biztonsági előírás: használatkor védőmaszk és védőkesztyű viselése ajánlott. |
| --- | --- |

4.

Biztonsági előírás: használatkor védőmaszk és védőkesztyű viselése ajánlott.

2023. november 28.

---

(1)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

(2)  Könnyen silózható takarmány: > 3 % oldható szénhidrát a friss alapanyagban. Mérsékelten nehezen silózható takarmány: 1,5–3,0 % oldható szénhidrát a friss alapanyagban. 429/2008/EK rendelet. HL L 133., 2008.5.22., 1. o.

(3)  Nehezen silózható takarmány: < 1,5 % oldható szénhidrát a friss alapanyagban. 429/2008/EK rendelet. HL L 133., 2008.5.22., 1. o.

(4)  Könnyen silózható takarmány: > 3 % oldható szénhidrát a friss alapanyagban. 429/2008/EK rendelet. HL L 133., 2008.5.22., 1. o.

---

| 8.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/34 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/34

---

A BIZOTTSÁG 1114/2013/EU RENDELETE

(2013. november 7.)

az 1857/2006/EK rendeletnek az alkalmazási időszaka tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló, 1998. május 7-i 994/98/EK tanácsi rendeletre (1),

e rendelet tervezetének közzétételét követően (2),

az állami támogatásokkal foglalkozó tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az 1857/2006/EK bizottsági rendelet (3)2013. december 31-én hatályát veszti. |
| --- | --- |

(1)

Az 1857/2006/EK bizottsági rendelet (3)2013. december 31-én hatályát veszti.

| (2) | Az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítéséről szóló, 2012. május 8-i közleményében (4) a Bizottság az állami támogatások szabályainak széles körű felülvizsgálatát kezdeményezte. E felülvizsgálat keretében a 733/2013/EU tanácsi rendelet (5) révén már sor került a 994/98/EK rendelet módosítására. A mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatások értékelése szempontjából releváns több más jogi eszköz – különösen a vidékfejlesztés területén alkalmazandó jövőbeni szabályok, a mezőgazdasági állami támogatásokról szóló új iránymutatás és a 800/2008/EK bizottsági rendeletet (6) felváltó új általános csoportmentességi rendelet – felülvizsgálata azonban még folyamatban van. Ezen eszközök elfogadására nem lesz mód az 1857/2006/EK rendelet hatályvesztését megelőzően, illetve teljes körű alkalmazásuk nem fog megvalósulni 2014. január 1-jén. Az összes állami támogatási eszközre vonatkozó következetes megközelítés biztosítása érdekében ezért helyénvaló az 1857/2006/EK rendelet alkalmazási időszakát 2014. június 30-ig meghosszabbítani. |
| --- | --- |

(2)

Az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítéséről szóló, 2012. május 8-i közleményében (4) a Bizottság az állami támogatások szabályainak széles körű felülvizsgálatát kezdeményezte. E felülvizsgálat keretében a 733/2013/EU tanácsi rendelet (5) révén már sor került a 994/98/EK rendelet módosítására. A mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatások értékelése szempontjából releváns több más jogi eszköz – különösen a vidékfejlesztés területén alkalmazandó jövőbeni szabályok, a mezőgazdasági állami támogatásokról szóló új iránymutatás és a 800/2008/EK bizottsági rendeletet (6) felváltó új általános csoportmentességi rendelet – felülvizsgálata azonban még folyamatban van. Ezen eszközök elfogadására nem lesz mód az 1857/2006/EK rendelet hatályvesztését megelőzően, illetve teljes körű alkalmazásuk nem fog megvalósulni 2014. január 1-jén. Az összes állami támogatási eszközre vonatkozó következetes megközelítés biztosítása érdekében ezért helyénvaló az 1857/2006/EK rendelet alkalmazási időszakát 2014. június 30-ig meghosszabbítani.

| (3) | Az 1857/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Az 1857/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Fontos biztosítani a vidékfejlesztési politika végrehajtásának folyamatosságát, valamint az egyik programozási időszakról a következő programozási időszakra való zökkenőmentes áttérést. Elkerülhetetlen, hogy a 2007–2013-as programozási időszak vidékfejlesztési programjai, valamint az azokra vonatkozó jogi rendelkezések és az azt követő programozási időszak programjai és az azokra vonatkozó rendelkezések alkalmazási időszakai között átfedések legyenek. Ezért a tagállamok az 1698/2005/EK tanácsi rendelet (7) alapján – bizonyos feltételek mellett – a 2007–2013 programozási időszak vége után 2015. december 31-ig még tehetnek kötelezettségvállalásokat. A jogbiztonság érdekében helyénvaló tisztázni, hogy amennyiben az 1857/2006/EK rendelet hivatkozik az 1698/2005/EK rendelet kritériumaira, azok továbbra is alkalmazandók az 1857/2006/EK rendelet szerinti állami támogatások értékeléséhez az említett rendelet meghosszabbított alkalmazási időszaka alatt, még az 1698/2005/EK rendeletet felváltó új rendelet hatálybalépését követően is. |
| --- | --- |

(4)

Fontos biztosítani a vidékfejlesztési politika végrehajtásának folyamatosságát, valamint az egyik programozási időszakról a következő programozási időszakra való zökkenőmentes áttérést. Elkerülhetetlen, hogy a 2007–2013-as programozási időszak vidékfejlesztési programjai, valamint az azokra vonatkozó jogi rendelkezések és az azt követő programozási időszak programjai és az azokra vonatkozó rendelkezések alkalmazási időszakai között átfedések legyenek. Ezért a tagállamok az 1698/2005/EK tanácsi rendelet (7) alapján – bizonyos feltételek mellett – a 2007–2013 programozási időszak vége után 2015. december 31-ig még tehetnek kötelezettségvállalásokat. A jogbiztonság érdekében helyénvaló tisztázni, hogy amennyiben az 1857/2006/EK rendelet hivatkozik az 1698/2005/EK rendelet kritériumaira, azok továbbra is alkalmazandók az 1857/2006/EK rendelet szerinti állami támogatások értékeléséhez az említett rendelet meghosszabbított alkalmazási időszaka alatt, még az 1698/2005/EK rendeletet felváltó új rendelet hatálybalépését követően is.

| (5) | Az 1857/2006/EK rendelet időbeli hatályának kiterjesztése miatt előfordulhat, hogy néhány tagállam meg kívánja hosszabbítani azokat az intézkedéseket, amelyekről a rendelet 20. cikke értelmében összefoglalót küldött a Bizottságnak. Az adminisztratív terhek csökkentése érdekében helyénvaló előírni, hogy amennyiben az érintett intézkedések nem módosulnak lényegesen, úgy kell tekintetni, hogy az érintett intézkedések meghosszabbításával kapcsolatos összefoglaló információkat már megküldték a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(5)

Az 1857/2006/EK rendelet időbeli hatályának kiterjesztése miatt előfordulhat, hogy néhány tagállam meg kívánja hosszabbítani azokat az intézkedéseket, amelyekről a rendelet 20. cikke értelmében összefoglalót küldött a Bizottságnak. Az adminisztratív terhek csökkentése érdekében helyénvaló előírni, hogy amennyiben az érintett intézkedések nem módosulnak lényegesen, úgy kell tekintetni, hogy az érintett intézkedések meghosszabbításával kapcsolatos összefoglaló információkat már megküldték a Bizottságnak.

| (6) | E rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie, hogy az 1857/2006/EK rendelet alkalmazási időszakának a meghosszabbítására annak eredeti hatályvesztési időpontja előtt sor kerüljön, |
| --- | --- |

(6)

E rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie, hogy az 1857/2006/EK rendelet alkalmazási időszakának a meghosszabbítására annak eredeti hatályvesztési időpontja előtt sor kerüljön,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1857/2006/EK rendelet 23. cikke (1) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Ezt a rendeletet 2007. január 1-jétől2014. június 30-ig kell alkalmazni.”

2. cikk

Amennyiben egy tagállam az 1857/2006/EK rendelet módosítása következtében meg kíván hosszabbítani olyan intézkedéseket, amelyekkel kapcsolatban az említett rendelet 20. cikkének megfelelően összefoglaló információkat nyújtott be a Bizottsághoz, az intézkedések meghosszabbítására vonatkozó összefoglaló információkat a Bizottsághoz benyújtottnak kell tekinteni, feltéve, hogy az érintett intézkedések nem módosultak lényegesen.

3. cikk

Amennyiben az 1857/2006/EK rendelet hivatkozik az 1698/2005/EK rendelet kritériumaira; az említett kritériumok továbbra is alkalmazandók az 1857/2006/EK rendelet szerinti állami támogatások értékeléséhez az említett rendelet meghosszabbított alkalmazási időszaka alatt, az 1698/2005/EK rendeletet felváltó új rendelet hatálybalépését követően is.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 7-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 142., 1998.5.14., 1. o.

1

(2)  HL C 227., 2013.8.6., 1. o.

2

(3)  A Bizottság 2006. december 15-i 1857/2006/EK rendelete a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról (HL L 358., 2006.12.16., 3. o.).

3

(4)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítése, COM(2012) 209 végleges, 2012.5.8.

4

(5)  A Tanács 2013. július 22-i 733/2013/EU rendelete az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló 994/98/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 204., 2013.7.31., 11. o.)

5

(6)  A Bizottság 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK rendelete a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (általános csoportmentességi rendelet) (HL L 214., 2008.8.9., 3. o.).

6

(7)  A Tanács 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról (HL L 277., 2005.10.21., 1. o.).

7

---

| 8.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/36 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/36

---

A BIZOTTSÁG 1115/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. november 7.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 7-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 40,0 |
| MA | 42,5 |
| MK | 39,0 |
| ZZ | 40,5 |
| 0707 00 05 | AL | 57,9 |
| EG | 177,3 |
| MK | 61,5 |
| TR | 131,5 |
| ZZ | 107,1 |
| 0709 93 10 | AL | 48,7 |
| MA | 85,3 |
| TR | 155,0 |
| ZZ | 96,3 |
| 0805 20 10 | AU | 136,9 |
| MA | 75,8 |
| ZA | 148,9 |
| ZZ | 120,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | PE | 125,0 |
| SZ | 56,1 |
| TR | 72,2 |
| UY | 92,8 |
| ZA | 131,6 |
| ZZ | 95,5 |
| 0805 50 10 | TR | 77,6 |
| ZA | 54,2 |
| ZZ | 65,9 |
| 0806 10 10 | BR | 245,4 |
| PE | 271,8 |
| TR | 165,7 |
| US | 362,2 |
| ZZ | 261,3 |
| 0808 10 80 | BA | 64,2 |
| CL | 210,3 |
| NZ | 143,5 |
| US | 135,0 |
| ZA | 152,2 |
| ZZ | 141,0 |
| 0808 30 90 | CN | 65,8 |
| TR | 114,2 |
| ZZ | 90,0 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

40,0

MA

42,5

MK

39,0

ZZ

40,5

0707 00 05

AL

57,9

EG

177,3

MK

61,5

TR

131,5

ZZ

107,1

0709 93 10

AL

48,7

MA

85,3

TR

155,0

ZZ

96,3

0805 20 10

AU

136,9

MA

75,8

ZA

148,9

ZZ

120,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

PE

125,0

SZ

56,1

TR

72,2

UY

92,8

ZA

131,6

ZZ

95,5

0805 50 10

TR

77,6

ZA

54,2

ZZ

65,9

0806 10 10

BR

245,4

PE

271,8

TR

165,7

US

362,2

ZZ

261,3

0808 10 80

BA

64,2

CL

210,3

NZ

143,5

US

135,0

ZA

152,2

ZZ

141,0

0808 30 90

CN

65,8

TR

114,2

ZZ

90,0

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 8.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/38 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/38

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. november 7.)

a Magas Szintű Transzlációs Klinikai Kutatás Európai Infrastruktúrájának európai kutatásiinfrastruktúra-konzorciumként (EATRIS ERIC) való létrehozásáról

(2013/640/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai kutatási infrastruktúráért felelős konzorcium (ERIC) közösségi jogi keretéről szóló, 2009. június 25-i 723/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, az Észt Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Holland Királyság és a Finn Köztársaság felkérte a Bizottságot a Magas Szintű Transzlációs Klinikai Kutatás Európai Infrastruktúrájának európai kutatásiinfrastruktúra-konzorcium (EATRIS ERIC) létrehozására. A Spanyol Királyság és a Francia Köztársaság kezdetben megfigyelőként fog részt venni az EATRIS ERIC munkájában. |
| --- | --- |

(1)

A Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, az Észt Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Holland Királyság és a Finn Köztársaság felkérte a Bizottságot a Magas Szintű Transzlációs Klinikai Kutatás Európai Infrastruktúrájának európai kutatásiinfrastruktúra-konzorcium (EATRIS ERIC) létrehozására. A Spanyol Királyság és a Francia Köztársaság kezdetben megfigyelőként fog részt venni az EATRIS ERIC munkájában.

| (2) | A Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, az Észt Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság és a Finn Köztársaság Hollandiát választotta ki az EATRIS ERIC székhely szerinti tagállamának tisztségére. |
| --- | --- |

(2)

A Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, az Észt Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság és a Finn Köztársaság Hollandiát választotta ki az EATRIS ERIC székhely szerinti tagállamának tisztségére.

| (3) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 723/2009/EK rendelet 20. cikkével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 723/2009/EK rendelet 20. cikkével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Ezúton EATRIS ERIC elnevezéssel létrejön a Magas Szintű Transzlációs Klinikai Kutatás Európai Infrastruktúrájának európai kutatásiinfrastruktúra-konzorcium.

(2)   Az EATRIS ERIC alapszabályát a melléklet tartalmazza. Az alapszabályt az EATRIS ERIC honlapján és alapszabálya szerinti székhelyén naprakészen kell tartani és nyilvánosan elérhetővé kell tenni.

(3)   Az EATRIS ERIC alapszabályának 1., 2., 18., 20., 21., 22., 23., 24., 25., 28. és 29. cikke tartalmazza azokat az alapvető elemeket, amelyek módosításához a 723/2009/EK rendelet 11. cikkének (1) bekezdése értelmében szükséges a Bizottság jóváhagyása.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 7-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 206., 2009.8.8., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

AZ EATRIS ERIC ALAPSZABÁLYA

A TAGOK,

elismerve az EATRIS ERIC infrastruktúra szervezésében működő nemzeti központok és transzlációs kutatási kapacitásuk szerepének fontosságát;

azzal a céllal, hogy az orvosbiológiai transzlációs kutatás fejlesztése érdekében a magas szintű transzlációs kutatásnak olyan, európai infrastruktúráját alakítsák ki, amely felöleli az orvosbiológiai kutatás megelőző, diagnosztikai és terápiás stratégiái megújításának és a lakossági egészségügyi ellátás javításának előmozdításához szükséges kulcsfontosságú preklinikai és klinikai létesítményeket és szaktudást;

azzal a céllal, hogy hozzáférést nyújtsanak a magas szintű kutatás európai infrastruktúrájához annak érdekében, hogy számottevő hatást érjenek el az egészségügyi ellátásban, és jelentősen hozzájáruljanak a transzlációs tudományt előrevivő eszközök és technológiák fejlődéséhez;

elismerve és munkájuk alapjául véve az EATRIS előkészítő szakaszának az Európai Bizottság által finanszírozott projektjével elért eredményeket és az EATRIS átmeneti szakaszában elért fejlődést;

azzal az elhatározással, hogy – az EATRIS átmeneti szakaszának kimeneteleképpen – felkérik az Európai Bizottságot a Magas Szintű Transzlációs Klinikai Kutatás Európai Infrastruktúrájának európai kutatásiinfrastruktúra-konzorcium (EATRIS ERIC) létrehozására,

MEGÁLLAPODTAK A KÖVETKEZŐ RENDELKEZÉSEKBEN:

I.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Elnevezés, székhely és munkanyelv

1.   Decentralizált európai kutatási infrastruktúra jön létre „a Magas Szintű Transzlációs Klinikai Kutatás Európai Infrastruktúrája” elnevezéssel.

2.   A Magas Szintű Transzlációs Klinikai Kutatás Európai Infrastruktúrájának európai kutatásiinfrastruktúra-konzorcium neve „EATRIS ERIC”.

3.   Az EATRIS ERIC alapszabály szerinti székhelye a hollandiai Amszterdamban található.

4.   Az EATRIS ERIC munkanyelve az angol.

2. cikk

Feladatok és tevékenységek

1.   Az EATRIS ERIC előmozdítja a transzlációs medicina területén folytatott kutatást.

2.   Az EATRIS ERIC vállalja, hogy megszervezi és előmozdítja az EATRIS kutatási infrastruktúra létrehozásához és működéséhez szükséges irányítási és összehangolási feladatokat.

3.   Az EATRIS kutatási infrastruktúra kapcsolatot létesít azok között az európai kutatóintézetek között, amelyek a kutatási és fejlesztési kapacitásuk egy részét az EATRIS ERIC javára fordítják azáltal, hogy a transzlációs medicina területén folytatott kutatással és különösen a következőkkel kapcsolatos tartalmakat, eszközöket és tudást osztanak meg:

| a) | biológiai termékek és fejlett terápiák, például gén- és sejtterápia és regeneratív gyógyászat; |
| --- | --- |

a)

biológiai termékek és fejlett terápiák, például gén- és sejtterápia és regeneratív gyógyászat;

| b) | biomarkerek; |
| --- | --- |

b)

biomarkerek;

| c) | kis molekulák; |
| --- | --- |

c)

kis molekulák;

| d) | molekuláris képalkotás és nyomjelzés; |
| --- | --- |

d)

molekuláris képalkotás és nyomjelzés;

| e) | vakcinák. |
| --- | --- |

e)

vakcinák.

II.   FEJEZET

TAGOK

3. cikk

Tagság és képviselet

1.   Az EATRIS ERIC tagjai között legalább három tagállamnak kell lennie; kizárólag államok és kormányközi szervezetek lehetnek tagok és rendelkezhetnek szavazati joggal.

2.   Minden tag egy vagy két képviselőt nevezhet ki a kormányzótanácsba. Két képviselő kinevezése esetén azok együtt rendelkeznek egy szavazattal.

3.   A tagokat és képviselőiket az I. függelék sorolja fel. Az EATRIS ERIC létrehozására irányuló megkeresést az Európai Bizottság elé terjesztő tagállamok megnevezése a továbbiakban: alapító tagállamok.

4. cikk

Új tagok belépése

1.   A tagsági jogviszony kérelmezőjének a kormányzótanács elnökéhez kell írásos kérelmet intéznie, melyben a kérelmező részletezi, hogy az EATRIS ERIC feladatait és tevékenységeit milyen pénzügyi és egyéb hozzájárulással mozdítja elő, és hogyan fog eleget tenni kötelezettségeinek.

2.   Új tag felvételéhez a kormányzótanács jóváhagyására van szükség.

5. cikk

Tag lemondása és a tagsági jogviszony megszüntetése

1.   Az EATRIS ERIC létrehozásától számított első öt éven belül egyetlen tag sem mondhat le, kivéve akkor, ha tagsági jogviszonya eleve csak egy meghatározott, rövidebb időszakra szól.

2.   Az EATRIS ERIC létrehozásától számított első öt év elteltével egy tag akkor mondhat le tagságáról, ha erről legalább tizenkét hónappal korábban kérelmet nyújtott be. A lemondás csak az adott pénzügyi év végén és csak azután válik hatályossá, hogy a lemondó tag teljesítette kötelezettségeit.

3.   E cikk (1) bekezdésétől eltérve egy tag a szervezet fennállásának első öt évében is lemondhat tagságáról abban az esetben, ha a kormányzótanács úgy határoz, hogy megemeli a 2. függelék e) és f) pontja szerinti éves pénzügyi hozzájárulást. A tagságáról lemondani kívánó tagnak az éves hozzájárulás megemelésére irányuló javaslat elfogadásától számított hat hónapon belül kérelmeznie kell lemondását. A lemondás az adott pénzügyi év végén, azzal a feltétellel válik hatályossá, hogy a lemondó tag teljesítette kötelezettségeit.

4.   A kormányzótanács az alábbi esetekben jogosult a tagsági jogviszony megszüntetésére:

| a) | a tag súlyosan megszegte egy vagy több, ezen alapszabályból fakadó kötelezettségét; |
| --- | --- |

a)

a tag súlyosan megszegte egy vagy több, ezen alapszabályból fakadó kötelezettségét;

| b) | a tag nem orvosolta a kötelezettségszegést az arról kapott értesítéstől számított hat hónapon belül. |
| --- | --- |

b)

a tag nem orvosolta a kötelezettségszegést az arról kapott értesítéstől számított hat hónapon belül.

A kormányzótanács az érintett tagot felkéri arra, hogy még a határozathozatal előtt ismertesse álláspontját a tagsági jogviszonya megszüntetése tárgyában előterjesztett határozatról.

5.   A tagsági jogviszonyáról lemondó vagy attól megfosztott tag nem tarthat igényt semmilyen hozzájárulása visszaszolgáltatására vagy visszatérítésére, és nem élhet követeléssel az EATRIS ERIC vagyona terhére.

6. cikk

A tagok jogai és kötelezettségei

1.   A tagok jogosultak különösen arra, hogy:

| a) | a kormányzótanács ülésein részt vegyenek és szavazzanak; |
| --- | --- |

a)

a kormányzótanács ülésein részt vegyenek és szavazzanak;

| b) | az EATRIS ERIC-et érintő stratégiák, szakpolitikák, döntéshozatali eljárások kidolgozásában részt vegyenek; |
| --- | --- |

b)

az EATRIS ERIC-et érintő stratégiák, szakpolitikák, döntéshozatali eljárások kidolgozásában részt vegyenek;

| c) | kutatóközösségeik részt vegyenek az EATRIS ERIC rendezvényein; |
| --- | --- |

c)

kutatóközösségeik részt vegyenek az EATRIS ERIC rendezvényein;

| d) | kutatóközösségeik hozzáférjenek az EATRIS ERIC-hez, és tőle támogatást kapjanak. |
| --- | --- |

d)

kutatóközösségeik hozzáférjenek az EATRIS ERIC-hez, és tőle támogatást kapjanak.

2.   Minden tag köteles:

| a) | befizetni a kormányzótanács által megállapított éves pénzügyi hozzájárulást; |
| --- | --- |

a)

befizetni a kormányzótanács által megállapított éves pénzügyi hozzájárulást;

| b) | képviselőit teljes körűen felhatalmazni arra, hogy a kormányzótanács ülésein felmerülő valamennyi kérdésben egyetlen szavazással szavazatot adjanak le; |
| --- | --- |

b)

képviselőit teljes körűen felhatalmazni arra, hogy a kormányzótanács ülésein felmerülő valamennyi kérdésben egyetlen szavazással szavazatot adjanak le;

| c) | létrehozni egy nemzeti központot vagy infrastruktúra-konzorciumot az ezen alapszabályból fakadó kötelezettségek teljesítésére; |
| --- | --- |

c)

létrehozni egy nemzeti központot vagy infrastruktúra-konzorciumot az ezen alapszabályból fakadó kötelezettségek teljesítésére;

| d) | kinevezni egy nemzeti igazgatót a kormányzótanácsbeli képviseletének ellátására; |
| --- | --- |

d)

kinevezni egy nemzeti igazgatót a kormányzótanácsbeli képviseletének ellátására;

| e) | biztosítani a hozzáférés lehetővé tételéhez szükséges műszaki infrastruktúrát; |
| --- | --- |

e)

biztosítani a hozzáférés lehetővé tételéhez szükséges műszaki infrastruktúrát;

| f) | elősegíteni az EATRIS ERIC nyújtotta szolgáltatásoknak a saját országa kutatói általi igénybevételét, és gyűjteni a felhasználói visszajelzéseket és igényeket; |
| --- | --- |

f)

elősegíteni az EATRIS ERIC nyújtotta szolgáltatásoknak a saját országa kutatói általi igénybevételét, és gyűjteni a felhasználói visszajelzéseket és igényeket;

| g) | támogatni saját országának azon központjait, amelyek csatlakozni kívánnak az EATRIS ERIC infrastruktúrában részt vevő tagállamok valamelyikének nemzeti infrastruktúrájához. |
| --- | --- |

g)

támogatni saját országának azon központjait, amelyek csatlakozni kívánnak az EATRIS ERIC infrastruktúrában részt vevő tagállamok valamelyikének nemzeti infrastruktúrájához.

3.   A tagok – egyenként vagy más tagokkal, megfigyelőkkel vagy harmadik felekkel közösen – az éves pénzügyi hozzájáruláson felül is hozzájárulhatnak az EATRIS ERIC működéséhez. Az ilyen jellegű – készpénzben vagy természetben nyújtott –hozzájáruláshoz a kormányzótanács jóváhagyására van szükség.

4.   Az EATRIS ERIC a nemzeti központokkal megállapodást köt azon feltételek rögzítésére, amelyek szerint a nemzeti központok csatlakozhatnak az EATRIS ERIC infrastruktúrájához, és átvállalhatják a 2. cikk szerinti feladatokat és tevékenységeket. A nemzeti igazgató mindent megtesz annak érdekében, hogy összehangolja a nemzeti központjai kapcsolattartását az EATRIS ERIC-kel.

III.   FEJEZET

MEGFIGYELŐK

7. cikk

Megfigyelői jogviszony

1.   Megfigyelői jogviszony iránti kérelmet nyújthatnak be azok az államok és kormányközi szervezetek, amelyek hozzá kívánnak járulni az EATRIS ERIC tevékenységéhez, de még nem áll módjukban tagként csatlakozni.

2.   A megfigyelői jogviszony legfeljebb három évig tarthat, hacsak a kormányzótanács ettől eltérő határidőt nem szab.

3.   A megfigyelői jogviszonyt írásban kell kérelmezni a kormányzótanács elnökétől, és a kérelemben ismertetni kell, hogy a kérelmező milyen módon kíván hozzájárulni az EATRIS ERIC feladataihoz és tevékenységeihez.

4.   Megfigyelői jogviszony létesítéséhez a kormányzótanács jóváhagyására van szükség.

8. cikk

Megfigyelő lemondása és megfigyelői jogviszony megszüntetése

1.   Bármely megfigyelő bármely pénzügyi év végén lemondhat a megfigyelői jogviszonyról, ha erről legalább hat hónappal korábban kérelmet nyújtott be.

2.   A megfigyelői jogviszonyról való lemondás hatálybalépéséhez a kérelmezőnek előzőleg eleget kell tennie pénzügyi és egyéb kötelezettségeinek.

3.   A kormányzótanács az alábbi esetekben jogosult a megfigyelői jogviszony megszüntetésére:

| a) | a megfigyelő súlyosan megszegte egy vagy több, ezen alapszabályból fakadó kötelezettségét; |
| --- | --- |

a)

a megfigyelő súlyosan megszegte egy vagy több, ezen alapszabályból fakadó kötelezettségét;

| b) | a megfigyelő nem orvosolta a kötelezettségszegést az arról kapott értesítéstől számított hat hónapon belül. |
| --- | --- |

b)

a megfigyelő nem orvosolta a kötelezettségszegést az arról kapott értesítéstől számított hat hónapon belül.

A kormányzótanács az érintett megfigyelőt felkéri arra, hogy még a határozathozatal előtt ismertesse álláspontját a megfigyelői jogviszonya megszüntetése tárgyában előterjesztett határozatról.

4.   A megfigyelői jogviszonyáról lemondó vagy attól megfosztott megfigyelő nem tarthat igényt semmilyen hozzájárulása visszaszolgáltatására vagy visszatérítésére, és nem élhet követeléssel az EATRIS ERIC vagyona terhére.

9. cikk

A megfigyelők jogai és kötelezettségei

1.   A megfigyelők jogosultak különösen arra, hogy:

| a) | a kormányzótanács ülésein szavazati jog nélkül részt vegyenek; |
| --- | --- |

a)

a kormányzótanács ülésein szavazati jog nélkül részt vegyenek;

| b) | kutatóközösségük részt vegyen az EATRIS ERIC rendezvényein; |
| --- | --- |

b)

kutatóközösségük részt vegyen az EATRIS ERIC rendezvényein;

| c) | kutatóközösségük hozzáférjen az EATRIS ERIC-hez és tőle támogatást kapjon. |
| --- | --- |

c)

kutatóközösségük hozzáférjen az EATRIS ERIC-hez és tőle támogatást kapjon.

2.   Minden megfigyelő köteles:

| a) | egy vagy két képviselőt kinevezni a kormányzótanácsba; |
| --- | --- |

a)

egy vagy két képviselőt kinevezni a kormányzótanácsba;

| b) | befizetni a kormányzótanács által megállapított éves pénzügyi hozzájárulást; |
| --- | --- |

b)

befizetni a kormányzótanács által megállapított éves pénzügyi hozzájárulást;

| c) | ismertetni hozzájárulását az EATRIS ERIC-nek a 2. cikk szerinti feladataihoz és tevékenységeihez. |
| --- | --- |

c)

ismertetni hozzájárulását az EATRIS ERIC-nek a 2. cikk szerinti feladataihoz és tevékenységeihez.

3.   A megfigyelők – egyenként vagy más tagokkal, megfigyelőkkel vagy harmadik felekkel közösen – az éves hozzájáruláson felül is hozzájárulhatnak az EATRIS ERIC működéséhez. Az ilyen jellegű – készpénzben vagy természetben nyújtott –hozzájáruláshoz a kormányzótanács jóváhagyására van szükség.

4.   A megfigyelő felhatalmazza képviselőjét (képviselőit) a 9. cikk (2) bekezdésének b) és c) pontja szerinti kötelezettségei teljesítésére.

5.   Az EATRIS ERIC a megfigyelővel megfigyelői megállapodást köt, amely meghatározza a kötelezettségek teljesítésére, illetőleg a hozzájárulás rendelkezésre bocsátására irányadó feltételeket.

IV.   FEJEZET

AZ EATRIS ERIC IRÁNYÍTÁSA

10. cikk

Irányítás és igazgatás

Az EATRIS ERIC irányítási struktúrája a következő szervekből áll:

| a) | kormányzótanács; |
| --- | --- |

a)

kormányzótanács;

| b) | felügyelőtestület. |
| --- | --- |

b)

felügyelőtestület.

11. cikk

Kormányzótanács

1.   A kormányzótanács az EATRIS ERIC legfelső szintű és végső fokú irányító testülete, amely teljes körű döntéshozatali joggal rendelkezik. A kormányzótanács évente legalább egyszer ülésezik, és az ezen alapszabályban foglaltaknak megfelelően felelős az EATRIS ERIC általános irányításáért és felügyeletéért.

2.   A tagállamoknak együttesen szavazati többséggel kell rendelkezniük.

3.   A kormányzótanács saját tagjai közül elnököt és alelnököt választ két évre szóló megbízatással. Az elnök, illetve az alelnök újraválasztható. Ellenkező döntés hiányában az elnök vezeti le a kormányzótanács üléseit, és az alelnök segíti őt feladata ellátásában.

4.   A kormányzótanács mindent megtesz annak érdekében, hogy valamennyi határozatot illetően közmegegyezésre jusson. Közmegegyezés hiányában a határozathozatalhoz elegendő az egyszerű szótöbbség, kivéve az (5), (6) és (7) bekezdésben említett határozatok esetében.

5.   A kormányzótanács a tagok legalább kétharmados szótöbbségével határoz a következőkről:

| a) | az EATRIS ERIC fejlesztésére vonatkozó stratégiák elfogadása vagy módosítása; |
| --- | --- |

a)

az EATRIS ERIC fejlesztésére vonatkozó stratégiák elfogadása vagy módosítása;

| b) | a pénzügyi igazgató és a tudományos igazgató kinevezése, felfüggesztése vagy felmentése a nemzeti igazgatók tanácsával való egyeztetést követően; |
| --- | --- |

b)

a pénzügyi igazgató és a tudományos igazgató kinevezése, felfüggesztése vagy felmentése a nemzeti igazgatók tanácsával való egyeztetést követően;

| c) | kisegítő testületek létrehozása az állandó testületeken felül; |
| --- | --- |

c)

kisegítő testületek létrehozása az állandó testületeken felül;

| d) | a felügyelőtestület és a kiegészítő testületek megbízatását leíró és tevékenységeit rögzítő házszabály elfogadása vagy módosítása; |
| --- | --- |

d)

a felügyelőtestület és a kiegészítő testületek megbízatását leíró és tevékenységeit rögzítő házszabály elfogadása vagy módosítása;

| e) | az éves munkaprogram és az éves költségvetés elfogadása és módosítása. |
| --- | --- |

e)

az éves munkaprogram és az éves költségvetés elfogadása és módosítása.

6.   Tagsági vagy megfigyelői jogviszony megszüntetése tárgyában a kormányzótanács a tagok legalább háromnegyedes szótöbbségével határoz.

7.   Tagsági jogviszony megszüntetéséről való határozathozatalkor az érintett tag nem szavazhat.

8.   A kormányzótanács – az esetleges tartózkodásoktól eltekintve – a tagok egyhangú szavazatával határoz a következőkről:

| a) | alapszabály-módosítás, kivéve az 1. függelék módosítását; |
| --- | --- |

a)

alapszabály-módosítás, kivéve az 1. függelék módosítását;

| b) | az EATRIS ERIC felszámolása. |
| --- | --- |

b)

az EATRIS ERIC felszámolása.

Ellenkező megállapodás hiányában a tagokat az alapszabály és a 2. függelék módosításainak szavazásra bocsátása előtt legalább három hónappal értesíteni kell e módosítások pontos szövegéről.

9.   A kormányzótanács érvényesen csak akkor ülésezhet és határozhat, ha az EATRIS ERIC teljes tagságának legalább a határozatképességhez szükséges kétharmada megjelenik vagy képviselteti magát.

10.   A kormányzótanács eljárási szabályzatot fogad el az alapszabályban foglaltak végrehajtására.

12. cikk

Felügyelőtestület

1.   A felügyelőtestület felelős az EATRIS ERIC megvalósításáért, és támogatja a kormányzótanács munkáját. A felügyelőtestületet kizárólag a kormányzótanács vonhatja felelősségre.

2.   A felügyelőtestület ellátja a kormányzótanács által meghatározott feladatokat, és kidolgozza a szervezetére, ülésezésére, valamint a pénzügyi és a tudományos igazgató közös munkavégzésének módozataira irányadó, az eljárási szabályzatba foglalandó belső szabályokat, melyeket jóváhagyásra a kormányzótanács elé kell terjeszteni.

3.   A felügyelőtestület a pénzügyi igazgatóból és a tudományos igazgatóból áll.

4.   A pénzügyi igazgató az EATRIS ERIC jogi képviselője, ő látja el az EATRIS ERIC jogi képviseletét minden jogvitában, és ő felelős az EATRIS ERIC (mindennapi) működési irányításáért.

5.   Az EATRIS ERIC tudományos igazgatója felelős az EATRIS ERIC stratégiai tudományos fejlesztéséért és minden tudományos vonatkozású működési kérdésért.

6.   A felügyelőtestület igazgatóinak megbízatása a kormányzótanács által megállapítandó, legfeljebb ötéves időtartamra szól. A kezdeti megbízatás idejének lejártakor a kormányzótanács határoz a megbízatás esetleges meghosszabbításáról. Az igazgatók kiválasztására és kinevezésére irányadó eljárásokról a kormányzótanács által elfogadott eljárási szabályzat rendelkezik.

13. cikk

Az EATRIS ERIC koordinációs és támogató hivatala

1.   Az EATRIS ERIC koordinációs és támogató hivatala az EATRIS ERIC irányítását és mindennapi ügyeit intéző és a kormányzótanács munkáját segítő központi hivatal. A hivatal irányítását és személyzetének felvételét a pénzügyi igazgató látja el a tudományos igazgatóval egyeztetve.

2.   Az EATRIS ERIC koordinációs és támogató hivatalát az EATRIS ERIC-nek az alapszabály szerinti székhelyen található létesítményeiben kell elhelyezni.

V.   FEJEZET

KISEGÍTŐ TESTÜLETEK

14. cikk

Kisegítő testületek

1.   Az EATRIS ERIC a következő kisegítő testületekkel rendelkezik:

| a) | nemzeti igazgatók tanácsa; |
| --- | --- |

a)

nemzeti igazgatók tanácsa;

| b) | tudományos tanácsadó bizottság. |
| --- | --- |

b)

tudományos tanácsadó bizottság.

2.   A kormányzótanács további kisegítő testületeket hozhat létre, amennyiben ezt az EATRIS ERIC működéséhez szükségesnek tartja.

15. cikk

Nemzeti igazgatók tanácsa

1.   A nemzeti igazgatók tanácsa felügyeli a kormányzótanács által elfogadott stratégiák végrehajtásának összehangolását. A nemzeti igazgatók tanácsa felelős valamennyi, az EATRIS ERIC-kel kapcsolatos országos szintű tudományos tevékenységért, továbbá gondoskodik az EATRIS ERIC tevékenységének koherens és következetes voltáról és a tagok közötti együttműködésről.

2.   A nemzeti igazgatók tanácsa a tagok által kinevezett nemzeti igazgatókból áll.

3.   A nemzeti igazgatók tanácsa saját tagjai közül elnököt és alelnököt választ két évre szóló megbízatással, újraválaszthatóan, összhangban az eljárási szabályzatban foglalt eljárásokkal.

4.   A nemzeti igazgatók tanácsa javaslatot terjeszt elő a belső működési eljárásaira irányadó eljárási szabályokra, és a kormányzótanács általi jóváhagyásuk után elfogadja őket.

5.   A nemzeti igazgatók tanácsa ellátja a kormányzótanács által a házszabályban rögzített feladatokat.

6.   A nemzeti igazgatók tanácsa a kormányzótanács jóváhagyásával kiválasztja a tudományos tanácsadó bizottság tagjait.

16. cikk

Tudományos tanácsadó bizottság

1.   A tudományos tanácsadó bizottság olyan, független és nemzetközileg elismert tudósokból áll, akik orvosbiológiai transzlációs kutatással foglalkoznak, és egyéni minőségükben, stratégiai tapasztalatukra való tekintettel működnek közre.

2.   A tudományos tanácsadó bizottság kérésre tanácsot ad a kormányzótanácsnak, továbbá a felügyelőtestület és a nemzeti igazgatók tanácsa megkeresésére véleményt nyilvánít minden tudományos és technológiai vonatkozású kérdésben, beleértve az EATRIS ERIC kutatási menetrendjét, tudományos stratégiáit, etikai megfontolásait és éves munkaprogramját is.

VI.   FEJEZET

PÉNZÜGYEK ÉS JELENTÉSTÉTEL

17. cikk

A költségvetés elvei, beszámolók

1.   Az EATRIS ERIC pénzügyi éve minden évben január 1-jén kezdődik és december 31-én zárul.

2.   Az EATRIS ERIC forrásai kizárólag az ebben az alapszabályban rögzített célokra használhatók fel.

3.   Az EATRIS ERIC valamennyi bevételét és kiadását bele kell foglalni az egyes pénzügyi évekre vonatkozó pénzügyi tervekbe, és fel kell tüntetni az éves költségvetésben.

4.   Az EATRIS ERIC beszámolójához csatolni kell az adott évre vonatkozó költségvetési és pénzgazdálkodási jelentést. Tevékenységéről az EATRIS ERIC éves jelentést készít, amelyben beszámol különösen tevékenysége tudományos, működési és pénzügyi vonatkozásairól. A jelentést a kormányzótanács hagyja jóvá; a jelentést az adott pénzügyi év végétől számított hat hónapon belül meg kell küldeni az Európai Bizottságnak és az érintett hatóságoknak. A jelentést részben vagy egészben nyilvánosan közzé kell tenni.

5.   Beszámolójának elkészítése, dokumentálása, ellenőrzése és közzététele tekintetében az EATRIS ERIC köteles teljesíteni az irányadó jogi és igazgatási szabályozásból fakadó követelményeket.

6.   Az EATRIS ERIC biztosítja, hogy az előirányzatok felhasználása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek megfelelően történjék.

18. cikk

Felelősség

1.   Az EATRIS ERIC felelős a tartozásaiért.

2.   A tagoknak az EATRIS ERIC tartozásaiért viselt felelőssége az adott tag éves pénzügyi hozzájárulásának összegére korlátozódik.

3.   Az EATRIS ERIC megfelelő biztosítást köt az EATRIS ERIC kiépítésével és működtetésével összefüggő felelősségi kockázatokra.

VII.   FEJEZET

POLITIKÁK

19. cikk

Megállapodások harmadik felekkel

Ha azt előnyösnek ítéli meg, az EATRIS ERIC megállapodásokat köthet harmadik felekkel.

20. cikk

A szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal kapcsolatos politika

1.   Szellemi tulajdonon a Szellemi Tulajdon Világszervezetének létrehozásáról szóló, 1967. július 14-én aláírt megállapodás 2. cikkében foglalt fogalommeghatározás szerinti szellemi tulajdon értendő.

2.   A nemzeti igazgatók tanácsa az eljárási szabályzatban foglaltaknak megfelelően kidolgozza a szellemi tulajdonra irányadó alapelveket és politikákat. A szóban forgó alapelveket és politikákat a kormányzótanács hagyja jóvá.

3.   A nemzeti igazgatók tanácsa ajánlást tehet nemzeti központokkal és infrastruktúra-konzorciumokkal való megállapodásoknak az EATRIS keretében való megkötésére annak érdekében, hogy e jogalanyok, valamint harmadik felek is hozzáférhessenek az EATRIS kutatási infrastruktúra tudományos ismereteihez.

21. cikk

Hozzáférési politika

1.   Főszabályként az EATRIS ERIC szabad hozzáférést biztosít azokhoz a szolgáltatásokhoz és infrastruktúrákhoz, amelyek támogatják és előmozdítják a transzlációs kutatás kiváló eredményeit és a képzési tevékenységek révén terjedő „legjobb gyakorlatok” kultúráját.

2.   Az EATRIS ERIC az EATRIS infrastruktúra használóinak minél célravezetőbb iránymutatást ad annak érdekében, hogy az EATRIS erőforrásai felhasználásával végzett kutatómunka a szellemi tulajdonhoz és a magánélethez fűződő jogok, az etikai és adatvédelmi jogok, valamint a titoktartásra és a bizalmas kezelésre vonatkozó kötelezettségek elismerésével és tiszteletben tartásával valósuljon meg, továbbá gondoskodik arról, hogy a felhasználók betartsák a hozzáférési feltételeket, valamint a (biológiai) anyagok belső tárolására és kezelésére, illetve az EATRIS infrastruktúrában részt vevő kutatóintézetek információinak kezelésére vonatkozó biztonsági előírásokat.

3.   Az EATRIS ERIC infrastruktúra adataihoz és eszközeihez való hozzáférés lehetővé tételének, illetve korlátozásának kritériumait és a kapcsolódó eljárásokat az eljárási szabályzatban kell rögzíteni; ezekről a kormányzótanács határoz a nemzeti igazgatók tanácsa és a tudományos tanácsadó bizottság tanácsának kikérése után.

22. cikk

Tudományos értékelési politika

1.   Az EATRIS ERIC azoknak a projekteknek ad hozzáférést transzlációs infrastruktúrájához, amelyek a legesélyesebbek arra, hogy számottevő hatást érjenek el az egészségügyi ellátásban vagy jelentősen hozzájáruljanak a transzlációs tudományt előrevivő eszközök és technológiák fejlődéséhez.

2.   Az EATRIS ERIC infrastruktúrához hozzáférést igénylő projektek tudományos értékelési folyamatának szempontjai: a projektek tudományos értéke, a kielégítetlen gyógyászati szükségletek, a támogathatóság és a projektekben rejlő transzlációs lehetőségek, alapja pedig az áttekinthetőség, a méltányosság és a pártatlanság. A folyamatot a kormányzótanács hagyja jóvá, és azt az eljárási szabályzatba bele kell foglalni.

3.   Az EATRIS ERIC infrastruktúra keretein belüli projektek tudományos értékelési folyamatának szempontjai: a projektek tudományos értéke, a kielégítetlen gyógyászati szükségletek és a projektekben rejlő transzlációs lehetőségek, alapja pedig az áttekinthetőség, a méltányosság és a pártatlanság; a folyamatot a kormányzótanács dolgozza ki részletesebben, és azt az eljárási szabályzatba bele kell foglalni.

23. cikk

Terjesztéspolitika

1.   Az EATRIS ERIC megfelelő intézkedéseket tesz annak érdekében, hogy népszerűsítse az infrastruktúrát és annak kutatási és oktatási célú felhasználását.

2.   Az EATRIS ERIC előmozdítja a nemzeti és nemzetközi kutatási tevékenységekből származó eredmények terjesztését és megosztását.

3.   A szellemi tulajdonhoz fűződő jogok sérelme nélkül az EATRIS ERIC felkéri felhasználóit, hogy kutatási eredményeiket tegyék nyilvánosan hozzáférhetővé, és hogy eredményeiket az EATRIS ERIC-en keresztül tegyék elérhetővé.

4.   A terjesztéspolitika keretében meg kell határozni a célcsoportokat, és az EATRIS ERIC-nek a célcsoportok elérésére több csatorna – például internetes portálok, hírlevelek, műhelytalálkozók, konferenciákon való megjelenés, szakfolyóiratokban és napilapokban közzétett cikkek – útján is törekednie kell.

24. cikk

Foglalkoztatáspolitika

Az EATRIS ERIC arra törekszik, hogy a legjobb pályázókat válassza ki, hátrányos megkülönböztetéstől mentesen, származásra, állampolgárságra, vallásra vagy nemre való tekintet nélkül, és olyan módon, amely tükrözi az egyes tagok hozzájárulását.

25. cikk

Beszerzéspolitika

1.   Az EATRIS ERIC a beszerzési pályázatokra jelentkezőket és az ajánlattevőket egyenlő és megkülönböztetésmentes bánásmódban részesíti függetlenül attól, hogy székhelyük az Unióban található-e vagy sem. Az EATRIS ERIC beszerzéspolitikája tiszteletben tartja az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség és a versenyalapúság elvét. A kormányzótanács elfogadja a beszerzéspolitikára és a beszerzési kritériumokra vonatkozó, az eljárási szabályzatba foglalandó részletes szabályokat.

2.   Az EATRIS ERIC valamennyi beszerzéséért a felügyelőtestület felelős. Az ajánlati felhívásokat az EATRIS ERIC internetes oldalain, valamint a tagok és a megfigyelők területén egyaránt meg kell hirdetni. A 200 000 EUR-nál nagyobb értékű beszerzések esetében az EATRIS ERIC az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben foglalt elveket követi (1). A beszerzés odaítélésére vonatkozó határozatokat alapos indokolással kell ellátni és közzé kell tenni.

26. cikk

Adómentesség

1.   A 2006/112/EK (2) tanácsi irányelv 143. cikke (1) bekezdésének g) pontján és 151. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapuló és a 282/2011/EU (3) tanácsi végrehajtási rendelet 50. és 51. cikkével összhangban lévő mentességek azon áruk és szolgáltatások hozzáadottérték-adójára korlátozódnak, amelyek az EATRIS ERIC hivatalos használatára szolgálnak, amelyeknek értéke több mint 250 EUR, és amelyeket teljes egészükben az EATRIS ERIC fizet ki és szerez be. Az egyes tagok beszerzéseire ezek a mentességek nem vehetők igénybe. A (2) és a (3) bekezdés sérelme nélkül, további korlátozások nem alkalmazandók.

2.   Az adómentesség a nem gazdasági jellegű tevékenységekre vonatkozik, a gazdasági jellegű tevékenységekre azonban nem.

3.   Adómentesség azokra az árukra és szolgáltatásokra alkalmazható, amelyek az EATRIS ERIC által fő feladataival összhangban végzett tudományos, műszaki és igazgatási munkát szolgálják. Ez magában foglalja az EATRIS ERIC hivatalos tevékenységeihez közvetlenül kapcsolódó konferenciák, műhelytalálkozók és ülések költségeit is. Az adómentesség mindazonáltal nem terjed ki az utazási költségekre és a szállásköltségekre.

27. cikk

Adatpolitika

A felügyelőtestület a kormányzótanács elé terjeszti jóváhagyásra az EATRIS ERIC infrastruktúra használóival, a nemzeti központokkal és a harmadik felekkel, például felsőoktatási intézményekkel, kutatóintézetekkel és vállalkozásokkal kapcsolatos adatpolitikára – a meglévő engedélyek tiszteletben tartásával – alkalmazandó, az eljárási szabályzatba foglalandó rendelkezéseket.

VIII.   FEJEZET

IDŐTARTAM, FELSZÁMOLÁS, JOGVITÁK, ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

28. cikk

Időtartam

Az EATRIS ERIC határozatlan időtartamra jön létre.

29. cikk

Megszüntetés

1.   Az EATRIS ERIC felszámolásáról a kormányzótanács határoz.

2.   Az EATRIS ERIC felszámolását kimondó határozatról tíz naptári napon belül értesíteni kell az Európai Bizottságot.

3.   Az EATRIS ERIC tartozásainak kiegyenlítése után fennmaradó eszközökön a tagok az EATRIS ERIC-nek befizetett éves hozzájárulásaik halmozott összegével arányosan osztoznak.

4.   A felszámolási eljárás lezárultáról tíz naptári napon belül értesíteni kell az Európai Bizottságot.

30. cikk

Az alapszabály nyelve és hozzáférhetősége

1.   Az alapszabályt az EATRIS ERIC honlapján és alapszabálya szerinti székhelyén naprakészen kell tartani és nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.

2.   Ezen alapszabálynak az 1. függelékben felsorolt tagok hivatalos nyelvein készült valamennyi nyelvi változata hiteles. Ezen alapszabálynak az 1. függelékben nem szereplő tagállamok hivatalos nyelvein készült nyelvi változatai is hitelesek. Egyik nyelvi változat sem élvez elsőbbséget.

3.   Amennyiben – bizottsági határozatot nem igénylő alapszabály-módosítás esetén – a nyelvi változatok nem jelennek meg a Hivatalos Lapban, azokat az EATRIS ERIC koordinációs és támogató hivatala bocsátja rendelkezésre.

31. cikk

Átmeneti rendelkezések

1.   A székhely szerinti ország a lehető leghamarabb, legkésőbb azonban az EATRIS ERIC-et létrehozó bizottsági határozat hatálybalépésétől számított 45 naptári napon belül összehívja a kormányzótanács alakuló ülését. A (2) bekezdés sérelme nélkül, a kormányzótanács mindaddig nem hozhat határozatot, amíg az EATRIS ERIC-hez nem csatlakozott legalább öt tag.

2.   A székhely szerinti ország értesíti az alapító tagokat, hogy adott esetben milyen sürgős jogi lépéseket kell az EATRIS ERIC nevében megtenni az alakuló ülés megtartása előtt. Ha az értesítéstől számított öt munkanapon belül egyetlen alapító tag sem emel kifogást, akkor a jogi lépést a székhely szerinti ország által kellően meghatalmazott személy megteszi.

3.   Az EATRIS ERIC létrehozásától kezdve annak szervei az EATRIS kormányzótanácsa által az EATRIS átmeneti szakaszában elfogadott házszabályban és eljárási szabályzatban foglaltak szerint járnak el.

---

(1)  HL L 134., 30.4.2004., 114 o.

(2)  HL L 347., 11.12.2006., 1 o.

(3)  HL L 77., 23.3.2011., 1 o.

1. függelék

A tagok, a megfigyelők és a képviseletükben eljáró jogalanyok jegyzéke

| Tagok | Képviselő jogalany |
| --- | --- |
| Dán Királyság | Dán tudományos, technológiai és innovációs ügynökség (DASTI) |
| Olasz Köztársaság | Istituto Superiore di Sanità (ISS) |
| Holland Királyság | ZonMW |
| Cseh Köztársaság | Oktatási, ifjúsági és sportügyi minisztérium (MEYS) |
| Észt Köztársaság | Az Észt Köztársaság oktatási és kutatási minisztériuma (MER EE) |
| Finn Köztársaság | Oktatási és kulturális minisztérium (OKM) |

Tagok

Képviselő jogalany

Dán Királyság

Dán tudományos, technológiai és innovációs ügynökség (DASTI)

Olasz Köztársaság

Istituto Superiore di Sanità (ISS)

Holland Királyság

ZonMW

Cseh Köztársaság

Oktatási, ifjúsági és sportügyi minisztérium (MEYS)

Észt Köztársaság

Az Észt Köztársaság oktatási és kutatási minisztériuma (MER EE)

Finn Köztársaság

Oktatási és kulturális minisztérium (OKM)

| Megfigyelők | Képviselő jogalany |
| --- | --- |
| Francia Köztársaság | Commissariat à l’Energie Atomique et aux Energies Alternatives (CEA) |
| Spanyol Királyság | Instituto de Salud „Carlos III” (ISCIII) |

Megfigyelők

Képviselő jogalany

Francia Köztársaság

Commissariat à l’Energie Atomique et aux Energies Alternatives (CEA)

Spanyol Királyság

Instituto de Salud „Carlos III” (ISCIII)

2. függelék

Éves pénzügyi hozzájárulás

Pénzügyi kötelezettségvállalás az első öt évre

Az EATRIS ERIC létrehozását követő kezdeti ötéves időszakban a pénzügyi kötelezettségvállalás alapelvei a következők:

| a) | az alapító tagok kezdeti kötelezettségvállalása öt évre szól (a megfigyelők részéről nincs kezdeti kötelezettségvállalás); |
| --- | --- |

a)

az alapító tagok kezdeti kötelezettségvállalása öt évre szól (a megfigyelők részéről nincs kezdeti kötelezettségvállalás);

| b) | az alapító tagok öt évnél rövidebb időre is elköteleződhetnek, 25 %-kal megnövelt éves hozzájárulás befizetése mellett; a többletbefizetés öt év tagság után visszatérítésre kerül; |
| --- | --- |

b)

az alapító tagok öt évnél rövidebb időre is elköteleződhetnek, 25 %-kal megnövelt éves hozzájárulás befizetése mellett; a többletbefizetés öt év tagság után visszatérítésre kerül;

| c) | a kezdeti – az EATRIS ERIC fennállásának első évére vonatkozó – pénzügyi hozzájárulás az elfogadott ötéves költségvetés és legalább öt alapító tag alapulvételével, a bizonytalan bevételi források (például a használati díjakból származó bevételek) figyelmen kívül hagyásával kerül megállapításra; |
| --- | --- |

c)

a kezdeti – az EATRIS ERIC fennállásának első évére vonatkozó – pénzügyi hozzájárulás az elfogadott ötéves költségvetés és legalább öt alapító tag alapulvételével, a bizonytalan bevételi források (például a használati díjakból származó bevételek) figyelmen kívül hagyásával kerül megállapításra;

| d) | székhely szerinti országként Hollandia 500 000 EUR összegű többlet-hozzájárulást fizet 2013-ban, 2014-ben és 2015-ben. 2015 után székhely szerinti országként Hollandia 50 000 EUR összegű többlet-hozzájárulást fizet; |
| --- | --- |

d)

székhely szerinti országként Hollandia 500 000 EUR összegű többlet-hozzájárulást fizet 2013-ban, 2014-ben és 2015-ben. 2015 után székhely szerinti országként Hollandia 50 000 EUR összegű többlet-hozzájárulást fizet;

| e) | az öt évre elköteleződött alapító tagok egyike sem fizet 140 000 EUR összegnél többet évente (felső küszöbérték); |
| --- | --- |

e)

az öt évre elköteleződött alapító tagok egyike sem fizet 140 000 EUR összegnél többet évente (felső küszöbérték);

| f) | az egyes tagok minimális hozzájárulása legalább évi 50 000 EUR, függetlenül a tagok számától, és függetlenül az EATRIS ERIC esetleges bevételeitől (alsó küszöbérték); |
| --- | --- |

f)

az egyes tagok minimális hozzájárulása legalább évi 50 000 EUR, függetlenül a tagok számától, és függetlenül az EATRIS ERIC esetleges bevételeitől (alsó küszöbérték);

| g) | az EATRIS ERIC fennállásának második évére vonatkozó pénzügyi hozzájárulás az elfogadott ötéves költségvetésnek az EATRIS ERIC fennállása első évében kimutatott nettó eredménnyel csökkentetett összegén alapul. Az EATRIS ERIC fennállásának harmadik évére vonatkozó pénzügyi hozzájárulás az elfogadott ötéves költségvetésnek az EATRIS ERIC fennállása második évében kimutatott nettó eredménnyel csökkentetett összegén alapul, és így tovább; |
| --- | --- |

g)

az EATRIS ERIC fennállásának második évére vonatkozó pénzügyi hozzájárulás az elfogadott ötéves költségvetésnek az EATRIS ERIC fennállása első évében kimutatott nettó eredménnyel csökkentetett összegén alapul. Az EATRIS ERIC fennállásának harmadik évére vonatkozó pénzügyi hozzájárulás az elfogadott ötéves költségvetésnek az EATRIS ERIC fennállása második évében kimutatott nettó eredménnyel csökkentetett összegén alapul, és így tovább;

| h) | az új tag induló pénzügyi hozzájárulása azon pénzügyi hozzájárulás 25 %-kal megnövelt összegének felel meg, amelyet az EATRIS fennállásának első évében alapító tagként fizetett volna. A csatlakozását követő évben az EATRIS ERIC fennállásának második évére megállapított hozzájárulás 25 %-kal megnövelt összegét fizeti, és így tovább. Amennyiben az új tag öt évig megőrzi tagságát, a többletbefizetések visszatérítésre kerülnek; |
| --- | --- |

h)

az új tag induló pénzügyi hozzájárulása azon pénzügyi hozzájárulás 25 %-kal megnövelt összegének felel meg, amelyet az EATRIS fennállásának első évében alapító tagként fizetett volna. A csatlakozását követő évben az EATRIS ERIC fennállásának második évére megállapított hozzájárulás 25 %-kal megnövelt összegét fizeti, és így tovább. Amennyiben az új tag öt évig megőrzi tagságát, a többletbefizetések visszatérítésre kerülnek;

| i) | azok az alapító megfigyelők, amelyek nem vesznek részt az EATRIS valamennyi tevékenységében, és nem nyújtanak szolgáltatást, azon pénzügyi hozzájárulás 25 %-át fizetik, amelyet alapító tagként fizettek volna; azok az alapító megfigyelők, amelyek részt vesznek az EATRIS valamennyi tevékenységében, beleértve a szolgáltatások nyújtását is, az alapító tagokkal azonos pénzügyi hozzájárulást fizetnek; |
| --- | --- |

i)

azok az alapító megfigyelők, amelyek nem vesznek részt az EATRIS valamennyi tevékenységében, és nem nyújtanak szolgáltatást, azon pénzügyi hozzájárulás 25 %-át fizetik, amelyet alapító tagként fizettek volna; azok az alapító megfigyelők, amelyek részt vesznek az EATRIS valamennyi tevékenységében, beleértve a szolgáltatások nyújtását is, az alapító tagokkal azonos pénzügyi hozzájárulást fizetnek;

| j) | amennyiben az éves pénzügyi hozzájárulás 25 %-át fizető alapító megfigyelő tagként felvételt nyer, az induló pénzügyi hozzájárulása azon pénzügyi hozzájárulással azonos, amelyet alapító tagként az EATRIS ERIC fennállásának első évében fizetett volna. A csatlakozását követő évben az EATRIS ERIC fennállásának második évére megállapított hozzájárulást fizeti, és így tovább. Öt év tagság után a megfigyelői pénzügyi hozzájárulás visszatérítésre kerül; |
| --- | --- |

j)

amennyiben az éves pénzügyi hozzájárulás 25 %-át fizető alapító megfigyelő tagként felvételt nyer, az induló pénzügyi hozzájárulása azon pénzügyi hozzájárulással azonos, amelyet alapító tagként az EATRIS ERIC fennállásának első évében fizetett volna. A csatlakozását követő évben az EATRIS ERIC fennállásának második évére megállapított hozzájárulást fizeti, és így tovább. Öt év tagság után a megfigyelői pénzügyi hozzájárulás visszatérítésre kerül;

| k) | az új megfigyelő induló pénzügyi hozzájárulása azon pénzügyi hozzájárulás 25 %-ának felel meg, amelyet az EATRIS fennállásának első évében alapító tagként fizetett volna. A csatlakozását követő évben az EATRIS ERIC fennállásának második évére megállapított hozzájárulás 25 %-ának megfelelő összeget fizet, és így tovább; |
| --- | --- |

k)

az új megfigyelő induló pénzügyi hozzájárulása azon pénzügyi hozzájárulás 25 %-ának felel meg, amelyet az EATRIS fennállásának első évében alapító tagként fizetett volna. A csatlakozását követő évben az EATRIS ERIC fennállásának második évére megállapított hozzájárulás 25 %-ának megfelelő összeget fizet, és így tovább;

| l) | amennyiben az új megfigyelő tagként felvételt nyer, pénzügyi hozzájárulása azon pénzügyi hozzájárulással azonos, amelyet az EATRIS fennállásának első évében alapító tagként fizetett volna; a csatlakozását követő évben az EATRIS ERIC fennállásának második évére megállapított hozzájárulást fizeti, és így tovább; amennyiben az új tag öt évig megőrzi tagságát, a megfigyelői pénzügyi hozzájárulás visszatérítésre kerül; |
| --- | --- |

l)

amennyiben az új megfigyelő tagként felvételt nyer, pénzügyi hozzájárulása azon pénzügyi hozzájárulással azonos, amelyet az EATRIS fennállásának első évében alapító tagként fizetett volna; a csatlakozását követő évben az EATRIS ERIC fennállásának második évére megállapított hozzájárulást fizeti, és így tovább; amennyiben az új tag öt évig megőrzi tagságát, a megfigyelői pénzügyi hozzájárulás visszatérítésre kerül;

| m) | amennyiben új tagok vagy megfigyelők csatlakoznak vagy egy megfigyelő tagként felvételt nyer, minden tag és megfigyelő pénzügyi hozzájárulását újra kell számítani az adott évre; |
| --- | --- |

m)

amennyiben új tagok vagy megfigyelők csatlakoznak vagy egy megfigyelő tagként felvételt nyer, minden tag és megfigyelő pénzügyi hozzájárulását újra kell számítani az adott évre;

| n) | az a)–m) pontban említett esetek mindegyikében a 25 %-os pénzügyi hozzájárulási többletből tartalékot kell képezni. |
| --- | --- |

n)

az a)–m) pontban említett esetek mindegyikében a 25 %-os pénzügyi hozzájárulási többletből tartalékot kell képezni.

---