# Euroopan unionin L 285/2013

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2013.285.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 285 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 56. vuosikerta29. lokakuuta 2013 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2013.285.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 285

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

56. vuosikerta29. lokakuuta 2013

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1047/2013, annettu 21 päivänä elokuuta 2013, komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 114/2013 muuttamisesta valmistajalle Piaggio ilmoitettujen vuoden 2010 keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen oikaisemiseksi (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1048/2013, annettu 28 päivänä lokakuuta 2013, etuuskohtelusopimusten mukaisesti tapahtuvaa nimikkeen 1701 sokerituotteiden tuontia ja puhdistusta koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä markkinointivuosiksi 2009/2010–2014/2015 annetun asetuksen (EY) N:o 828/2009 muuttamisesta | 2 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1049/2013, annettu 25 päivänä lokakuuta 2013, Yhdistyneen kuningaskunnan lipun alla purjehtivien alusten keilan kalastuksen kieltämisestä EU:n ja kansainvälisillä vesillä alueilla I, II ja XIV | 4 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1050/2013, annettu 28 päivänä lokakuuta 2013, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 6 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2013/530/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 16 päivänä syyskuuta 2013, lanta-asetuksen mukaisista korvauksista, C 75/98 (ex NN 45/98), jotka Belgia (Flanderi) on myöntänyt
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 5818) | 8 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1047/2013, annettu 21 päivänä elokuuta 2013, komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 114/2013 muuttamisesta valmistajalle Piaggio ilmoitettujen vuoden 2010 keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen oikaisemiseksi (
  1
  )

1

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1048/2013, annettu 28 päivänä lokakuuta 2013, etuuskohtelusopimusten mukaisesti tapahtuvaa nimikkeen 1701 sokerituotteiden tuontia ja puhdistusta koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä markkinointivuosiksi 2009/2010–2014/2015 annetun asetuksen (EY) N:o 828/2009 muuttamisesta

2

*

Komission asetus (EU) N:o 1049/2013, annettu 25 päivänä lokakuuta 2013, Yhdistyneen kuningaskunnan lipun alla purjehtivien alusten keilan kalastuksen kieltämisestä EU:n ja kansainvälisillä vesillä alueilla I, II ja XIV

4

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1050/2013, annettu 28 päivänä lokakuuta 2013, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

6

PÄÄTÖKSET

2013/530/EU

*

Komission päätös, annettu 16 päivänä syyskuuta 2013, lanta-asetuksen mukaisista korvauksista, C 75/98 (ex NN 45/98), jotka Belgia (Flanderi) on myöntänyt
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 5818)

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 5818)

8

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 29.10.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 285/1

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) N:o 1047/2013,

annettu 21 päivänä elokuuta 2013,

komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 114/2013 muuttamisesta valmistajalle Piaggio ilmoitettujen vuoden 2010 keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen oikaisemiseksi

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon päästönormien asettamisesta uusille kevyille kuljetusajoneuvoille osana unionin kokonaisvaltaista lähestymistapaa kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi 11 päivänä toukokuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 510/2011 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 7 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Piaggio, joka valmistaa kevyitä kuljetusajoneuvoja, on ilmoittanut komissiolle, että sille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 510/2011 täydentämisestä niiden sääntöjen osalta, jotka koskevat poikkeuksen hakemista uusien kevyiden kuljetusajoneuvojen hiilidioksidipäästötavoitteista, 6 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 114/2013 (2) ilmoitetut vuoden 2010 keskimääräiset hiilidioksidipäästöt ovat virheelliset. Valmistaja on toimittanut yksityiskohtaiset todisteet, jotka osoittavat, että sen vuoden 2010 keskimääräiset hiilidioksidipäästöt olivat huomattavasti kyseisessä asetuksessa ilmoitettua arvoa suuremmat. |
| --- | --- |

(1)

Piaggio, joka valmistaa kevyitä kuljetusajoneuvoja, on ilmoittanut komissiolle, että sille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 510/2011 täydentämisestä niiden sääntöjen osalta, jotka koskevat poikkeuksen hakemista uusien kevyiden kuljetusajoneuvojen hiilidioksidipäästötavoitteista, 6 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 114/2013 (2) ilmoitetut vuoden 2010 keskimääräiset hiilidioksidipäästöt ovat virheelliset. Valmistaja on toimittanut yksityiskohtaiset todisteet, jotka osoittavat, että sen vuoden 2010 keskimääräiset hiilidioksidipäästöt olivat huomattavasti kyseisessä asetuksessa ilmoitettua arvoa suuremmat.

| (2) | Komissio on arvioinut Piaggion toimittamia todisteita ja katsoo, että on aiheellista oikaista kyseinen arvo. |
| --- | --- |

(2)

Komissio on arvioinut Piaggion toimittamia todisteita ja katsoo, että on aiheellista oikaista kyseinen arvo.

| (3) | Sen vuoksi delegoitua asetusta (EU) N:o 114/2013 olisi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi delegoitua asetusta (EU) N:o 114/2013 olisi muutettava vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan delegoidun asetuksen (EU) N:o 114/2013 liitteessä III olevassa toisessa sarakkeessa, jonka otsikko on ”Keskimääräiset päästöt (g/km)”, merkkiä ”Piaggio” koskeva merkintä merkinnällä ”177,00”.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä elokuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 145, 31.5.2011, s. 1.

1

(2)  EUVL L 38, 9.2.2013, s. 1.

2

---

| 29.10.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 285/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 285/2

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1048/2013,

annettu 28 päivänä lokakuuta 2013,

etuuskohtelusopimusten mukaisesti tapahtuvaa nimikkeen 1701 sokerituotteiden tuontia ja puhdistusta koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä markkinointivuosiksi 2009/2010–2014/2015 annetun asetuksen (EY) N:o 828/2009 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen sekä asetusten (EY) N:o 552/97 ja (EY) N:o 1933/2006 ja komission asetusten (EY) N:o 1100/2006 ja (EY) N:o 964/2007 muuttamisesta 22 päivänä heinäkuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 732/2008 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 7 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksen (EY) N:o 828/2009 (2) 1 artiklan 4 kohdan mukaan asetuksen (EY) N:o 732/2008 liitteessä I luetellut vähiten kehittyneet maat voidaan sisällyttää asetuksen (EY) N:o 828/2009 liitteeseen I. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksen (EY) N:o 828/2009 (2) 1 artiklan 4 kohdan mukaan asetuksen (EY) N:o 732/2008 liitteessä I luetellut vähiten kehittyneet maat voidaan sisällyttää asetuksen (EY) N:o 828/2009 liitteeseen I.

| (2) | Myanmar/Burma on sisällytetty uudelleen yleiseen tullietuusjärjestelmään 19 päivänä heinäkuuta 2013, ja sisällyttämistä sovelletaan taannehtivasti 13 päivästä kesäkuuta 2012 yleisten tullietuuksien väliaikaisesta peruuttamisesta Myanmarilta/Burmalta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 552/97 kumoamisesta 12 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 607/2013 (3) mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Myanmar/Burma on sisällytetty uudelleen yleiseen tullietuusjärjestelmään 19 päivänä heinäkuuta 2013, ja sisällyttämistä sovelletaan taannehtivasti 13 päivästä kesäkuuta 2012 yleisten tullietuuksien väliaikaisesta peruuttamisesta Myanmarilta/Burmalta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 552/97 kumoamisesta 12 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 607/2013 (3) mukaisesti.

| (3) | Myanmar/Burma, joka on yksi asetuksen (EY) N:o 732/2008 liitteessä I luetelluista vähiten kehittyneistä maista, on pyytänyt komissiolta, että se lisättäisiin asetuksen (EY) N:o 828/2009 liitteeseen I. Myanmar/Burma tuottaa sokeria ja on sen vuoksi potentiaalinen sokerinviejä Euroopan unioniin. |
| --- | --- |

(3)

Myanmar/Burma, joka on yksi asetuksen (EY) N:o 732/2008 liitteessä I luetelluista vähiten kehittyneistä maista, on pyytänyt komissiolta, että se lisättäisiin asetuksen (EY) N:o 828/2009 liitteeseen I. Myanmar/Burma tuottaa sokeria ja on sen vuoksi potentiaalinen sokerinviejä Euroopan unioniin.

| (4) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 828/2009 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 828/2009 olisi muutettava.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 828/2009 liitteessä I oleva I osa tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä lokakuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 211, 6.8.2008, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 828/2009, annettu 10 päivänä syyskuuta 2009, etuuskohtelusopimusten mukaisesti tapahtuvaa nimikkeen 1701 sokerituotteiden tuontia ja puhdistusta koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä markkinointivuosiksi 2009/2010–2014/2015 (EUVL L 240, 11.9.2009, s. 14).

2

(3)  EUVL L 181, 29.6.2013, s. 13.

3

---

LIITE

”I osa: Vähiten kehittyneet maat (LDC)

| Ryhmän tunnus | Kolmas maa | Viitenumero |
| --- | --- | --- |
| MUUT KUIN AKT-VALTIOT – LDC | Bangladesh
  Kambodža
  Laos
  Myanmar/Burma
  Nepal | 09.4221 |
| AKT-VALTIOT – LDC | Benin
  Burkina Faso
  Kongon demokraattinen tasavalta
  Etiopia
  Madagaskar
  Malawi
  Mosambik
  Senegal
  Sierra Leone
  Sudan
  Tansania
  Togo
  Uganda
  Sambia | 09.4231” |

Ryhmän tunnus

Kolmas maa

Viitenumero

MUUT KUIN AKT-VALTIOT – LDC

Bangladesh

Kambodža

Laos

Myanmar/Burma

Nepal

09.4221

AKT-VALTIOT – LDC

Benin

Burkina Faso

Kongon demokraattinen tasavalta

Etiopia

Madagaskar

Malawi

Mosambik

Senegal

Sierra Leone

Sudan

Tansania

Togo

Uganda

Sambia

09.4231”

---

| 29.10.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 285/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 285/4

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1049/2013,

annettu 25 päivänä lokakuuta 2013,

Yhdistyneen kuningaskunnan lipun alla purjehtivien alusten keilan kalastuksen kieltämisestä EU:n ja kansainvälisillä vesillä alueilla I, II ja XIV

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | EU:n vesillä ja tietyillä EU:n ulkopuolisilla vesillä EU:n alusten käytettävissä olevien, kansainvälisten neuvottelujen alaan tai sopimusten soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2013 21 päivänä tammikuuta 2013 annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 40/2013 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2013. |
| --- | --- |

(1)

EU:n vesillä ja tietyillä EU:n ulkopuolisilla vesillä EU:n alusten käytettävissä olevien, kansainvälisten neuvottelujen alaan tai sopimusten soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2013 21 päivänä tammikuuta 2013 annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 40/2013 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2013.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen alusten mainitussa liitteessä tarkoitetun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2013 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen alusten mainitussa liitteessä tarkoitetun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2013 kiintiön.

| (3) | Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion vuotta 2013 koskevan kalastuskiintiön katsotaan täyttyneen tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun kalakannan osalta mainitussa liitteessä vahvistetusta päivästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Kielletään tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta aluksilta tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröidyiltä aluksilta mainitussa liitteessä tarkoitetun kannan kalastus mainitussa liitteessä vahvistetusta päivästä alkaen. Erityisesti kielletään näillä aluksilla pyydettyjen kyseiseen kantaan kuuluvien kalojen aluksella pitäminen, siirtäminen, jälleenlaivaaminen ja purkaminen mainitun päivän jälkeen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä lokakuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Lowri EVANS

Meri- ja kalastusasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUVL L 23, 25.1.2013, s. 54.

2

---

LIITE

| Nro | 62/TQ40 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Yhdistynyt kuningaskunta |
| Kanta | USK/1214EI |
| Laji | Keila (Brosme brosme) |
| Alue | EU:n ja kansainväliset vedet alueilla I, II ja XIV |
| Päivämäärä | 8.10.2013 |

Nro

62/TQ40

Jäsenvaltio

Yhdistynyt kuningaskunta

Kanta

USK/1214EI

Laji

Keila (Brosme brosme)

Alue

EU:n ja kansainväliset vedet alueilla I, II ja XIV

Päivämäärä

8.10.2013

---

| 29.10.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 285/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 285/6

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1050/2013,

annettu 28 päivänä lokakuuta 2013,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä lokakuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | AL | 53,3 |
| MA | 44,5 |
| MK | 32,3 |
| ZZ | 43,4 |
| 0707 00 05 | MK | 46,1 |
| TR | 147,7 |
| ZZ | 96,9 |
| 0709 93 10 | TR | 151,2 |
| ZZ | 151,2 |
| 0805 50 10 | AR | 12,9 |
| CL | 77,5 |
| IL | 100,2 |
| TR | 80,0 |
| ZA | 56,7 |
| ZZ | 65,5 |
| 0806 10 10 | BR | 234,0 |
| TR | 170,1 |
| ZZ | 202,1 |
| 0808 10 80 | CL | 167,7 |
| IL | 85,8 |
| NZ | 204,6 |
| US | 154,3 |
| ZA | 125,3 |
| ZZ | 147,5 |
| 0808 30 90 | CN | 52,7 |
| TR | 129,9 |
| US | 165,9 |
| ZZ | 116,2 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

AL

53,3

MA

44,5

MK

32,3

ZZ

43,4

0707 00 05

MK

46,1

TR

147,7

ZZ

96,9

0709 93 10

TR

151,2

ZZ

151,2

0805 50 10

AR

12,9

CL

77,5

IL

100,2

TR

80,0

ZA

56,7

ZZ

65,5

0806 10 10

BR

234,0

TR

170,1

ZZ

202,1

0808 10 80

CL

167,7

IL

85,8

NZ

204,6

US

154,3

ZA

125,3

ZZ

147,5

0808 30 90

CN

52,7

TR

129,9

US

165,9

ZZ

116,2

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 29.10.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 285/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 285/8

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 16 päivänä syyskuuta 2013,

lanta-asetuksen mukaisista korvauksista, C 75/98 (ex NN 45/98), jotka Belgia (Flanderi) on myöntänyt

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 5818)

(Ainoastaan ranskan- ja hollanninkieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

(2013/530/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

on kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Vastaanotettuaan valituksen, jonka mukaan Flanderin hallitus maksoi sääntöjenvastaisia tukia viljelijöille lannoitteiden ja lannan käytön osalta, jäljempänä ’toimenpide’, Euroopan komission yksiköt pyysivät 4 päivänä helmikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä Belgian viranomaisilta tietoja lannoitelainsäädännön, jäljempänä ’lanta-asetus’, mukaisten velvoitteiden perusteella viljelijöille maksettavasta korvauksesta tehdyn Flanderin hallituksen päätöksen täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

(1)

Vastaanotettuaan valituksen, jonka mukaan Flanderin hallitus maksoi sääntöjenvastaisia tukia viljelijöille lannoitteiden ja lannan käytön osalta, jäljempänä ’toimenpide’, Euroopan komission yksiköt pyysivät 4 päivänä helmikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä Belgian viranomaisilta tietoja lannoitelainsäädännön, jäljempänä ’lanta-asetus’, mukaisten velvoitteiden perusteella viljelijöille maksettavasta korvauksesta tehdyn Flanderin hallituksen päätöksen täytäntöönpanosta.

| (2) | Komissio sai nämä tiedot 18 päivänä maaliskuuta 1998 päivätyllä Flanderin ympäristö- ja työvoimaministeriön kirjeellä ja 31 päivänä maaliskuuta 1998 päivätyllä Belgian pysyvän edustuston kirjeellä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio sai nämä tiedot 18 päivänä maaliskuuta 1998 päivätyllä Flanderin ympäristö- ja työvoimaministeriön kirjeellä ja 31 päivänä maaliskuuta 1998 päivätyllä Belgian pysyvän edustuston kirjeellä.

| (3) | Belgian toimivaltaisten viranomaisten edustajat ja Euroopan komission yksiköt pitivät kokouksen 15 päivänä huhtikuuta 1998. |
| --- | --- |

(3)

Belgian toimivaltaisten viranomaisten edustajat ja Euroopan komission yksiköt pitivät kokouksen 15 päivänä huhtikuuta 1998.

| (4) | Komissio pyysi Belgian viranomaisilta lisätietoja 10 päivänä heinäkuuta 1998 päivätyllä teleksillä, johon Belgian viranomaiset vastasivat 7 päivänä elokuuta 1998 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 10 päivänä elokuuta 1998. |
| --- | --- |

(4)

Komissio pyysi Belgian viranomaisilta lisätietoja 10 päivänä heinäkuuta 1998 päivätyllä teleksillä, johon Belgian viranomaiset vastasivat 7 päivänä elokuuta 1998 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 10 päivänä elokuuta 1998.

| (5) | Belgian viranomaisten mukaan maksuja on suoritettu vuonna 1996. Toimenpidettä ei kuitenkaan ollut ilmoitettu komissiolle EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan (nykyinen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohta) mukaisesti. Tämän vuoksi asiakirja-aineisto merkittiin ilmoittamatta jätettyjen tukien rekisteriin viitenumerolla NN 45/98. Vaikka tukiohjelma oli voimassa vuosina 1996 ja 1997, komissio otti huomioon 7 päivänä elokuuta 1998 päivätyssä Belgian viranomaisten kirjeessä annetun sitoumuksen olla maksamatta tukea vuodelta 1997 ennen kuin komissio olisi tehnyt päätöksen tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Belgian viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että Flanderin hallitus aikoi sisällyttää kyseisen korvausohjelman neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2078/92 (2) mukaiseen Flanderin tukiohjelmaan. |
| --- | --- |

(5)

Belgian viranomaisten mukaan maksuja on suoritettu vuonna 1996. Toimenpidettä ei kuitenkaan ollut ilmoitettu komissiolle EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan (nykyinen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohta) mukaisesti. Tämän vuoksi asiakirja-aineisto merkittiin ilmoittamatta jätettyjen tukien rekisteriin viitenumerolla NN 45/98. Vaikka tukiohjelma oli voimassa vuosina 1996 ja 1997, komissio otti huomioon 7 päivänä elokuuta 1998 päivätyssä Belgian viranomaisten kirjeessä annetun sitoumuksen olla maksamatta tukea vuodelta 1997 ennen kuin komissio olisi tehnyt päätöksen tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Belgian viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että Flanderin hallitus aikoi sisällyttää kyseisen korvausohjelman neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2078/92 (2) mukaiseen Flanderin tukiohjelmaan.

| (6) | Komissio ilmoitti Belgialle 21 päivänä tammikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseisen toimenpiteen osalta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ilmoitti Belgialle 21 päivänä tammikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseisen toimenpiteen osalta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

| (7) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin 17 päivänä huhtikuuta 1999Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä
   (3). |
| --- | --- |

(7)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin 17 päivänä huhtikuuta 1999Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä
   (3).

| (8) | Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään toimenpidettä koskevat huomautuksensa. |
| --- | --- |

(8)

Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

| (9) | Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta. |
| --- | --- |

(9)

Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta.

| (10) | Belgian viranomaiset peruivat muita Flanderin lantatapauksia koskevat ilmoitukset (C12/1999, N105/1999, N311/99). |
| --- | --- |

(10)

Belgian viranomaiset peruivat muita Flanderin lantatapauksia koskevat ilmoitukset (C12/1999, N105/1999, N311/99).

| (11) | Komissio vastaanotti 6 päivänä maaliskuuta 2012 eräältä viljelijältä valituksen lanta-asetuksen mukaisen korvauksen maksamisesta vuodelta 1996. Komissio pyysi 16 päivänä huhtikuuta 2012 pidetyssä Belgian (Flanderin) viranomaisten edustajien ja komission yksiköiden välisessä kokouksessa Belgian viranomaisia esittämään näkemyksensä kantelusta. |
| --- | --- |

(11)

Komissio vastaanotti 6 päivänä maaliskuuta 2012 eräältä viljelijältä valituksen lanta-asetuksen mukaisen korvauksen maksamisesta vuodelta 1996. Komissio pyysi 16 päivänä huhtikuuta 2012 pidetyssä Belgian (Flanderin) viranomaisten edustajien ja komission yksiköiden välisessä kokouksessa Belgian viranomaisia esittämään näkemyksensä kantelusta.

| (12) | Euroopan komissio pyysi lisätietoja 9 päivänä marraskuuta 2012. Belgian viranomaiset vastasivat 14 päivänä tammikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(12)

Euroopan komissio pyysi lisätietoja 9 päivänä marraskuuta 2012. Belgian viranomaiset vastasivat 14 päivänä tammikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä.

II   TUEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

1.   NIMI

| (13) | Lanta-asetuksen mukainen korvaus |
| --- | --- |

(13)

Lanta-asetuksen mukainen korvaus

2.   TALOUSARVIO

| (14) | Toimenpiteen kokonaismäärärahat vuonna 1996 olivat 427 511 868 Belgian frangia jakautuen seuraavasti:






  a) | korvaus tuotannon alenemisesta






  — | niittyalueet 250 279 282 Belgian frangia |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Toimenpiteen kokonaismäärärahat vuonna 1996 olivat 427 511 868 Belgian frangia jakautuen seuraavasti:

a)

korvaus tuotannon alenemisesta

—

niittyalueet 250 279 282 Belgian frangia

| — | maissi 50 102 650 Belgian frangia |
| --- | --- |

—

maissi 50 102 650 Belgian frangia

| b) | korvaus ylijäämälannan hävittämisestä aiheutuvista kustannuksista 65 486 397 Belgian frangia |
| --- | --- |

b)

korvaus ylijäämälannan hävittämisestä aiheutuvista kustannuksista 65 486 397 Belgian frangia

| c) | korvaus lannanvarastointikustannuksista 34 276 829 Belgian frangia |
| --- | --- |

c)

korvaus lannanvarastointikustannuksista 34 276 829 Belgian frangia

| d) | korvaus lisälannoitteen hankkimisesta 27 366 710 Belgian frangia. |
| --- | --- |

d)

korvaus lisälannoitteen hankkimisesta 27 366 710 Belgian frangia.

| (15) | Lanta-asetuksen mukaista korvausta maksettiin vuodelta 1996. |
| --- | --- |

(15)

Lanta-asetuksen mukaista korvausta maksettiin vuodelta 1996.

| (16) | Lanta-asetuksen mukaan korvausta voidaan maksaa viljelijöille, joiden tila sijaitsee kokonaan tai osittain puhtaan veden vyöhykkeellä tai luontovyöhykkeellä. Tällaisia tiloja on 7,502 Flanderin kaikkiaan 40,673 tilasta, joilla on viljelymaata tai karjaa (18,5 prosenttia). Pinta-alaltaan yhteensä 649,223 hehtaarin maatalous- tai karjatiloista on puhtaan veden vyöhykkeellä 47,948 hehtaaria (7,5 prosenttia) ja luontovyöhykkeellä 21,919 hehtaaria (3 prosenttia). |
| --- | --- |

(16)

Lanta-asetuksen mukaan korvausta voidaan maksaa viljelijöille, joiden tila sijaitsee kokonaan tai osittain puhtaan veden vyöhykkeellä tai luontovyöhykkeellä. Tällaisia tiloja on 7,502 Flanderin kaikkiaan 40,673 tilasta, joilla on viljelymaata tai karjaa (18,5 prosenttia). Pinta-alaltaan yhteensä 649,223 hehtaarin maatalous- tai karjatiloista on puhtaan veden vyöhykkeellä 47,948 hehtaaria (7,5 prosenttia) ja luontovyöhykkeellä 21,919 hehtaaria (3 prosenttia).

| (17) | Tukiohjelman tavoitteena on antaa maata ympäristön kannalta herkästi pilaantuvilla alueilla omistaville viljelijöille mahdollisuus sopeutua tiukentuneisiin lannan käyttöä koskeviin sääntöihin ja korvata heille aiheutuneet taloudelliset tappiot. Tuki on laskettu menetettyjen tulojen perusteella ottaen huomioon maataloudessa herkästi pilaantuvien vyöhykkeiden ulkopuolella tavallisesti vallitseva käytäntö. Belgian viranomaisten mukaan korvaukset olivat tarpeen myös yhteiskunnallisen kuohunnan välttämiseksi. |
| --- | --- |

(17)

Tukiohjelman tavoitteena on antaa maata ympäristön kannalta herkästi pilaantuvilla alueilla omistaville viljelijöille mahdollisuus sopeutua tiukentuneisiin lannan käyttöä koskeviin sääntöihin ja korvata heille aiheutuneet taloudelliset tappiot. Tuki on laskettu menetettyjen tulojen perusteella ottaen huomioon maataloudessa herkästi pilaantuvien vyöhykkeiden ulkopuolella tavallisesti vallitseva käytäntö. Belgian viranomaisten mukaan korvaukset olivat tarpeen myös yhteiskunnallisen kuohunnan välttämiseksi.

| (18) | Tukea myönnetään herkästi pilaantuvien vyöhykkeiden maanviljelijöille korvauksena






  a) | tuotannon alenemisesta lannoitteiden ja lannan käytön rajoittamisen vuoksi, |
| --- | --- | --- |

(18)

Tukea myönnetään herkästi pilaantuvien vyöhykkeiden maanviljelijöille korvauksena

a)

tuotannon alenemisesta lannoitteiden ja lannan käytön rajoittamisen vuoksi,

| b) | ylijäämälannan hävittämiskustannuksista, |
| --- | --- |

b)

ylijäämälannan hävittämiskustannuksista,

| c) | ylijäämälannan varastointikustannuksista, |
| --- | --- |

c)

ylijäämälannan varastointikustannuksista,

| d) | kemiallisten lannoitteiden hankkimisen lisäkustannuksista. |
| --- | --- |

d)

kemiallisten lannoitteiden hankkimisen lisäkustannuksista.

| (19) | Belgian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan maanviljelijöille lannoitelainsäädännön mukaisista velvoitteista maksetut korvaukset perustuivat seuraaviin neljään säädökseen:






  a) | Flanderin hallituksen 20 päivänä joulukuuta 1995 tekemä päätös korvausten maksamisesta maanviljelijöille lannoitelainsäädännön mukaisista velvoitteista, |
| --- | --- | --- |

(19)

Belgian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan maanviljelijöille lannoitelainsäädännön mukaisista velvoitteista maksetut korvaukset perustuivat seuraaviin neljään säädökseen:

a)

Flanderin hallituksen 20 päivänä joulukuuta 1995 tekemä päätös korvausten maksamisesta maanviljelijöille lannoitelainsäädännön mukaisista velvoitteista,

| b) | Flanderin hallituksen 20 päivänä joulukuuta 1995 tekemä päätös vuosina 1996 ja 1997 maksettavista korvauksista 23 päivänä tammikuuta 1991 annetun ympäristön suojelua lannan aiheuttamalta saastumiselta koskevan asetuksen 15 §:n 9 momentin nojalla, |
| --- | --- |

b)

Flanderin hallituksen 20 päivänä joulukuuta 1995 tekemä päätös vuosina 1996 ja 1997 maksettavista korvauksista 23 päivänä tammikuuta 1991 annetun ympäristön suojelua lannan aiheuttamalta saastumiselta koskevan asetuksen 15 §:n 9 momentin nojalla,

| c) | Flanderin hallituksen 19 päivänä maaliskuuta 1996 tekemä päätös lannan hävittämiseen liittyviä lisävelvoitteita ja ylimääräistä ylijäämälantaa koskevista säännöistä alueilla, joilla lannan levittämiseen sovelletaan tiukempia normeja, |
| --- | --- |

c)

Flanderin hallituksen 19 päivänä maaliskuuta 1996 tekemä päätös lannan hävittämiseen liittyviä lisävelvoitteita ja ylimääräistä ylijäämälantaa koskevista säännöistä alueilla, joilla lannan levittämiseen sovelletaan tiukempia normeja,

| d) | Flanderin hallituksen 15 päivänä heinäkuuta 1997 tekemä päätös, jolla muutetaan Flanderin hallituksen 20 päivänä joulukuuta 1995 tekemä päätös 23 päivänä tammikuuta 1991 annetun ympäristön suojelua lannan aiheuttamalta saastumiselta koskevan asetuksen 15 §:n 9 momentin nojalla vuosilta 1996 ja 1997 maksettavista korvauksista. |
| --- | --- |

d)

Flanderin hallituksen 15 päivänä heinäkuuta 1997 tekemä päätös, jolla muutetaan Flanderin hallituksen 20 päivänä joulukuuta 1995 tekemä päätös 23 päivänä tammikuuta 1991 annetun ympäristön suojelua lannan aiheuttamalta saastumiselta koskevan asetuksen 15 §:n 9 momentin nojalla vuosilta 1996 ja 1997 maksettavista korvauksista.

| (20) | Yhtäkään näistä säädöksistä ei ole ilmoitettu komissiolle EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan (nykyinen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohta) mukaisesti. |
| --- | --- |

(20)

Yhtäkään näistä säädöksistä ei ole ilmoitettu komissiolle EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan (nykyinen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohta) mukaisesti.

| (21) | Belgian viranomaisten mukaan lantaa koskeva Flanderin politiikka perustuu ympäristön suojelua lannoitteiden aiheuttamalta saastumiselta koskevan 23 päivänä tammikuuta 1991 annetun asetuksen muuttamisesta 20 päivänä joulukuuta 1995 annettuun asetukseen. Kyseisen asetuksen tavoitteena on pienentää ympäristöongelmia, jotka johtuvat pintaveden ja pohjaveden rikastumisesta sekä fosfaattien ja nitraattien suodattumisesta maaperään, jolloin ne saattavat päätyä pohjaveteen ja pintaveteen. Flanderin ympäristöä ja luontoa koskevan raportin mukaan maatalouden osuus ympäristön nettomääräisestä typpiyhdiste- ja fosfaattikuormituksesta on 56 prosenttia. Ammoniakkipäästöt karjasuojista ja lietelannan levitys käsittävät 21 prosenttia Flanderin saastepäästöistä. |
| --- | --- |

(21)

Belgian viranomaisten mukaan lantaa koskeva Flanderin politiikka perustuu ympäristön suojelua lannoitteiden aiheuttamalta saastumiselta koskevan 23 päivänä tammikuuta 1991 annetun asetuksen muuttamisesta 20 päivänä joulukuuta 1995 annettuun asetukseen. Kyseisen asetuksen tavoitteena on pienentää ympäristöongelmia, jotka johtuvat pintaveden ja pohjaveden rikastumisesta sekä fosfaattien ja nitraattien suodattumisesta maaperään, jolloin ne saattavat päätyä pohjaveteen ja pintaveteen. Flanderin ympäristöä ja luontoa koskevan raportin mukaan maatalouden osuus ympäristön nettomääräisestä typpiyhdiste- ja fosfaattikuormituksesta on 56 prosenttia. Ammoniakkipäästöt karjasuojista ja lietelannan levitys käsittävät 21 prosenttia Flanderin saastepäästöistä.

| (22) | Lanta-asetuksessa on asetettu tavoitteet riittävien laatuvaatimusten saavuttamiseksi ja/tai säilyttämiseksi maaperän, veden (pinta- ja pohjaveden) sekä ilman osalta. Siinä säädetään lannan käyttörajoitusten asteittaisesta tiukentamisesta. Näin se mahdollistaa mukautukset siirtymäajan kuluessa. Lannoitteiden käyttöä koskevia normeja tiukennetaan asteittain lukuun ottamatta erityisen pilaantumisalttiita alueita, joita ovat puhtaan veden vyöhykkeet ja luontovyöhykkeet, joilla tiukemmat säännöt tulevat voimaan välittömästi. |
| --- | --- |

(22)

Lanta-asetuksessa on asetettu tavoitteet riittävien laatuvaatimusten saavuttamiseksi ja/tai säilyttämiseksi maaperän, veden (pinta- ja pohjaveden) sekä ilman osalta. Siinä säädetään lannan käyttörajoitusten asteittaisesta tiukentamisesta. Näin se mahdollistaa mukautukset siirtymäajan kuluessa. Lannoitteiden käyttöä koskevia normeja tiukennetaan asteittain lukuun ottamatta erityisen pilaantumisalttiita alueita, joita ovat puhtaan veden vyöhykkeet ja luontovyöhykkeet, joilla tiukemmat säännöt tulevat voimaan välittömästi.

| (23) | Asetuksessa säädetään myös lannantuotannon ja karjan määrän jäädyttämisestä Flanderissa vuoden 1992 tasolle. Tämän toteuttamiseksi otetaan käyttöön paikallinen lupakäytäntö. Samanaikaisesti suurten tilojen luvista leikataan niitä uusittaessa enintään 25 prosenttia. Karjatiloille annettiin aikaa (vuoteen 2002 saakka) löytää tapoja vähentää lannan ylituotantoa ja pienentää sen vaikutuksia. |
| --- | --- |

(23)

Asetuksessa säädetään myös lannantuotannon ja karjan määrän jäädyttämisestä Flanderissa vuoden 1992 tasolle. Tämän toteuttamiseksi otetaan käyttöön paikallinen lupakäytäntö. Samanaikaisesti suurten tilojen luvista leikataan niitä uusittaessa enintään 25 prosenttia. Karjatiloille annettiin aikaa (vuoteen 2002 saakka) löytää tapoja vähentää lannan ylituotantoa ja pienentää sen vaikutuksia.

| (24) | Tiukemmat rajoitukset tulivat voimaan välittömästi 1 päivänä tammikuuta 1996 seuraavien alueiden osalta:






  a) | vedenotto- ja vedensuojelualueilla, |
| --- | --- | --- |

(24)

Tiukemmat rajoitukset tulivat voimaan välittömästi 1 päivänä tammikuuta 1996 seuraavien alueiden osalta:

a)

vedenotto- ja vedensuojelualueilla,

| b) | luonto-, luonnonsuojelu- ja metsäalueilla, |
| --- | --- |

b)

luonto-, luonnonsuojelu- ja metsäalueilla,

| c) | lintudirektiivin soveltamisalueilla, |
| --- | --- |

c)

lintudirektiivin soveltamisalueilla,

| d) | laaksoissa ja ekologisesti arvokkailla maatalousmailla, |
| --- | --- |

d)

laaksoissa ja ekologisesti arvokkailla maatalousmailla,

| e) | nitraattien aiheuttamalla pilaantumiselle alttiilla alueilla, |
| --- | --- |

e)

nitraattien aiheuttamalla pilaantumiselle alttiilla alueilla,

| f) | fosfaattien pilaamilla alueilla. |
| --- | --- |

f)

fosfaattien pilaamilla alueilla.

| (25) | Belgian viranomaisten mukaan pilaantumisalttiita alueita määriteltäessä otettiin huomioon vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12 päivänä joulukuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/676/ETY (4) ja luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetussa neuvoston direktiivissä 79/409/ETY (5) säädetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

(25)

Belgian viranomaisten mukaan pilaantumisalttiita alueita määriteltäessä otettiin huomioon vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12 päivänä joulukuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/676/ETY (4) ja luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetussa neuvoston direktiivissä 79/409/ETY (5) säädetyt vaatimukset.

| (26) | Seuraavat lanta-asetuksen mukaiset yleiset lannoitteiden ja lannan käytön rajoitukset ovat voimassa 1 päivästä tammikuuta 199631 päivään joulukuuta 1998 koko Flanderissa lukuun ottamatta puhtaan veden vyöhykkeitä ja luontovyöhykkeitä. Raja-arvot on ilmaistu kilogrammoissa ilmoitettuna suurimpana sallittuna fosforipentoksidin ja typen määränä kemiallisissa lannoitteissa ja suurimpana sallittuna typen kokonaismääränä seuraavan taulukon mukaisesti:








  Viljelykasviryhmä | Fosforipentoksidi | Typpi kemiallisista lannoitteista | Typen kokonaismäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Niityt | 170 | 250 | 450 |
| Maissi | 160 (1996)
  155 (1997)
  150 (1998) | 200 | 325 |
| Vähän typpeä tarvitsevat kasvit (6) | 125 | 125 | 170 |
| Muut viljelykasvit | 150 | 225 | 325 |

(26)

Seuraavat lanta-asetuksen mukaiset yleiset lannoitteiden ja lannan käytön rajoitukset ovat voimassa 1 päivästä tammikuuta 199631 päivään joulukuuta 1998 koko Flanderissa lukuun ottamatta puhtaan veden vyöhykkeitä ja luontovyöhykkeitä. Raja-arvot on ilmaistu kilogrammoissa ilmoitettuna suurimpana sallittuna fosforipentoksidin ja typen määränä kemiallisissa lannoitteissa ja suurimpana sallittuna typen kokonaismääränä seuraavan taulukon mukaisesti:

Viljelykasviryhmä

Fosforipentoksidi

Typpi kemiallisista lannoitteista

Typen kokonaismäärä

Niityt

170

250

450

Maissi

160 (1996)

155 (1997)

150 (1998)

200

325

Vähän typpeä tarvitsevat kasvit (6)

125

125

170

Muut viljelykasvit

150

225

325

| (27) | Belgian viranomaiset ovat myös julkaisseet seuraavat ohjeelliset raja-arvot tavoitteiksi, jotka ne toivovat saavutettavan vuodesta 2003 alkaen:









  Viljelykasviryhmä | Fosforipentoksidi | Typpi kemiallisista lannoitteista | Typpi karjanlannasta ja muista lannoitteista | Typen kokonaismäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Niityt | 125 | 250 | 250 | 450 |
| Maissi | 100 | 130 | 225 | 275 |
| Vähän typpeä tarvitsevat kasvit (7) | 100 | 70 | 125 | 125 |
| Muut viljelykasvit | 100 | 150 | 200 | 275 |

(27)

Belgian viranomaiset ovat myös julkaisseet seuraavat ohjeelliset raja-arvot tavoitteiksi, jotka ne toivovat saavutettavan vuodesta 2003 alkaen:

Viljelykasviryhmä

Fosforipentoksidi

Typpi kemiallisista lannoitteista

Typpi karjanlannasta ja muista lannoitteista

Typen kokonaismäärä

Niityt

125

250

250

450

Maissi

100

130

225

275

Vähän typpeä tarvitsevat kasvit (7)

100

70

125

125

Muut viljelykasvit

100

150

200

275

| (28) | Näiden määrällisten rajoitusten lisäksi on lannan tai muiden orgaanisten lannoitteiden levittäminen kielletty tavallisella viljelysmaalla seuraavina aikoina: 21 päivästä syyskuuta 21 päivään tammikuuta, kaikkina sunnuntaipäivinä ja yleisinä vapaapäivinä, kaikkina lauantaipäivinä paitsi 1 päivän helmikuuta ja 15 päivän toukokuuta välisenä aikana, öisin (kello 22.00–07.00), maan ollessa tulvaveden peitossa, jäätyneenä tai lumen peitossa. |
| --- | --- |

(28)

Näiden määrällisten rajoitusten lisäksi on lannan tai muiden orgaanisten lannoitteiden levittäminen kielletty tavallisella viljelysmaalla seuraavina aikoina: 21 päivästä syyskuuta 21 päivään tammikuuta, kaikkina sunnuntaipäivinä ja yleisinä vapaapäivinä, kaikkina lauantaipäivinä paitsi 1 päivän helmikuuta ja 15 päivän toukokuuta välisenä aikana, öisin (kello 22.00–07.00), maan ollessa tulvaveden peitossa, jäätyneenä tai lumen peitossa.

| (29) | Puhtaan veden vyöhykkeillä ovat voimassa tiukemmat normit juomaveden tuotannon vuoksi tai siksi, että ne ovat erityisen herkkiä typen suodattumiselle. Puhtaan veden vyöhykkeellä tarkoitetaan seuraavia:






  a) | vedenottoalueita ja luokkiin II ja III kuuluvia pohjavedensuojelualueita, jotka on määritelty pohjavesien hoitotoimenpiteistä 24 päivänä tammikuuta 1984 annetussa asetuksessa, |
| --- | --- | --- |

(29)

Puhtaan veden vyöhykkeillä ovat voimassa tiukemmat normit juomaveden tuotannon vuoksi tai siksi, että ne ovat erityisen herkkiä typen suodattumiselle. Puhtaan veden vyöhykkeellä tarkoitetaan seuraavia:

a)

vedenottoalueita ja luokkiin II ja III kuuluvia pohjavedensuojelualueita, jotka on määritelty pohjavesien hoitotoimenpiteistä 24 päivänä tammikuuta 1984 annetussa asetuksessa,

| b) | Flanderin hallituksen nimeämiä tiukempien normien noudattamista edellyttäviä juomaveden tuotantoon tarkoitettujen pintaveden paikallisten keruualtaiden lähellä olevia herkästi pilaantuvia alueita, jotka on määritelty pintaveden suojelusta pilaantumiselta 26 päivänä maaliskuuta 1971 annetussa laissa, |
| --- | --- |

b)

Flanderin hallituksen nimeämiä tiukempien normien noudattamista edellyttäviä juomaveden tuotantoon tarkoitettujen pintaveden paikallisten keruualtaiden lähellä olevia herkästi pilaantuvia alueita, jotka on määritelty pintaveden suojelusta pilaantumiselta 26 päivänä maaliskuuta 1971 annetussa laissa,

| c) | nitraattien vaikutukselle herkkiä alueita, joilla vaaditaan noudatettavaksi Flanderin hallituksen määräämiä ja pohjaveden hoitotoimenpiteistä 24 päivänä tammikuuta 1984 annetussa asetuksessa määriteltyjä tiukempia normeja. |
| --- | --- |

c)

nitraattien vaikutukselle herkkiä alueita, joilla vaaditaan noudatettavaksi Flanderin hallituksen määräämiä ja pohjaveden hoitotoimenpiteistä 24 päivänä tammikuuta 1984 annetussa asetuksessa määriteltyjä tiukempia normeja.

| (30) | Seuraavassa taulukossa esitetään 1 päivästä tammikuuta 1996 voimassa olleet lannan käyttöä puhtaan veden vyöhykkeillä koskevat normit. Nämä säännöt perustuvat lueteltujen viljelykasviryhmien satonormeihin ja ympäristön kannalta hyväksyttäviin tappioihin kyseisillä vyöhykkeillä. Määrät ilmaistaan kilogrammoina P2O5:a ja typpeä hehtaaria kohti vuodessa.









  Viljelykasviryhmä | Fosforipentoksidi | Typpi kemiallisista lannoitteista | Typpi karjanlannasta ja muista lannoitteista | Typen kokonaismäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Niityt | 120 | 200 | 200 | 350 |
| Maissi | 100 | 150 | 170 | 275 |
| Vähän typpeä tarvitsevat kasvit | 80 | 70 | 125 | 125 |
| Muut viljelykasvit | 100 | 150 | 170 | 275 |

(30)

Seuraavassa taulukossa esitetään 1 päivästä tammikuuta 1996 voimassa olleet lannan käyttöä puhtaan veden vyöhykkeillä koskevat normit. Nämä säännöt perustuvat lueteltujen viljelykasviryhmien satonormeihin ja ympäristön kannalta hyväksyttäviin tappioihin kyseisillä vyöhykkeillä. Määrät ilmaistaan kilogrammoina P2O5:a ja typpeä hehtaaria kohti vuodessa.

Viljelykasviryhmä

Fosforipentoksidi

Typpi kemiallisista lannoitteista

Typpi karjanlannasta ja muista lannoitteista

Typen kokonaismäärä

Niityt

120

200

200

350

Maissi

100

150

170

275

Vähän typpeä tarvitsevat kasvit

80

70

125

125

Muut viljelykasvit

100

150

170

275

| (31) | Puhtaan veden alueilla lannan levittäminen on kielletty 1 päivän syyskuuta ja 21 päivän tammikuuta välisenä aikana mainitut päivät mukaan lukien lukuun ottamatta pintaveden ottoon käytettyjen alueiden vyöhykkeitä A ja B, joilla kielto on voimassa 15 päivään helmikuuta mainittu päivä mukaan lukien. |
| --- | --- |

(31)

Puhtaan veden alueilla lannan levittäminen on kielletty 1 päivän syyskuuta ja 21 päivän tammikuuta välisenä aikana mainitut päivät mukaan lukien lukuun ottamatta pintaveden ottoon käytettyjen alueiden vyöhykkeitä A ja B, joilla kielto on voimassa 15 päivään helmikuuta mainittu päivä mukaan lukien.

| (32) | Luontovyöhykkeellä tarkoitetaan seuraavia:






  a) | laaksoalueita ja ekologisesti arvokasta viljelysmaata, jotka on merkitty valtakunnallisen suunnittelun ja kaupunkisuunnittelun järjestämisestä 29 päivänä maaliskuuta 1962 annetun lain mukaisiin maaseudun kehittämistä kuvaaviin karttoihin, |
| --- | --- | --- |

(32)

Luontovyöhykkeellä tarkoitetaan seuraavia:

a)

laaksoalueita ja ekologisesti arvokasta viljelysmaata, jotka on merkitty valtakunnallisen suunnittelun ja kaupunkisuunnittelun järjestämisestä 29 päivänä maaliskuuta 1962 annetun lain mukaisiin maaseudun kehittämistä kuvaaviin karttoihin,

| b) | erityisiä suojelualueita, jotka on määritelty Flanderin hallituksen 17 päivänä lokakuuta 1988 tekemässä päätöksessä, |
| --- | --- |

b)

erityisiä suojelualueita, jotka on määritelty Flanderin hallituksen 17 päivänä lokakuuta 1988 tekemässä päätöksessä,

| c) | erityisiä elinympäristöjä ja niiden puskurivyöhykkeitä, |
| --- | --- |

c)

erityisiä elinympäristöjä ja niiden puskurivyöhykkeitä,

| d) | metsäalueita, luontoalueita, luonnon kehittämisalueita tai luonnonsuojelualueita, jotka on merkitty valtakunnallisen suunnittelun ja kaupunkisuunnittelun järjestämisestä 29 päivänä maaliskuuta 1962 annetun lain mukaisiin maaseudun kehittämistä kuvaaviin karttoihin ja joita koskeva siirtymäkauden toimenpide oli voimassa 31 päivään joulukuuta 1997. |
| --- | --- |

d)

metsäalueita, luontoalueita, luonnon kehittämisalueita tai luonnonsuojelualueita, jotka on merkitty valtakunnallisen suunnittelun ja kaupunkisuunnittelun järjestämisestä 29 päivänä maaliskuuta 1962 annetun lain mukaisiin maaseudun kehittämistä kuvaaviin karttoihin ja joita koskeva siirtymäkauden toimenpide oli voimassa 31 päivään joulukuuta 1997.

| (33) | Seuraavassa taulukossa esitetään 1 päivästä tammikuuta 1996 voimassa olleet lannan käyttöä luontovyöhykkeillä koskevat normit. Nämä säännöt perustuvat lueteltujen viljelykasviryhmien satonormeihin ja ympäristön kannalta hyväksyttäviin tappioihin kyseisillä vyöhykkeillä. Määrät ilmaistaan kilogrammoina P2O5:a ja typpeä hehtaaria kohti vuodessa.








  Viljelykasviryhmä | Fosforipentoksidi | Typpi kemiallisista lannoitteista | Typen kokonaismäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Niityt | 120 | 200 | 400 |
| Maissi | 100 | 150 | 275 |
| Vähän typpeä tarvitsevat kasvit | 80 | 70 | 125 |
| Muut viljelykasvit | 100 | 150 | 275 |

(33)

Seuraavassa taulukossa esitetään 1 päivästä tammikuuta 1996 voimassa olleet lannan käyttöä luontovyöhykkeillä koskevat normit. Nämä säännöt perustuvat lueteltujen viljelykasviryhmien satonormeihin ja ympäristön kannalta hyväksyttäviin tappioihin kyseisillä vyöhykkeillä. Määrät ilmaistaan kilogrammoina P2O5:a ja typpeä hehtaaria kohti vuodessa.

Viljelykasviryhmä

Fosforipentoksidi

Typpi kemiallisista lannoitteista

Typen kokonaismäärä

Niityt

120

200

400

Maissi

100

150

275

Vähän typpeä tarvitsevat kasvit

80

70

125

Muut viljelykasvit

100

150

275

| (34) | Luontovyöhykkeillä lannan levittäminen on kielletty 1 päivän syyskuuta ja 21 päivän tammikuuta välisenä aikana mainitut päivät mukaan lukien, ja lintujen suojelun kannalta merkittävillä niittyalueilla lannan levittäminen voidaan kieltää myös 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta välisenä aikana. Lisäksi kaikenlaisten lannoitteiden käyttö on kielletty metsäalueilla, luontoalueilla, luonnon kehittämisalueilla tai luonnonsuojelualueilla 1 päivästä tammikuuta 1998 alueella laiduntavan karjan jätöksiä lukuun ottamatta niin, että suurin sallittu kuormitus on 2 nautayksikköä hehtaaria kohti vuodessa. Perhetiloille voidaan myöntää väliaikainen poikkeuslupa tästä kiellosta. |
| --- | --- |

(34)

Luontovyöhykkeillä lannan levittäminen on kielletty 1 päivän syyskuuta ja 21 päivän tammikuuta välisenä aikana mainitut päivät mukaan lukien, ja lintujen suojelun kannalta merkittävillä niittyalueilla lannan levittäminen voidaan kieltää myös 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta välisenä aikana. Lisäksi kaikenlaisten lannoitteiden käyttö on kielletty metsäalueilla, luontoalueilla, luonnon kehittämisalueilla tai luonnonsuojelualueilla 1 päivästä tammikuuta 1998 alueella laiduntavan karjan jätöksiä lukuun ottamatta niin, että suurin sallittu kuormitus on 2 nautayksikköä hehtaaria kohti vuodessa. Perhetiloille voidaan myöntää väliaikainen poikkeuslupa tästä kiellosta.

| (35) | Lanta-asetuksen mukaan tukea maksetaan ilman eri toimenpiteitä vain niityistä ja maissista. Muiden viljelykasvien osalta oletetaan, että lannoituksen vähentäminen ei alenna tuotantoa. Viimeksi mainituissa tapauksissa viljelijät voivat kuitenkin saada korvausta, jos he pystyvät toimittamaan todisteet kärsimistään tappioista. |
| --- | --- |

(35)

Lanta-asetuksen mukaan tukea maksetaan ilman eri toimenpiteitä vain niityistä ja maissista. Muiden viljelykasvien osalta oletetaan, että lannoituksen vähentäminen ei alenna tuotantoa. Viimeksi mainituissa tapauksissa viljelijät voivat kuitenkin saada korvausta, jos he pystyvät toimittamaan todisteet kärsimistään tappioista.

| (36) | Satomäärien muuttumisesta niittyalueilla maksettavien korvausten laskenta perustuu erotukseen normien mukaan sallitun lannoitteen määrissä herkästi pilaantuvien vyöhykkeiden ulkopuolella ja herkästi pilaantuvilla vyöhykkeillä niin, että puhtaan veden vyöhykkeet ja luontovyöhykkeet otetaan huomioon erikseen. Tuen tavoitteena on korvata lannoitemäärien alentamisesta johtuvat sadon ja tuottavuuden menetykset. |
| --- | --- |

(36)

Satomäärien muuttumisesta niittyalueilla maksettavien korvausten laskenta perustuu erotukseen normien mukaan sallitun lannoitteen määrissä herkästi pilaantuvien vyöhykkeiden ulkopuolella ja herkästi pilaantuvilla vyöhykkeillä niin, että puhtaan veden vyöhykkeet ja luontovyöhykkeet otetaan huomioon erikseen. Tuen tavoitteena on korvata lannoitemäärien alentamisesta johtuvat sadon ja tuottavuuden menetykset.

| (37) | Tuen laskemisen lähtökohtana ovat hehtaaria kohti viimeisten kolmen vuoden aikana saadut arvioidut verolainsäädännön mukaiset keskimääräiset bruttovoitot Belgian frangeissa. Maidontuotantoon käytettävä alue ja muu niitty otetaan huomioon erikseen. Arvioitujen bruttovoittojen laskemiseksi Flanderi on jaettu 13 alueeseen niiden maanviljelyä koskevien erityispiirteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(37)

Tuen laskemisen lähtökohtana ovat hehtaaria kohti viimeisten kolmen vuoden aikana saadut arvioidut verolainsäädännön mukaiset keskimääräiset bruttovoitot Belgian frangeissa. Maidontuotantoon käytettävä alue ja muu niitty otetaan huomioon erikseen. Arvioitujen bruttovoittojen laskemiseksi Flanderi on jaettu 13 alueeseen niiden maanviljelyä koskevien erityispiirteiden mukaisesti.

| (38) | Maidontuotantoon käytettävistä niittyalueista korkeimman arvioidun bruttovoiton tuottaa Kempenlandin alue Antwerpenin läänissä (55 700 BEF/ha) ja alhaisimman dyynialue (33 167 BEF/ha), kun koko Flanderin keskiarvo on 44 160 BEF/ha. Muiden kuin maidontuotantoon käytettävien niittyalueiden korkeimman arvioidun bruttovoiton tuottaa hiekka-/savipohjainen Länsi-Flanderin alue (36 100 BEF/ha) ja alhaisimman dyynialue (24 633 BEF/ha), kun koko Flanderin keskiarvo on 31 941 BEF/ha. |
| --- | --- |

(38)

Maidontuotantoon käytettävistä niittyalueista korkeimman arvioidun bruttovoiton tuottaa Kempenlandin alue Antwerpenin läänissä (55 700 BEF/ha) ja alhaisimman dyynialue (33 167 BEF/ha), kun koko Flanderin keskiarvo on 44 160 BEF/ha. Muiden kuin maidontuotantoon käytettävien niittyalueiden korkeimman arvioidun bruttovoiton tuottaa hiekka-/savipohjainen Länsi-Flanderin alue (36 100 BEF/ha) ja alhaisimman dyynialue (24 633 BEF/ha), kun koko Flanderin keskiarvo on 31 941 BEF/ha.

| (39) | Puhtaan veden vyöhykkeillä korvauksen maksamisen lähtökohtana on se, että suurin sallittu hehtaaria kohti käytettävä typpimäärä on 350 kg, kun tavallisten vyöhykkeiden vastaava määrä on 450 kg. Tämä erotus merkitsee 22 prosenttia alhaisempaa määrää. Alentuneita tuottoja koskevan lain mukaisesti Belgian viranomaiset laskevat, että tuloksena on sadon pieneneminen 15 prosentilla. Vaikutus tilan kannattavuuteen on kuitenkin suurempi. Kiinteät kulut vähennettyään Belgian viranomaiset päätyvät siihen, että arvioitu keskimääräinen bruttovoitto on 40 prosenttia koko sadosta. Näin ollen sadon aleneminen 15 prosentilla johtaa arvioidun bruttovoiton alenemiseen 37,5 prosentilla (15 prosenttia × 100/40). Silloin alentuneesta sadosta maksettavan korvauksen maksuperuste on kyseisellä alueella 37,5 prosenttia keskimääräisestä bruttovoitosta. Puhtaan veden vyöhykkeillä maanviljelijät saavat kuitenkin käyttää kemiallisia lannoitteita 50 kg vähemmän hehtaaria kohti. Tämä merkitsee 800 Belgian frangin säästöä (50 kg typpeä × 16 BEF/kg). Siksi tämä määrä vähennetään maksettavasta tuesta. |
| --- | --- |

(39)

Puhtaan veden vyöhykkeillä korvauksen maksamisen lähtökohtana on se, että suurin sallittu hehtaaria kohti käytettävä typpimäärä on 350 kg, kun tavallisten vyöhykkeiden vastaava määrä on 450 kg. Tämä erotus merkitsee 22 prosenttia alhaisempaa määrää. Alentuneita tuottoja koskevan lain mukaisesti Belgian viranomaiset laskevat, että tuloksena on sadon pieneneminen 15 prosentilla. Vaikutus tilan kannattavuuteen on kuitenkin suurempi. Kiinteät kulut vähennettyään Belgian viranomaiset päätyvät siihen, että arvioitu keskimääräinen bruttovoitto on 40 prosenttia koko sadosta. Näin ollen sadon aleneminen 15 prosentilla johtaa arvioidun bruttovoiton alenemiseen 37,5 prosentilla (15 prosenttia × 100/40). Silloin alentuneesta sadosta maksettavan korvauksen maksuperuste on kyseisellä alueella 37,5 prosenttia keskimääräisestä bruttovoitosta. Puhtaan veden vyöhykkeillä maanviljelijät saavat kuitenkin käyttää kemiallisia lannoitteita 50 kg vähemmän hehtaaria kohti. Tämä merkitsee 800 Belgian frangin säästöä (50 kg typpeä × 16 BEF/kg). Siksi tämä määrä vähennetään maksettavasta tuesta.

| (40) | Luontovyöhykkeillä korvaus määräytyy samojen periaatteiden mukaisesti. Luontovyöhykkeen suurin sallittu hehtaaria kohti käytettävä typpimäärä on 400 kg, ja verrattuna tavallisten vyöhykkeiden vastaavaan määrään 450 kg erotuksen suuruus vastaa 11 prosenttia. Belgian viranomaiset laskevat sadon alenevan tästä syystä 7 prosenttia. Tästä seuraa arvioidun bruttovoiton aleneminen 17,5 prosentilla (7 prosenttia × 100/40). Silloin alentuneesta sadosta maksettavan korvauksen maksuperuste on luontovyöhykkeellä 17,5 prosenttia keskimääräisestä bruttovoitosta. Lisäksi tukea alennetaan samalla 800 Belgian frangin määrällä (ks. edellä oleva johdanto-osan 39 kappale), joka vastaa alhaisemmasta lannoitteen käytöstä saatua säästöä. |
| --- | --- |

(40)

Luontovyöhykkeillä korvaus määräytyy samojen periaatteiden mukaisesti. Luontovyöhykkeen suurin sallittu hehtaaria kohti käytettävä typpimäärä on 400 kg, ja verrattuna tavallisten vyöhykkeiden vastaavaan määrään 450 kg erotuksen suuruus vastaa 11 prosenttia. Belgian viranomaiset laskevat sadon alenevan tästä syystä 7 prosenttia. Tästä seuraa arvioidun bruttovoiton aleneminen 17,5 prosentilla (7 prosenttia × 100/40). Silloin alentuneesta sadosta maksettavan korvauksen maksuperuste on luontovyöhykkeellä 17,5 prosenttia keskimääräisestä bruttovoitosta. Lisäksi tukea alennetaan samalla 800 Belgian frangin määrällä (ks. edellä oleva johdanto-osan 39 kappale), joka vastaa alhaisemmasta lannoitteen käytöstä saatua säästöä.

| (41) | Seuraavassa taulukossa on yhteenvetona korkein, alhaisin ja keskimääräinen maksettavan tuen määrä:








  Maidon tuotantoon käytettävät niityt | Arvioitu bruttovoitto | Tuen määrä puhtaan veden vyöhykkeilläFOR-L_2013285FI.01000801.notes.0001.xml.jpg | Tuen määrä luontovyöhykkeilläFOR-L_2013285FI.01000801.notes.0002.xml.jpg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kempenlandin alue Antwerpenin läänissä | 55 700 | 20 088 | 8 948 |
| Dyynialue | 33 167 | 11 638 | 5 004 |
| Keskimäärin | 44 160 | 15 760 | 9 928 |
| Muut niityt | Arvioitu bruttovoitto | Tuen määrä puhtaan veden vyöhykkeilläFOR-L_2013285FI.01000801.notes.0003.xml.jpg | Tuen määrä luontovyöhykkeilläFOR-L_2013285FI.01000801.notes.0004.xml.jpg |
| Länsi-Flanderin hiekka-/savipohjainen alue | 36 100 | 12 738 | 5 518 |
| Dyynialue | 24 633 | 8 437 | 3 511 |
| Keskimäärin | 31 941 | 11 177 | 4 789 |

(41)

Seuraavassa taulukossa on yhteenvetona korkein, alhaisin ja keskimääräinen maksettavan tuen määrä:

Maidon tuotantoon käytettävät niityt

Arvioitu bruttovoitto

Tuen määrä puhtaan veden vyöhykkeillä

Tuen määrä luontovyöhykkeillä

Kempenlandin alue Antwerpenin läänissä

55 700

20 088

8 948

Dyynialue

33 167

11 638

5 004

Keskimäärin

44 160

15 760

9 928

Muut niityt

Arvioitu bruttovoitto

Tuen määrä puhtaan veden vyöhykkeillä

Tuen määrä luontovyöhykkeillä

Länsi-Flanderin hiekka-/savipohjainen alue

36 100

12 738

5 518

Dyynialue

24 633

8 437

3 511

Keskimäärin

31 941

11 177

4 789

| (42) | Belgian viranomaiset korostavat sitä, että ilmoitetut määrät ovat hehtaarikorvausten enimmäismääriä. Korvauskelpoisen niityn kokonaispinta-ala on 31 003 hehtaaria, josta 17 468 hehtaaria on puhtaan veden vyöhykkeillä ja 13 535 hehtaaria luontovyöhykkeillä. Mahdollisten maksettavien korvausten teoreettinen enimmäismäärä oli puhtaan veden vyöhykkeillä 202 822 411 Belgian frangia ja luontovyöhykkeillä 65 900 155 Belgian frangia. Ottaen huomioon muiden kuin maidontuotantoon käytettävien niittyalueiden alhaisemmat korvausmäärät niityistä myönnetty todellinen korvausmäärä oli 250 275 012 Belgian frangia vuodessa, josta 186 505 640 Belgian frangia myönnettiin puhtaan veden vyöhykkeille ja 63 769 372 Belgian frangia luontovyöhykkeille. Belgian viranomaisten mukaan tämä suurimpien mahdollisten teoreettisten korvausten ja todellisuudessa maksettujen korvausten välinen ero johtuu useista tekijöistä ja erityisesti siitä, että korvausta maksettiin vain niitystä, jota sama maatila oli käyttänyt niittynä jo vuonna 1994. |
| --- | --- |

(42)

Belgian viranomaiset korostavat sitä, että ilmoitetut määrät ovat hehtaarikorvausten enimmäismääriä. Korvauskelpoisen niityn kokonaispinta-ala on 31 003 hehtaaria, josta 17 468 hehtaaria on puhtaan veden vyöhykkeillä ja 13 535 hehtaaria luontovyöhykkeillä. Mahdollisten maksettavien korvausten teoreettinen enimmäismäärä oli puhtaan veden vyöhykkeillä 202 822 411 Belgian frangia ja luontovyöhykkeillä 65 900 155 Belgian frangia. Ottaen huomioon muiden kuin maidontuotantoon käytettävien niittyalueiden alhaisemmat korvausmäärät niityistä myönnetty todellinen korvausmäärä oli 250 275 012 Belgian frangia vuodessa, josta 186 505 640 Belgian frangia myönnettiin puhtaan veden vyöhykkeille ja 63 769 372 Belgian frangia luontovyöhykkeille. Belgian viranomaisten mukaan tämä suurimpien mahdollisten teoreettisten korvausten ja todellisuudessa maksettujen korvausten välinen ero johtuu useista tekijöistä ja erityisesti siitä, että korvausta maksettiin vain niitystä, jota sama maatila oli käyttänyt niittynä jo vuonna 1994.

| (43) | Maissin osalta maksetaan tuotantotappiosta tasakorvauksena 3 600 Belgian frangia hehtaarilta, jos maissia kasvatetaan edelleen samalla lohkolla kuin ennen, eikä sitä ole kylvetty kynnetylle entiselle niitylle. Tuki perustuu oletukselle, että maissin keskimääräinen kuiva tuotantomäärä on 14 500 kg/ha ja tiukemmista normeista johtuva keskimääräinen sadon menetys on 900 kg/ha. Kun kuivan maissin keskimääräiseksi omakustannushinnaksi arvioidaan 4 Belgian frangia kilolta, tulon menetykseksi saadaan 3 600 Belgian frangia. |
| --- | --- |

(43)

Maissin osalta maksetaan tuotantotappiosta tasakorvauksena 3 600 Belgian frangia hehtaarilta, jos maissia kasvatetaan edelleen samalla lohkolla kuin ennen, eikä sitä ole kylvetty kynnetylle entiselle niitylle. Tuki perustuu oletukselle, että maissin keskimääräinen kuiva tuotantomäärä on 14 500 kg/ha ja tiukemmista normeista johtuva keskimääräinen sadon menetys on 900 kg/ha. Kun kuivan maissin keskimääräiseksi omakustannushinnaksi arvioidaan 4 Belgian frangia kilolta, tulon menetykseksi saadaan 3 600 Belgian frangia.

| (44) | Lisäksi maanviljelijöitä kehotetaan kylvämään heinää maissin jälkeen, mikä vähentää nitraattien valumista maaperästä ja nitraattien suodattumista. Lisäksi myönnettiin 3 600 Belgian frangin tuki hehtaarilta. Belgian viranomaisten mukaan tämä tuki kattaa vain heinän siemenistä aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

(44)

Lisäksi maanviljelijöitä kehotetaan kylvämään heinää maissin jälkeen, mikä vähentää nitraattien valumista maaperästä ja nitraattien suodattumista. Lisäksi myönnettiin 3 600 Belgian frangin tuki hehtaarilta. Belgian viranomaisten mukaan tämä tuki kattaa vain heinän siemenistä aiheutuvat kustannukset.

| (45) | Tukea myönnetään puhtaan veden vyöhykkeillä ja luontovyöhykkeillä oleville maatiloille ylijäämälannan hävittämiskustannuksiin, jotka aiheutuvat lannan käyttörajoitusten tiukentamisesta. |
| --- | --- |

(45)

Tukea myönnetään puhtaan veden vyöhykkeillä ja luontovyöhykkeillä oleville maatiloille ylijäämälannan hävittämiskustannuksiin, jotka aiheutuvat lannan käyttörajoitusten tiukentamisesta.

| (46) | Tukea myönnetään tilalle, jolla ylijäämälannan määrä on lisääntynyt lannan käyttöä koskevien normien tiukentumisen vuoksi. Tuen suuruutta laskettaessa erotetaan tilat, jotka ovat






  a) | karjankasvatusta harjoittavia perhetiloja ja muita karjatiloja, jotka eivät ole hankkineet lisää maatalousmaata vuosina 1993–1996; lannan hävittämismahdollisuuksia laskettaessa otetaan huomioon vuoden 1996 rekisteriin merkitty maatalousmaan pinta-ala; |
| --- | --- | --- |

(46)

Tukea myönnetään tilalle, jolla ylijäämälannan määrä on lisääntynyt lannan käyttöä koskevien normien tiukentumisen vuoksi. Tuen suuruutta laskettaessa erotetaan tilat, jotka ovat

a)

karjankasvatusta harjoittavia perhetiloja ja muita karjatiloja, jotka eivät ole hankkineet lisää maatalousmaata vuosina 1993–1996; lannan hävittämismahdollisuuksia laskettaessa otetaan huomioon vuoden 1996 rekisteriin merkitty maatalousmaan pinta-ala;

| b) | karjankasvatusta harjoittavia muita kuin perhetiloja, jotka ovat hankkineet lisää maatalousmaata vuosina 1993–1996; lannan hävittämismahdollisuuksia laskettaessa otetaan huomioon vuoden 1994 rekisteriin merkitty maatalousmaan pinta-ala (vastaa tilan tilannetta vuonna 1993). |
| --- | --- |

b)

karjankasvatusta harjoittavia muita kuin perhetiloja, jotka ovat hankkineet lisää maatalousmaata vuosina 1993–1996; lannan hävittämismahdollisuuksia laskettaessa otetaan huomioon vuoden 1994 rekisteriin merkitty maatalousmaan pinta-ala (vastaa tilan tilannetta vuonna 1993).

| (47) | Tuen määrää laskettaessa käytetään painotettua keskiarvoa, joka perustuu kunkin eläinlajin (nautakarja, siat, siipikarja, muut) lukumäärään Flanderissa ja kunkin eläinlajin lannalle tyypillisen mineraalipitoisuuden mukaiseen mineraalien määrään. |
| --- | --- |

(47)

Tuen määrää laskettaessa käytetään painotettua keskiarvoa, joka perustuu kunkin eläinlajin (nautakarja, siat, siipikarja, muut) lukumäärään Flanderissa ja kunkin eläinlajin lannalle tyypillisen mineraalipitoisuuden mukaiseen mineraalien määrään.

| (48) | Tämän perusteella arvioidaan, että yksi lantatonni sisältää 6,6 kg typpeä ja 4,2 kg di-fosforipentoksidia. |
| --- | --- |

(48)

Tämän perusteella arvioidaan, että yksi lantatonni sisältää 6,6 kg typpeä ja 4,2 kg di-fosforipentoksidia.

| (49) | Tukea maksetaan tukikelpoisten mineraaliyksiköiden perusteella (di-fosforipentoksidi- (P2O5) ja typpikiloa (N) kohti). Tilan sijainti määrää maksun suuruuden. Maksettavan tuen määrä on






  a) | 13 Belgian frangia/yksikkö: tiloille ”valkoisen” kunnan alueella, jossa tarkistettu tuotanto on alle 75 kg P2O5/ha, |
| --- | --- | --- |

(49)

Tukea maksetaan tukikelpoisten mineraaliyksiköiden perusteella (di-fosforipentoksidi- (P2O5) ja typpikiloa (N) kohti). Tilan sijainti määrää maksun suuruuden. Maksettavan tuen määrä on

a)

13 Belgian frangia/yksikkö: tiloille ”valkoisen” kunnan alueella, jossa tarkistettu tuotanto on alle 75 kg P2O5/ha,

| b) | 20 Belgian frangia/yksikkö: harmaan kunnan alueella, jossa tarkistettu tuotanto on 75–125 kg P2O5/ha, |
| --- | --- |

b)

20 Belgian frangia/yksikkö: harmaan kunnan alueella, jossa tarkistettu tuotanto on 75–125 kg P2O5/ha,

| c) | 27 Belgian frangia/yksikkö: tilalle sellaisessa kunnassa, jossa tarkistettu tuotanto on yli 125 kg P2O5/ha. |
| --- | --- |

c)

27 Belgian frangia/yksikkö: tilalle sellaisessa kunnassa, jossa tarkistettu tuotanto on yli 125 kg P2O5/ha.

| (50) | Tukea maksetaan enemmän kunnissa, joiden tarkistetut tuotantomäärät ovat korkeampia, koska lantaa joudutaan kuljettamaan pitkiä matkoja. |
| --- | --- |

(50)

Tukea maksetaan enemmän kunnissa, joiden tarkistetut tuotantomäärät ovat korkeampia, koska lantaa joudutaan kuljettamaan pitkiä matkoja.

| (51) | Lisäksi tukea maksetaan korvaukseksi viljelijöille, jotka eivät enää pysty käyttämään hyväkseen naapuritilojen kanssa tehtyjä sopimusjärjestelyjä ylimääräisen lannan levittämiseksi niiden alueelle. Tukikelpoisella tilalla on ollut oltava sopimus ylimääräisen lannan levittämisestä vuonna 1995 sellaisen maan käyttäjän maalle, jonka tila on tiukempien normien soveltamisalueella, ja tukikelpoisuutta hakevan tilan on oltava kunnassa, jonka tarkistettu tuotantomäärä on yli 100 kg P2O5/ha. Tukea maksetaan mineraaliyksiköiden perusteella, eli kutakin di-fosforipentoksidi- ja typpikiloa kohti, jonka verran niiden hävitysmäärä kyseisten maan käyttäjien kanssa tehdyn sopimuksen perusteella on vähentynyt. Tukikelpoinen enimmäismäärä on erotus lannan käyttöä koskevien tavanomaisten normien mukaisten hävitysmahdollisuuksien ja tiukempien sääntöjen mukaisten normien soveltamisalueella vallitsevien hävitysmahdollisuuksien välillä. Tilan sijainti määrää maksun suuruuden, joka on






  a) | 27 Belgian frangia/yksikkö: tilalle sellaisessa kunnassa, jossa tarkistettu tuotanto on yli 125 kg P2O5/ha, |
| --- | --- | --- |

(51)

Lisäksi tukea maksetaan korvaukseksi viljelijöille, jotka eivät enää pysty käyttämään hyväkseen naapuritilojen kanssa tehtyjä sopimusjärjestelyjä ylimääräisen lannan levittämiseksi niiden alueelle. Tukikelpoisella tilalla on ollut oltava sopimus ylimääräisen lannan levittämisestä vuonna 1995 sellaisen maan käyttäjän maalle, jonka tila on tiukempien normien soveltamisalueella, ja tukikelpoisuutta hakevan tilan on oltava kunnassa, jonka tarkistettu tuotantomäärä on yli 100 kg P2O5/ha. Tukea maksetaan mineraaliyksiköiden perusteella, eli kutakin di-fosforipentoksidi- ja typpikiloa kohti, jonka verran niiden hävitysmäärä kyseisten maan käyttäjien kanssa tehdyn sopimuksen perusteella on vähentynyt. Tukikelpoinen enimmäismäärä on erotus lannan käyttöä koskevien tavanomaisten normien mukaisten hävitysmahdollisuuksien ja tiukempien sääntöjen mukaisten normien soveltamisalueella vallitsevien hävitysmahdollisuuksien välillä. Tilan sijainti määrää maksun suuruuden, joka on

a)

27 Belgian frangia/yksikkö: tilalle sellaisessa kunnassa, jossa tarkistettu tuotanto on yli 125 kg P2O5/ha,

| b) | 20 Belgian frangia/yksikkö kaikille muille tiloille. |
| --- | --- |

b)

20 Belgian frangia/yksikkö kaikille muille tiloille.

| (52) | Karjankasvatusta harjoittavat perhetilat, joilla on ylijäämälantaa Kluizenin paikallisen pintavedenkeruualtaan alueella sijaitsevilla lohkoilla tai Maasin rantojen nitraattien vaikutukselle herkästi pilaantuvalla alueella, voivat käyttää hyväkseen ”lantapankin” velvollisuutta ottaa vastaan ylimääräistä ylijäämälantaa, jonka kerääntyminen johtuu lannan käyttöä koskevista tiukennetuista normeista. Tässä tapauksessa lannan hävittämis- ja varastointikorvausta alennetaan sitä mineraalimäärää vastaavasti, jonka osalta lantapankki on antanut apuaan. |
| --- | --- |

(52)

Karjankasvatusta harjoittavat perhetilat, joilla on ylijäämälantaa Kluizenin paikallisen pintavedenkeruualtaan alueella sijaitsevilla lohkoilla tai Maasin rantojen nitraattien vaikutukselle herkästi pilaantuvalla alueella, voivat käyttää hyväkseen ”lantapankin” velvollisuutta ottaa vastaan ylimääräistä ylijäämälantaa, jonka kerääntyminen johtuu lannan käyttöä koskevista tiukennetuista normeista. Tässä tapauksessa lannan hävittämis- ja varastointikorvausta alennetaan sitä mineraalimäärää vastaavasti, jonka osalta lantapankki on antanut apuaan.

| (53) | Koska lannan levittämiskielto puhtaan veden vyöhykkeillä ja luontovyöhykkeillä alkaa 1 päivänä syyskuuta ja muilla vyöhykkeillä vasta 21 päivänä syyskuuta, tietyille tiloille aiheutuu vaikeuksia siksi, että ne korjaavat monien viljelykasvien sadon vasta laajennetun kiellon tultua voimaan. Monilla tiloilla lanta levitetään sadonkorjuun jälkeen. Tämä ei ole enää mahdollista puhtaan veden vyöhykkeillä eikä luontovyöhykkeillä. Belgian viranomaiset arvioivat, että kyseiset tilat tarvitsevat tästä syystä lannan lisävarastointitilaa kolmen kuukauden ajan. |
| --- | --- |

(53)

Koska lannan levittämiskielto puhtaan veden vyöhykkeillä ja luontovyöhykkeillä alkaa 1 päivänä syyskuuta ja muilla vyöhykkeillä vasta 21 päivänä syyskuuta, tietyille tiloille aiheutuu vaikeuksia siksi, että ne korjaavat monien viljelykasvien sadon vasta laajennetun kiellon tultua voimaan. Monilla tiloilla lanta levitetään sadonkorjuun jälkeen. Tämä ei ole enää mahdollista puhtaan veden vyöhykkeillä eikä luontovyöhykkeillä. Belgian viranomaiset arvioivat, että kyseiset tilat tarvitsevat tästä syystä lannan lisävarastointitilaa kolmen kuukauden ajan.

| (54) | Lannan käyttöä tavallisilla alueilla sekä puhtaan veden vyöhykkeillä ja luontovyöhykkeillä koskevien normien ero merkitsee noin 50 kg di-fosforipentoksidia hehtaaria kohti. Kun yksi tonni lantaa sisältää keskimäärin 5,2 kg di-fosforipentoksidia, 50 kg di-fosforipentoksidia hehtaaria kohti vastaa noin 10 tonnin varastointikapasiteetin tarvetta kultakin hehtaarilta. |
| --- | --- |

(54)

Lannan käyttöä tavallisilla alueilla sekä puhtaan veden vyöhykkeillä ja luontovyöhykkeillä koskevien normien ero merkitsee noin 50 kg di-fosforipentoksidia hehtaaria kohti. Kun yksi tonni lantaa sisältää keskimäärin 5,2 kg di-fosforipentoksidia, 50 kg di-fosforipentoksidia hehtaaria kohti vastaa noin 10 tonnin varastointikapasiteetin tarvetta kultakin hehtaarilta.

| (55) | Perustuen arvioon, että tilavuudeltaan 500 kuutiometrin varaston rakentaminen maksaa 1 263 120 Belgian frangia, Belgian viranomaiset arvioivat tarvittavan varastointikapasiteetin hankkimisen edellyttävän noin 2 500 Belgian frangin investointia varastoitavaa tonnia kohti. Kun investointi kuoletetaan 20 vuodessa, se vastaa 125 Belgian frangin vuotuista kustannusta tonnia kohti. Siksi maanviljelijöille, jotka tuottavat karjanlantaa ja joilla on maatalousmaata lannan käyttöä ja levittämistä koskevien tiukempien sääntöjen soveltamisalueilla, maksetaan vuotuisena korvauksena BEF 1 250/ha. |
| --- | --- |

(55)

Perustuen arvioon, että tilavuudeltaan 500 kuutiometrin varaston rakentaminen maksaa 1 263 120 Belgian frangia, Belgian viranomaiset arvioivat tarvittavan varastointikapasiteetin hankkimisen edellyttävän noin 2 500 Belgian frangin investointia varastoitavaa tonnia kohti. Kun investointi kuoletetaan 20 vuodessa, se vastaa 125 Belgian frangin vuotuista kustannusta tonnia kohti. Siksi maanviljelijöille, jotka tuottavat karjanlantaa ja joilla on maatalousmaata lannan käyttöä ja levittämistä koskevien tiukempien sääntöjen soveltamisalueilla, maksetaan vuotuisena korvauksena BEF 1 250/ha.

| (56) | Maanviljelijät, jotka ovat saaneet vuonna 1996 tätä lannan varastointikorvausta lantaa koskevan asetuksen nojalla, eivät voi saada samana vuonna Flanderin maatalouden investointirahaston (VLF:n) korkotukea eikä pääomatukea karjanlantavarastojen rakentamista varten. |
| --- | --- |

(56)

Maanviljelijät, jotka ovat saaneet vuonna 1996 tätä lannan varastointikorvausta lantaa koskevan asetuksen nojalla, eivät voi saada samana vuonna Flanderin maatalouden investointirahaston (VLF:n) korkotukea eikä pääomatukea karjanlantavarastojen rakentamista varten.

| (57) | Koska viljelijät, joilla on maata puhtaan veden vyöhykkeillä, eivät voi täyttää hehtaaria kohti sallittua typpimäärää kokonaan käyttämällä eläinten tuottamaa lantaa, Belgian viranomaiset odottavat näillä alueilla toimivien viljelijöiden pyrkivän säilyttämään tuotantotasonsa käyttämällä kemiallista lisälannoitetta erityisesti viljellessään muita viljelykasveja ja maissia. |
| --- | --- |

(57)

Koska viljelijät, joilla on maata puhtaan veden vyöhykkeillä, eivät voi täyttää hehtaaria kohti sallittua typpimäärää kokonaan käyttämällä eläinten tuottamaa lantaa, Belgian viranomaiset odottavat näillä alueilla toimivien viljelijöiden pyrkivän säilyttämään tuotantotasonsa käyttämällä kemiallista lisälannoitetta erityisesti viljellessään muita viljelykasveja ja maissia.

| (58) | Näiden tilojen oletetaan käyttävän lisäksi 60 kg typpeä hehtaaria kohti 16 Belgian frangin kilohintaan. Näin ollen maksettavan tuen määräksi saadaan 960 Belgian frangia (60 × 16), joka pyöristetään ylöspäin kokonaismääräksi 1 000 Belgian frangia hehtaaria kohden. |
| --- | --- |

(58)

Näiden tilojen oletetaan käyttävän lisäksi 60 kg typpeä hehtaaria kohti 16 Belgian frangin kilohintaan. Näin ollen maksettavan tuen määräksi saadaan 960 Belgian frangia (60 × 16), joka pyöristetään ylöspäin kokonaismääräksi 1 000 Belgian frangia hehtaaria kohden.

| (59) | Maanviljelijät, joilla oli vuonna 1994 maatalousmaata puhtaan veden vyöhykkeellä tai luontovyöhykkeellä, voivat hakea ohjelman hallinnosta vastuussa olevalta lantapankilta kyseisillä alueilla sijaitsevaan maahan perustuvaa korvausta. Hakijoiden on osoitettava kartoilla ja suunnitelmilla maatalousmaansa lohkokohtaiset satosuunnitelmat vuodelta 1994 ja siltä vuodelta, jota hakemus koskee. Jos maatalousmaa sijaitsee usealla alueella tai vyöhykkeellä, korvaus lasketaan lannan käyttöä ja levitystä koskevien tiukimpien sääntöjen perusteella. Lantapankki tutkii hakemukset ja ilmoittaa asianomaisille korvauksen laadun käyttämällä kaikkia käytettävissään olevia tietoja. Korvausta ei makseta, jos sen määrä on alle 1 000 Belgian frangia. Hakijoilla on oikeus valittaa Flanderin ympäristöministerille, jonka on annettava päätöksensä kuuden kuukauden kuluessa, tai valitus katsotaan hyväksytyksi. |
| --- | --- |

(59)

Maanviljelijät, joilla oli vuonna 1994 maatalousmaata puhtaan veden vyöhykkeellä tai luontovyöhykkeellä, voivat hakea ohjelman hallinnosta vastuussa olevalta lantapankilta kyseisillä alueilla sijaitsevaan maahan perustuvaa korvausta. Hakijoiden on osoitettava kartoilla ja suunnitelmilla maatalousmaansa lohkokohtaiset satosuunnitelmat vuodelta 1994 ja siltä vuodelta, jota hakemus koskee. Jos maatalousmaa sijaitsee usealla alueella tai vyöhykkeellä, korvaus lasketaan lannan käyttöä ja levitystä koskevien tiukimpien sääntöjen perusteella. Lantapankki tutkii hakemukset ja ilmoittaa asianomaisille korvauksen laadun käyttämällä kaikkia käytettävissään olevia tietoja. Korvausta ei makseta, jos sen määrä on alle 1 000 Belgian frangia. Hakijoilla on oikeus valittaa Flanderin ympäristöministerille, jonka on annettava päätöksensä kuuden kuukauden kuluessa, tai valitus katsotaan hyväksytyksi.

| (60) | Lantapankilla, poliisiviranomaisilla ja ympäristö-, luonto-, maa- ja vesihallinnon ympäristövalvontaviranomaisilla sekä muilla viranomaisilla on oikeus tarkastaa, että maanviljelijät täyttävät lantaa koskevan asetuksen mukaiset velvoitteensa. Jos rikkomisia havaitaan, tuki voidaan periä maanviljelijöiltä takaisin. Lantaa koskevan asetuksen nojalla ei voida myöntää tukea maasta, joka on poistettu viljelykäytöstä. |
| --- | --- |

(60)

Lantapankilla, poliisiviranomaisilla ja ympäristö-, luonto-, maa- ja vesihallinnon ympäristövalvontaviranomaisilla sekä muilla viranomaisilla on oikeus tarkastaa, että maanviljelijät täyttävät lantaa koskevan asetuksen mukaiset velvoitteensa. Jos rikkomisia havaitaan, tuki voidaan periä maanviljelijöiltä takaisin. Lantaa koskevan asetuksen nojalla ei voida myöntää tukea maasta, joka on poistettu viljelykäytöstä.

III   ARVIOINTI TUESTA

| (61) | Edellä kuvaillut toimenpiteet ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tukea maksetaan valtion varoista tietyn tyyppisille maanviljelijöille, eli puhtaan veden vyöhykkeillä tai luontovyöhykkeillä toimiville maanviljelijöille. Kyseiset tuet vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska ne parantavat tukea saavien maanviljelijöiden kilpailuasemaa verrattuna muualla Belgiassa tai muissa jäsenvaltioissa toimiviin maanviljelijöihin, jotka eivät saa tukea. Lisäksi näyttää todennäköiseltä, että sikäli kuin kyseisten maanviljelijöiden tuottamia tuotteita myydään EU:n sisäisessä kaupassa, toimenpiteet vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(61)

Edellä kuvaillut toimenpiteet ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tukea maksetaan valtion varoista tietyn tyyppisille maanviljelijöille, eli puhtaan veden vyöhykkeillä tai luontovyöhykkeillä toimiville maanviljelijöille. Kyseiset tuet vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska ne parantavat tukea saavien maanviljelijöiden kilpailuasemaa verrattuna muualla Belgiassa tai muissa jäsenvaltioissa toimiviin maanviljelijöihin, jotka eivät saa tukea. Lisäksi näyttää todennäköiseltä, että sikäli kuin kyseisten maanviljelijöiden tuottamia tuotteita myydään EU:n sisäisessä kaupassa, toimenpiteet vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (62) | Kirjallisesti esittämissään huomautuksissa Belgian viranomaiset ovat korostaneet tukiohjelman ympäristöön liittyviä tavoitteita, ja tässä yhteydessä ne ovat lainanneet ympäristönsuojelun vaatimusten ja maaseutuympäristön hoidon vaatimusten kanssa sopusointuisista maatalouden tuotantomenetelmistä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2078/92, jäljempänä ’asetus (ETY) N:o 2078/92’ (8), säännöksiä, ja ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevia yhteisön suuntaviivoja (9). Ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevien suuntaviivojen 2.1 kohdassa todetaan, etteivät suuntaviivat koske maatalousalan sitä osaa, johon sovelletaan asetusta (ETY) N:o 2078/92. Sen vuoksi on asianmukaista tarkastella aluksi asetuksen (ETY) N:o 2078/92 soveltamista kyseisiin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(62)

Kirjallisesti esittämissään huomautuksissa Belgian viranomaiset ovat korostaneet tukiohjelman ympäristöön liittyviä tavoitteita, ja tässä yhteydessä ne ovat lainanneet ympäristönsuojelun vaatimusten ja maaseutuympäristön hoidon vaatimusten kanssa sopusointuisista maatalouden tuotantomenetelmistä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2078/92, jäljempänä ’asetus (ETY) N:o 2078/92’ (8), säännöksiä, ja ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevia yhteisön suuntaviivoja (9). Ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevien suuntaviivojen 2.1 kohdassa todetaan, etteivät suuntaviivat koske maatalousalan sitä osaa, johon sovelletaan asetusta (ETY) N:o 2078/92. Sen vuoksi on asianmukaista tarkastella aluksi asetuksen (ETY) N:o 2078/92 soveltamista kyseisiin toimenpiteisiin.

| (63) | Belgian viranomaisten mukaan toimenpiteen osana myönnetty korvaus luontovyöhykkeiden ja puhtaan veden vyöhykkeiden maanviljelijöille olisi katsottava asetuksen (ETY) N:o 2078/92 säännösten soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(63)

Belgian viranomaisten mukaan toimenpiteen osana myönnetty korvaus luontovyöhykkeiden ja puhtaan veden vyöhykkeiden maanviljelijöille olisi katsottava asetuksen (ETY) N:o 2078/92 säännösten soveltamiseksi.

| (64) | Asetuksella (ETY) N:o 2078/92 perustetaan yhteisön tukiohjelma, jonka tarkoituksena on edistää maanviljelijän antamien sitoumusten perusteella muun muassa sellaisten maatalouskäytäntöjen vapaaehtoista käyttöä, jotka vähentävät maatalouden ympäristöhaittoja (2 artiklan 1 kohta). Jäsenvaltioiden on määritettävä tuen myöntämisedellytykset ja maksettavan tuen määrä tuensaajan antaman sitoumuksen ja tulonmenetyksen perusteella ja kannustimen antamista koskevan tarpeen perusteella (5 artiklan 1 kohdan a ja b alakohta). Komission määrittämien edellytysten täyttyessä yhteisö voi lisäksi osallistua myös edellä tarkoitettuihin jäsenvaltioiden myöntämiin palkkioihin sellaisten tulonmenetysten korvaamiseksi, jotka johtuvat 2 artiklassa tarkoitettujen rajoitusten pakollisesta soveltamisesta ja jotka ovat seurausta jäsenvaltioiden täytäntöön panemista yhteisön säännösten yhteydessä päätetyistä toimenpiteistä (asetuksen (ETY) N:o 2078/92 4 artiklan 5 kohta). |
| --- | --- |

(64)

Asetuksella (ETY) N:o 2078/92 perustetaan yhteisön tukiohjelma, jonka tarkoituksena on edistää maanviljelijän antamien sitoumusten perusteella muun muassa sellaisten maatalouskäytäntöjen vapaaehtoista käyttöä, jotka vähentävät maatalouden ympäristöhaittoja (2 artiklan 1 kohta). Jäsenvaltioiden on määritettävä tuen myöntämisedellytykset ja maksettavan tuen määrä tuensaajan antaman sitoumuksen ja tulonmenetyksen perusteella ja kannustimen antamista koskevan tarpeen perusteella (5 artiklan 1 kohdan a ja b alakohta). Komission määrittämien edellytysten täyttyessä yhteisö voi lisäksi osallistua myös edellä tarkoitettuihin jäsenvaltioiden myöntämiin palkkioihin sellaisten tulonmenetysten korvaamiseksi, jotka johtuvat 2 artiklassa tarkoitettujen rajoitusten pakollisesta soveltamisesta ja jotka ovat seurausta jäsenvaltioiden täytäntöön panemista yhteisön säännösten yhteydessä päätetyistä toimenpiteistä (asetuksen (ETY) N:o 2078/92 4 artiklan 5 kohta).

| (65) | Kyseisen asetuksen 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltioilla on lisäksi mahdollisuus ottaa käyttöön kansallisesti rahoitettavia lisätoimenpideohjelmia, joiden myöntämisedellytykset poikkeavat asetuksen mukaisista vaatimuksista tai joiden määrä on suurempi kuin asetuksessa säädetty taso. Tällaisten ohjelmien on oltava kyseisen asetuksen ja valtiontukisääntöjen tavoitteiden mukaisia. |
| --- | --- |

(65)

Kyseisen asetuksen 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltioilla on lisäksi mahdollisuus ottaa käyttöön kansallisesti rahoitettavia lisätoimenpideohjelmia, joiden myöntämisedellytykset poikkeavat asetuksen mukaisista vaatimuksista tai joiden määrä on suurempi kuin asetuksessa säädetty taso. Tällaisten ohjelmien on oltava kyseisen asetuksen ja valtiontukisääntöjen tavoitteiden mukaisia.

| (66) | Nyt käsiteltävän ohjelman tarkoituksena ei ole maksaa korvausta maanviljelijöiden antamien vapaaehtoisten sitoumusten noudattamiseen liittyvistä tappioista. Ohjelma ei myöskään sisällä yhteisön yhteisrahoittamia korvauksia Belgian toteuttamiin toimenpiteisiin komission määrittämin edellytyksin. Ohjelma koskee sen sijaan (yksinomaan) kansallisesti rahoitettavaa korvausta sellaisten tappioiden kattamiseksi, jotka johtuvat kansallisen lannoitelainsäädännön mukaisten velvoitteiden noudattamisesta. |
| --- | --- |

(66)

Nyt käsiteltävän ohjelman tarkoituksena ei ole maksaa korvausta maanviljelijöiden antamien vapaaehtoisten sitoumusten noudattamiseen liittyvistä tappioista. Ohjelma ei myöskään sisällä yhteisön yhteisrahoittamia korvauksia Belgian toteuttamiin toimenpiteisiin komission määrittämin edellytyksin. Ohjelma koskee sen sijaan (yksinomaan) kansallisesti rahoitettavaa korvausta sellaisten tappioiden kattamiseksi, jotka johtuvat kansallisen lannoitelainsäädännön mukaisten velvoitteiden noudattamisesta.

| (67) | Tämän vuoksi tuki ei kuulu kyseisen asetuksen soveltamisalaan, vaan se on tutkittava sovellettavien valtiontukisääntöjen nojalla. |
| --- | --- |

(67)

Tämän vuoksi tuki ei kuulu kyseisen asetuksen soveltamisalaan, vaan se on tutkittava sovellettavien valtiontukisääntöjen nojalla.

IV   YMPÄRISTÖNSUOJELUUN MYÖNNETTÄVÄÄ VALTIONTUKEA KOSKEVIEN YHTEISÖN SUUNTAVIIVOJEN SOVELTAMINEN

| (68) | On tarpeen arvioida, voidaanko toimenpidettä pitää toimenpiteen toteuttamisen aikaan sovellettujen komission vuonna 1994 antamien ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevien suuntaviivojen (10), jäljempänä ’suuntaviivat’, mukaisena (11). |
| --- | --- |

(68)

On tarpeen arvioida, voidaanko toimenpidettä pitää toimenpiteen toteuttamisen aikaan sovellettujen komission vuonna 1994 antamien ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevien suuntaviivojen (10), jäljempänä ’suuntaviivat’, mukaisena (11).

| (69) | Tässä yhteydessä on syytä huomauttaa, että tukitoimenpiteet korvausten maksamiseksi niittyjen tai maissin alentuneesta sadosta, ylijäämälannan hävittämistuki ja keinolannoitteen käytöstä aiheutuneiden lisäkustannusten korvaaminen ovat toimintatukia. Belgian viranomaiset ovat todenneet komission yksiköiden kysymykseen antamassaan vastauksessa, että vaikka lannan varastointikustannusten korvausmäärä onkin verrannollinen ylijäämälantaa varten tarvittavien varastoinvestointien määrään, ne eivät itse asiassa suoraan liity varsinaisiin investointeihin. Komissio katsoo tämän perusteella, että kyseistä toimenpidettä olisi pidettävä toimintatukena. |
| --- | --- |

(69)

Tässä yhteydessä on syytä huomauttaa, että tukitoimenpiteet korvausten maksamiseksi niittyjen tai maissin alentuneesta sadosta, ylijäämälannan hävittämistuki ja keinolannoitteen käytöstä aiheutuneiden lisäkustannusten korvaaminen ovat toimintatukia. Belgian viranomaiset ovat todenneet komission yksiköiden kysymykseen antamassaan vastauksessa, että vaikka lannan varastointikustannusten korvausmäärä onkin verrannollinen ylijäämälantaa varten tarvittavien varastoinvestointien määrään, ne eivät itse asiassa suoraan liity varsinaisiin investointeihin. Komissio katsoo tämän perusteella, että kyseistä toimenpidettä olisi pidettävä toimintatukena.

| (70) | Komissio katsoo yleisesti, että toimintatukien maksaminen maatalousalalle ei todennäköisesti edistä pysyvästi alan kehitystä ja että se voi johtaa kilpailun edellytysten vääristymiseen, mikä asettaa kyseisiä tukia saamattomat maanviljelijät tuensaajia epäedullisempaan asemaan. Siksi komissio arvioi tällaisia tukia ankarasti. |
| --- | --- |

(70)

Komissio katsoo yleisesti, että toimintatukien maksaminen maatalousalalle ei todennäköisesti edistä pysyvästi alan kehitystä ja että se voi johtaa kilpailun edellytysten vääristymiseen, mikä asettaa kyseisiä tukia saamattomat maanviljelijät tuensaajia epäedullisempaan asemaan. Siksi komissio arvioi tällaisia tukia ankarasti.

| (71) | Toimintatuen maksamista ympäristönsuojelutoimista käsitellään suuntaviivojen 3.4 kohdassa. Siinä edellytetään seuraavaa:
  ”Pitkään noudattamansa käytännön mukaisesti komissio ei tavallisesti hyväksy toimintatukea, joka vapauttaa yritykset maksamasta aiheuttamiensa saasteiden tai vahinkojen kustannuksia. Komissio voi kuitenkin poiketa tästä periaatteesta tietyissä tarkoin määritellyissä olosuhteissa. Se on aikaisemmin tehnyt näin jätehuollon alalla ja vapautusta ympäristöveroista koskevissa tapauksissa. Komissio arvioi edelleenkin kyseiset tapaukset kunkin erikseen ja soveltaen tarkkoja perusteita, jotka se on laatinut edellä mainittuja kahta asiakokonaisuutta varten. Perusteiden mukaan tuella saa korvata vain tavanomaisiin kustannuksiin verrattuna ylimääräiset tuotantokustannukset, sen olisi oltava väliaikainen ja periaatteessa asteittain aleneva, jotta se muodostaisi kannustimen vähentää saastuttamista tai nopeuttaa voimavarojen käytön tehostamista. Lisäksi tuki ei saa olla ristiriidassa muiden EY:n perustamissopimuksen määräysten, erityisesti tavaroiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta koskevien määräysten kanssa.
  Jätehuollon alalla yhdyskuntajätteiden lajittelevasta keräämisestä, hyödyntämisestä ja käsittelystä johtuvien lisäkustannusten yrityksiä ja kuluttajia hyödyttävä julkinen rahoitus voi sisältää valtiontukea, mutta se voidaan sallia, jos yrityksiltä peritään maksu, joka on suhteutettu siihen, missä määrin ne käyttävät järjestelmää tai mikä on niiden toiminnassaan tuottaman jätteen määrä. Teollisuus- ja maatalousjätteen keräys-, hyödyntämis- ja käsittelytukea arvioidaan aina tapauskohtaisesti erikseen.
  Väliaikainen vapautus uusista ympäristöveroista voi olla sallittua, jos se on tarpeen kilpailukyvyn menetysten tasoittamiseksi, erityisesti kansainvälisellä tasolla. Huomioon otettava tekijä on myös se, mitä yritysten on tehtävä helpotusten vastapainoksi saastuttamisen vähentämiseksi. Tämä sääntö koskee myös vapautusta EY:n lainsäädännön nojalla käyttöönotetuista veroista, jolloin jäsenvaltiot voivat itse päättää vapautuksesta tai verohelpotuksen määrästä.” |
| --- | --- |

(71)

Toimintatuen maksamista ympäristönsuojelutoimista käsitellään suuntaviivojen 3.4 kohdassa. Siinä edellytetään seuraavaa:

”Pitkään noudattamansa käytännön mukaisesti komissio ei tavallisesti hyväksy toimintatukea, joka vapauttaa yritykset maksamasta aiheuttamiensa saasteiden tai vahinkojen kustannuksia. Komissio voi kuitenkin poiketa tästä periaatteesta tietyissä tarkoin määritellyissä olosuhteissa. Se on aikaisemmin tehnyt näin jätehuollon alalla ja vapautusta ympäristöveroista koskevissa tapauksissa. Komissio arvioi edelleenkin kyseiset tapaukset kunkin erikseen ja soveltaen tarkkoja perusteita, jotka se on laatinut edellä mainittuja kahta asiakokonaisuutta varten. Perusteiden mukaan tuella saa korvata vain tavanomaisiin kustannuksiin verrattuna ylimääräiset tuotantokustannukset, sen olisi oltava väliaikainen ja periaatteessa asteittain aleneva, jotta se muodostaisi kannustimen vähentää saastuttamista tai nopeuttaa voimavarojen käytön tehostamista. Lisäksi tuki ei saa olla ristiriidassa muiden EY:n perustamissopimuksen määräysten, erityisesti tavaroiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta koskevien määräysten kanssa.

Jätehuollon alalla yhdyskuntajätteiden lajittelevasta keräämisestä, hyödyntämisestä ja käsittelystä johtuvien lisäkustannusten yrityksiä ja kuluttajia hyödyttävä julkinen rahoitus voi sisältää valtiontukea, mutta se voidaan sallia, jos yrityksiltä peritään maksu, joka on suhteutettu siihen, missä määrin ne käyttävät järjestelmää tai mikä on niiden toiminnassaan tuottaman jätteen määrä. Teollisuus- ja maatalousjätteen keräys-, hyödyntämis- ja käsittelytukea arvioidaan aina tapauskohtaisesti erikseen.

Väliaikainen vapautus uusista ympäristöveroista voi olla sallittua, jos se on tarpeen kilpailukyvyn menetysten tasoittamiseksi, erityisesti kansainvälisellä tasolla. Huomioon otettava tekijä on myös se, mitä yritysten on tehtävä helpotusten vastapainoksi saastuttamisen vähentämiseksi. Tämä sääntö koskee myös vapautusta EY:n lainsäädännön nojalla käyttöönotetuista veroista, jolloin jäsenvaltiot voivat itse päättää vapautuksesta tai verohelpotuksen määrästä.”

| (72) | Ylijäämälannan varastointi- ja hävittämistuen osalta komissio katsoo, että ylijäämälantaa voidaan pitää eräänlaisena maatalousjätteenä. Edellä lainattujen suuntaviivojen mukaisesti tämäntyyppisten jätteiden hävittämistukea on arvioitava tapauskohtaisesti suuntaviivojen 3.4 kohdassa vahvistettujen perusteiden mukaan. |
| --- | --- |

(72)

Ylijäämälannan varastointi- ja hävittämistuen osalta komissio katsoo, että ylijäämälantaa voidaan pitää eräänlaisena maatalousjätteenä. Edellä lainattujen suuntaviivojen mukaisesti tämäntyyppisten jätteiden hävittämistukea on arvioitava tapauskohtaisesti suuntaviivojen 3.4 kohdassa vahvistettujen perusteiden mukaan.

| (73) | Komissio panee merkille, että tämä toimenpide oli väliaikainen, sillä se oli voimassa vain vuosina 1996 ja 1997. Lisäksi komissio huomauttaa, että Belgian viranomaiset eivät ole ilmoittaneet suorien tukien jatkamisesta lannan varastointiin ja hävittämiseen, vaikka lantapankin avulla toteutettavat järjestelyt lannan keräämiseksi tietyiltä maanviljelijöiltä jatkuvat ennallaan. |
| --- | --- |

(73)

Komissio panee merkille, että tämä toimenpide oli väliaikainen, sillä se oli voimassa vain vuosina 1996 ja 1997. Lisäksi komissio huomauttaa, että Belgian viranomaiset eivät ole ilmoittaneet suorien tukien jatkamisesta lannan varastointiin ja hävittämiseen, vaikka lantapankin avulla toteutettavat järjestelyt lannan keräämiseksi tietyiltä maanviljelijöiltä jatkuvat ennallaan.

| (74) | Komission on otettava huomioon myös se, että tukitoimenpiteet eivät ole asteittain alenevia, koska maksettava tuki on kumpanakin kyseisenä vuotena samansuuruinen (ks. johdanto-osan 38–40 ja 49–51 kappale). |
| --- | --- |

(74)

Komission on otettava huomioon myös se, että tukitoimenpiteet eivät ole asteittain alenevia, koska maksettava tuki on kumpanakin kyseisenä vuotena samansuuruinen (ks. johdanto-osan 38–40 ja 49–51 kappale).

| (75) | Belgian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella näyttää lisäksi siltä, että toimenpide on tarkoitettu korvaamaan herkästi pilaantuvilla vyöhykkeillä käyttöön otettujen rajoitusten vuoksi kerääntyvän ylijäämälannan varastoinnin ja hävittämisen kaikki kustannukset. Tämän vuoksi maanviljelijöille ei näyttäisi koituvan jätteen hävittämisestä minkäänlaisia kustannuksia. Lisäksi herkästi pilaantuvien vyöhykkeiden maanviljelijöille ei ilmeisesti aseteta minkäänlaisia vaatimuksia ryhtyä toimiin lannantuotantonsa vähentämiseksi. Näin maanviljelijöiltä ei edellytetä tuen saamiseksi minkäänlaista vastasuoritusta, vaan tuella yksinkertaisesti korvataan herkästi pilaantuvilla vyöhykkeillä käyttöön otettujen tiukempien lannankäyttönormien noudattamiskustannukset. Tämän vuoksi toimenpide ei kannusta lannantuotannon vähentämiseen. |
| --- | --- |

(75)

Belgian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella näyttää lisäksi siltä, että toimenpide on tarkoitettu korvaamaan herkästi pilaantuvilla vyöhykkeillä käyttöön otettujen rajoitusten vuoksi kerääntyvän ylijäämälannan varastoinnin ja hävittämisen kaikki kustannukset. Tämän vuoksi maanviljelijöille ei näyttäisi koituvan jätteen hävittämisestä minkäänlaisia kustannuksia. Lisäksi herkästi pilaantuvien vyöhykkeiden maanviljelijöille ei ilmeisesti aseteta minkäänlaisia vaatimuksia ryhtyä toimiin lannantuotantonsa vähentämiseksi. Näin maanviljelijöiltä ei edellytetä tuen saamiseksi minkäänlaista vastasuoritusta, vaan tuella yksinkertaisesti korvataan herkästi pilaantuvilla vyöhykkeillä käyttöön otettujen tiukempien lannankäyttönormien noudattamiskustannukset. Tämän vuoksi toimenpide ei kannusta lannantuotannon vähentämiseen.

| (76) | Näistä syistä komissio katsoo, etteivät toimenpiteet ole suuntaviivojen eivätkä asetuksen (ETY) N:o 2078/92 tavoitteiden mukaisia. Tämän vuoksi komissio katsoo, etteivät toimenpiteet sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(76)

Näistä syistä komissio katsoo, etteivät toimenpiteet ole suuntaviivojen eivätkä asetuksen (ETY) N:o 2078/92 tavoitteiden mukaisia. Tämän vuoksi komissio katsoo, etteivät toimenpiteet sovellu sisämarkkinoille.

| (77) | Maanviljelijöille karjanlannan käyttöä koskevien rajoitusten vuoksi aiheutuneiden tuotantotappioiden korvaamiseksi maksettujen tukien ja keinolannoitteiden käytöstä syntyneiden ylimääräisten kustannusten korvaamiseksi maksetun tuen osalta komissio huomauttaa, että suuntaviivoissa ei erityisesti mainita tuotantotappioiden vuoksi maksettavia tukia. Siinä määrin, kun lannan käyttöä koskevat rajoitukset pienentävät tuottoa, ne kuitenkin todennäköisesti lisäävät maanviljelijöiden tuotantokustannuksia lopun sadon osalta. Edellä mainituissa suuntaviivoissa asetettujen periaatteiden mukaisesti kyseiset tuet näyttäisivät olevan perusteltuja vain, jos seuraavat ehdot täyttyvät (12):






  a) | tuen olisi oltava väliaikaista ja periaatteessa sen olisi oltava asteittain alenevaa, jotta se kannustaisi tuensaajia vähentämään saastuttamista tai nopeuttamaan voimavarojen käytön tehostamista; |
| --- | --- | --- |

(77)

Maanviljelijöille karjanlannan käyttöä koskevien rajoitusten vuoksi aiheutuneiden tuotantotappioiden korvaamiseksi maksettujen tukien ja keinolannoitteiden käytöstä syntyneiden ylimääräisten kustannusten korvaamiseksi maksetun tuen osalta komissio huomauttaa, että suuntaviivoissa ei erityisesti mainita tuotantotappioiden vuoksi maksettavia tukia. Siinä määrin, kun lannan käyttöä koskevat rajoitukset pienentävät tuottoa, ne kuitenkin todennäköisesti lisäävät maanviljelijöiden tuotantokustannuksia lopun sadon osalta. Edellä mainituissa suuntaviivoissa asetettujen periaatteiden mukaisesti kyseiset tuet näyttäisivät olevan perusteltuja vain, jos seuraavat ehdot täyttyvät (12):

a)

tuen olisi oltava väliaikaista ja periaatteessa sen olisi oltava asteittain alenevaa, jotta se kannustaisi tuensaajia vähentämään saastuttamista tai nopeuttamaan voimavarojen käytön tehostamista;

| b) | tuella saa korvata vain tavanomaisiin menetelmiin verrattuna ylimääräiset tuotantokustannukset; |
| --- | --- |

b)

tuella saa korvata vain tavanomaisiin menetelmiin verrattuna ylimääräiset tuotantokustannukset;

| c) | tuki ei saa olla ristiriidassa EY:n perustamissopimuksen muiden määräysten kanssa. |
| --- | --- |

c)

tuki ei saa olla ristiriidassa EY:n perustamissopimuksen muiden määräysten kanssa.

Lisäksi asetuksen (ETY) N:o 2078/92 10 artiklasta seuraa, että tuen soveltamisalan ulkopuolella myönnetyn tuen, jonka tavoitteena on saada aikaan jokin asetuksen 2 artiklassa asetetuista rajoituksista, on oltava asetuksen tavoitteiden mukaista.

| (78) | Koska tuki koskee vain kahden vuoden jaksoa, se näyttäisi olevan väliaikaista. Belgian viranomaiset vahvistivat 14 päivänä tammikuuta 2013 toimittamissaan tiedoissa, ettei toimenpiteen toteuttamista jatkettu enää vuonna 1998. |
| --- | --- |

(78)

Koska tuki koskee vain kahden vuoden jaksoa, se näyttäisi olevan väliaikaista. Belgian viranomaiset vahvistivat 14 päivänä tammikuuta 2013 toimittamissaan tiedoissa, ettei toimenpiteen toteuttamista jatkettu enää vuonna 1998.

| (79) | Tuen voimassaoloaikana sen määrä ei kuitenkaan alentunut asteittain (ks. johdanto-osan 38–40 ja 49–51 kappale), joten se ei kannustanut nopeuttamaan voimavarojen käytön tehostamista. |
| --- | --- |

(79)

Tuen voimassaoloaikana sen määrä ei kuitenkaan alentunut asteittain (ks. johdanto-osan 38–40 ja 49–51 kappale), joten se ei kannustanut nopeuttamaan voimavarojen käytön tehostamista.

| (80) | Kuten edellä todettiin, korvaus niittyjen tuotantotappioista lasketaan ottamalla huomioon muilla kuin herkästi pilaantuvilla alueilla sallittu lannoitteen käytön kokonaismäärä, eli 450 kg typpeä hehtaaria kohti niityillä ja 325 kg typpeä hehtaaria kohti viljeltäessä maissia. Belgian viranomaisten mukaan nämä luvut on laskettu tieteellisin perustein sen varmistamiseksi, että pohjaveden ja pintaveden nitraattipitoisuusarvot eivät ylitä 50 mg NO3/l eikä 11,3 mg NO3-N/l ottaen huomioon keskimääräinen sallittu hävikki 70 kg NO3-N/l hehtaaria kohti vuodessa. Tavoitteena on yhdistää optimaalinen tuotanto ja mahdollisimman vähäinen suodattuminen. Luontovyöhykkeillä ja puhtaan veden vyöhykkeillä voimassa olevat raja-arvot on laskettu samalla tavoin ottaen huomioon, että niiden herkkyys nitraateille on muita vyöhykkeitä suurempi. |
| --- | --- |

(80)

Kuten edellä todettiin, korvaus niittyjen tuotantotappioista lasketaan ottamalla huomioon muilla kuin herkästi pilaantuvilla alueilla sallittu lannoitteen käytön kokonaismäärä, eli 450 kg typpeä hehtaaria kohti niityillä ja 325 kg typpeä hehtaaria kohti viljeltäessä maissia. Belgian viranomaisten mukaan nämä luvut on laskettu tieteellisin perustein sen varmistamiseksi, että pohjaveden ja pintaveden nitraattipitoisuusarvot eivät ylitä 50 mg NO3/l eikä 11,3 mg NO3-N/l ottaen huomioon keskimääräinen sallittu hävikki 70 kg NO3-N/l hehtaaria kohti vuodessa. Tavoitteena on yhdistää optimaalinen tuotanto ja mahdollisimman vähäinen suodattuminen. Luontovyöhykkeillä ja puhtaan veden vyöhykkeillä voimassa olevat raja-arvot on laskettu samalla tavoin ottaen huomioon, että niiden herkkyys nitraateille on muita vyöhykkeitä suurempi.

| (81) | Belgian viranomaiset ilmoittivat 7 päivänä elokuuta 1998 päivätyssä kirjeessään, että korvaus normien erosta oli päätetty laskea lain mukaan käytettäväksi sallitun typen kokonaismäärän mukaisesti ottaen huomioon sekä keinolannoitteista että karjanlannasta peräisin oleva typpi. Belgian viranomaisten mukaan tätä periaatetta noudatettiin, koska katsottiin tarpeelliseksi varmistaa saman alueen maanviljelijöiden tasapuolinen kohtelu niin, että maanviljelijät, joiden maa sijaitsee tiukempien paikallisten normien soveltamisalueilla, eivät kärsineet verrattuna maanviljelijöihin, joiden maata kyseiset normit eivät koske. Jos normit olisivat samat kaikkien alueiden kaikille maanviljelijöille, kilpailuetu poistuisi, eikä korvausta tarvitsisi maksaa. Jos maanviljelijät pyrkivät tässä tilanteessa ylittämään ympäristön laatua koskevat perusnormit, maksettava korvaus voidaan laskea saavutetun tason ja laatunormin välisen eron perusteella. |
| --- | --- |

(81)

Belgian viranomaiset ilmoittivat 7 päivänä elokuuta 1998 päivätyssä kirjeessään, että korvaus normien erosta oli päätetty laskea lain mukaan käytettäväksi sallitun typen kokonaismäärän mukaisesti ottaen huomioon sekä keinolannoitteista että karjanlannasta peräisin oleva typpi. Belgian viranomaisten mukaan tätä periaatetta noudatettiin, koska katsottiin tarpeelliseksi varmistaa saman alueen maanviljelijöiden tasapuolinen kohtelu niin, että maanviljelijät, joiden maa sijaitsee tiukempien paikallisten normien soveltamisalueilla, eivät kärsineet verrattuna maanviljelijöihin, joiden maata kyseiset normit eivät koske. Jos normit olisivat samat kaikkien alueiden kaikille maanviljelijöille, kilpailuetu poistuisi, eikä korvausta tarvitsisi maksaa. Jos maanviljelijät pyrkivät tässä tilanteessa ylittämään ympäristön laatua koskevat perusnormit, maksettava korvaus voidaan laskea saavutetun tason ja laatunormin välisen eron perusteella.

| (82) | Tähän saman alueen sisällä vallitsevaan tasapuolisuusperiaatteeseen perustuen Belgian viranomaiset katsoivat, että nykyiset säännöt eivät merkitse liiallista korvausta maanviljelijöille ja/tai korvausta sellaisten viljelykäytäntöjen lopettamisesta, jotka ovat EU:n säännösten vastaisia. Belgian viranomaisten mukaan samalla maatalousalueella vallitseva kilpailuhaitta tai -etu on kyseisellä alueella selvemmin nähtävissä kuin koko EU:ssa. Siksi tiukempien paikallisten normien soveltamisalueilla Flanderissa toimivien maanviljelijöiden kärsimät tappiot korvattiin kokonaan (tosiasiallisen sadonmenetyksen osalta). |
| --- | --- |

(82)

Tähän saman alueen sisällä vallitsevaan tasapuolisuusperiaatteeseen perustuen Belgian viranomaiset katsoivat, että nykyiset säännöt eivät merkitse liiallista korvausta maanviljelijöille ja/tai korvausta sellaisten viljelykäytäntöjen lopettamisesta, jotka ovat EU:n säännösten vastaisia. Belgian viranomaisten mukaan samalla maatalousalueella vallitseva kilpailuhaitta tai -etu on kyseisellä alueella selvemmin nähtävissä kuin koko EU:ssa. Siksi tiukempien paikallisten normien soveltamisalueilla Flanderissa toimivien maanviljelijöiden kärsimät tappiot korvattiin kokonaan (tosiasiallisen sadonmenetyksen osalta).

| (83) | Lisäksi Belgian viranomaiset korostivat, että jo vuosina 1996 ja 1997 Flanderin alue oli ottanut käyttöön tiukemmat paikalliset standardit, vaikka nitraattidirektiivi edellytti sitä vasta 20 päivästä joulukuuta 1998. Herkästi pilaantuvilla puhtaan veden vyöhykkeillä on niittyjen osalta otettu käyttöön rajoitus 200 kiloa typpeä hehtaaria kohti ja maissin sekä muiden viljelykasvien osalta rajoitus on 170 kiloa typpeä hehtaaria kohti. Belgian viranomaisten mukaan karjanlannan sallittu enimmäismäärä on ollut jo vuodesta 1996 direktiivin 91/676/ETY mukaisessa ensimmäisessä toimintaohjelmassa asetettua määrää alhaisempi, ja tiettyjen viljelykasvien osalta se on rajoitettu toisen toimintaohjelman mukaiselle tasolle. |
| --- | --- |

(83)

Lisäksi Belgian viranomaiset korostivat, että jo vuosina 1996 ja 1997 Flanderin alue oli ottanut käyttöön tiukemmat paikalliset standardit, vaikka nitraattidirektiivi edellytti sitä vasta 20 päivästä joulukuuta 1998. Herkästi pilaantuvilla puhtaan veden vyöhykkeillä on niittyjen osalta otettu käyttöön rajoitus 200 kiloa typpeä hehtaaria kohti ja maissin sekä muiden viljelykasvien osalta rajoitus on 170 kiloa typpeä hehtaaria kohti. Belgian viranomaisten mukaan karjanlannan sallittu enimmäismäärä on ollut jo vuodesta 1996 direktiivin 91/676/ETY mukaisessa ensimmäisessä toimintaohjelmassa asetettua määrää alhaisempi, ja tiettyjen viljelykasvien osalta se on rajoitettu toisen toimintaohjelman mukaiselle tasolle.

| (84) | Belgian viranomaiset toimittivat 14 päivänä tammikuuta 2013 yksityiskohtaisia tietoja laskentamenetelmästä osoittaakseen sen olevan maatalouskäytännön ja toimenpiteen toteutuksen aikaan voimassa olleiden EU:n säädösten mukainen. |
| --- | --- |

(84)

Belgian viranomaiset toimittivat 14 päivänä tammikuuta 2013 yksityiskohtaisia tietoja laskentamenetelmästä osoittaakseen sen olevan maatalouskäytännön ja toimenpiteen toteutuksen aikaan voimassa olleiden EU:n säädösten mukainen.

| (85) | Käytettävissä olevien tietojen perusteella puhtaan veden vyöhykkeillä ja luontovyöhykkeillä voimassa olevat säännökset eivät näytä ylittävän merkittävässä määrin direktiivissä 91/676/ETY asetettuja velvoitteita. Komissio panee tältä osin merkille, että Belgian viranomaiset ovat itse ilmoittaneet komissiolle toimittamissaan kirjallisissa huomautuksissa, että ne ovat todenneet puhtaan veden vyöhykkeet ja luontovyöhykkeet erityisen herkiksi nitraattien vaikutukselle ja että tämän vuoksi ne katsoivat alhaisemmat raja-arvot tarpeellisiksi varmistaakseen, että erityisesti juomaveden tuottamiseen käytettävän makean pintaveden sekä pohjaveden nitraattien tavoitearvo 50 mg/l saavutettiin. Tämä taso oli direktiivin 91/676/ETY mukaan pakollinen vuoden 1995 lopussa. |
| --- | --- |

(85)

Käytettävissä olevien tietojen perusteella puhtaan veden vyöhykkeillä ja luontovyöhykkeillä voimassa olevat säännökset eivät näytä ylittävän merkittävässä määrin direktiivissä 91/676/ETY asetettuja velvoitteita. Komissio panee tältä osin merkille, että Belgian viranomaiset ovat itse ilmoittaneet komissiolle toimittamissaan kirjallisissa huomautuksissa, että ne ovat todenneet puhtaan veden vyöhykkeet ja luontovyöhykkeet erityisen herkiksi nitraattien vaikutukselle ja että tämän vuoksi ne katsoivat alhaisemmat raja-arvot tarpeellisiksi varmistaakseen, että erityisesti juomaveden tuottamiseen käytettävän makean pintaveden sekä pohjaveden nitraattien tavoitearvo 50 mg/l saavutettiin. Tämä taso oli direktiivin 91/676/ETY mukaan pakollinen vuoden 1995 lopussa.

| (86) | Korvauksen laskentamenetelmän osalta komissio pyysi Belgian viranomaisia esittämään vahvistetut tutkimukset, jotka osoittaisivat korvauksen laskemisessa käytetyt oletukset oikeiksi. Belgian viranomaisia pyydettiin erityisesti toimittamaan sellaisten tutkimusten tulokset, jotka osoittaisivat lannoitteiden kokonaiskäytön alentamisen tasolta 450 kg typpeä/ha tasolle 350 kg typpeä/ha todella johtavan sadon pienenemiseen 15 prosenttia ja vastaavasti lannoituksen alentamisen tasolta 450 kg typpeä/ha tasolle 400 kg typpeä/ha pienentävän satoa 7 prosenttia. Belgian viranomaiset osoittivat laskennan lähtökohtana käytetyt oletukset oikeiksi 14 päivänä tammikuuta 2013 antamassaan vastauksessa. |
| --- | --- |

(86)

Korvauksen laskentamenetelmän osalta komissio pyysi Belgian viranomaisia esittämään vahvistetut tutkimukset, jotka osoittaisivat korvauksen laskemisessa käytetyt oletukset oikeiksi. Belgian viranomaisia pyydettiin erityisesti toimittamaan sellaisten tutkimusten tulokset, jotka osoittaisivat lannoitteiden kokonaiskäytön alentamisen tasolta 450 kg typpeä/ha tasolle 350 kg typpeä/ha todella johtavan sadon pienenemiseen 15 prosenttia ja vastaavasti lannoituksen alentamisen tasolta 450 kg typpeä/ha tasolle 400 kg typpeä/ha pienentävän satoa 7 prosenttia. Belgian viranomaiset osoittivat laskennan lähtökohtana käytetyt oletukset oikeiksi 14 päivänä tammikuuta 2013 antamassaan vastauksessa.

| (87) | Lisäksi Belgian viranomaisia pyydettiin myös toimittamaan lisätietoja oletuksista, joita oli käytetty laskettaessa tämän tuotannon menetyksen vaikutuksia tilan kokonaiskannattavuuteen, käyttäen erilaisia oletuksia kuten yksinomaan viljelyyn perustuvaa tuotantoa ja yhdistettyä viljelyyn ja karjanhoitoon perustuvaa tuotantoa. Komissio pyysi Belgian viranomaisia toimittamaan erityisesti yksityiskohtaisen selvityksen siitä, miksi niittyviljelmän 15 prosentin tuotantotappion yhdistettyyn viljelyyn ja karjanhoitoon perustuvalla tilalla katsottiin johtavan tilan kannattavuuden alenemiseen 40 prosenttia ottaen huomioon kotieläintuotannon eri tyypit. Belgian viranomaiset toimittivat nämä tiedot 14 päivänä tammikuuta 2013 antamassaan vastauksessa. |
| --- | --- |

(87)

Lisäksi Belgian viranomaisia pyydettiin myös toimittamaan lisätietoja oletuksista, joita oli käytetty laskettaessa tämän tuotannon menetyksen vaikutuksia tilan kokonaiskannattavuuteen, käyttäen erilaisia oletuksia kuten yksinomaan viljelyyn perustuvaa tuotantoa ja yhdistettyä viljelyyn ja karjanhoitoon perustuvaa tuotantoa. Komissio pyysi Belgian viranomaisia toimittamaan erityisesti yksityiskohtaisen selvityksen siitä, miksi niittyviljelmän 15 prosentin tuotantotappion yhdistettyyn viljelyyn ja karjanhoitoon perustuvalla tilalla katsottiin johtavan tilan kannattavuuden alenemiseen 40 prosenttia ottaen huomioon kotieläintuotannon eri tyypit. Belgian viranomaiset toimittivat nämä tiedot 14 päivänä tammikuuta 2013 antamassaan vastauksessa.

| (88) | Lisäksi Belgian viranomaisia pyydettiin toimittamaan laskelmat, jotka perustuisivat vaihtoehtoisiin korvausmenetelmiin, esimerkiksi tuotantotappiot korvaavan rehun hankintakustannusten korvaamiseen. Belgian viranomaiset ilmoittivat 14 päivänä tammikuuta 2013 päivätyssä vastauksessaan, että koska kyseisenkaltaisia laskelmia ei tehty toimenpiteen toteuttamisen aikaan, niitä ei ole enää mahdollista tehdä. |
| --- | --- |

(88)

Lisäksi Belgian viranomaisia pyydettiin toimittamaan laskelmat, jotka perustuisivat vaihtoehtoisiin korvausmenetelmiin, esimerkiksi tuotantotappiot korvaavan rehun hankintakustannusten korvaamiseen. Belgian viranomaiset ilmoittivat 14 päivänä tammikuuta 2013 päivätyssä vastauksessaan, että koska kyseisenkaltaisia laskelmia ei tehty toimenpiteen toteuttamisen aikaan, niitä ei ole enää mahdollista tehdä.

| (89) | Sen vuoksi komissio katsoo, etteivät Belgian viranomaiset ole osoittaneet, että tuki rajattiin pelkkiin ylimääräisiin tuotantokustannuksiin. Kuten edellä lisäksi osoitettiin (johdanto-osan 79 kappale), tuki ei alentunut asteittain. |
| --- | --- |

(89)

Sen vuoksi komissio katsoo, etteivät Belgian viranomaiset ole osoittaneet, että tuki rajattiin pelkkiin ylimääräisiin tuotantokustannuksiin. Kuten edellä lisäksi osoitettiin (johdanto-osan 79 kappale), tuki ei alentunut asteittain.

| (90) | Tästä seuraa, ettei tuen myöntäminen tuotantotappioihin täytä suuntaviivojen edellytyksiä. Tämän vuoksi komissio katsoo, etteivät kyseiset tukitoimenpiteet ole perussopimuksen mukaisia. |
| --- | --- |

(90)

Tästä seuraa, ettei tuen myöntäminen tuotantotappioihin täytä suuntaviivojen edellytyksiä. Tämän vuoksi komissio katsoo, etteivät kyseiset tukitoimenpiteet ole perussopimuksen mukaisia.

V   PÄÄTELMÄT

| (91) | Komissio katsoo, että Belgia on pannut lanta-asetuksen mukaisen korvauksen täytäntöön sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohtaa (nykyinen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohta). |
| --- | --- |

(91)

Komissio katsoo, että Belgia on pannut lanta-asetuksen mukaisen korvauksen täytäntöön sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohtaa (nykyinen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohta).

| (92) | Toimenpiteet eivät kuulu asetuksen (ETY) N:o 2078/92 soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(92)

Toimenpiteet eivät kuulu asetuksen (ETY) N:o 2078/92 soveltamisalaan.

| (93) | Ylijäämälannan varastoinnista ja hävittämisestä sekä tuotannon alenemisesta maksettavaan korvaukseen liittyvät toimenpiteet ovat toimintatukia, jotka voidaan katsoa perussopimuksen mukaisiksi vain poikkeustapauksissa. Tämän vuoksi suuntaviivoissa noudatetaan tiukkaa lähestymistapaa, jonka mukaan ylijäämälannan varastointi ja hävittäminen voidaan katsoa perussopimuksen mukaiseksi vain, jos se on väliaikaista ja asteittain alenevaa ja jos se edellyttää maanviljelijältä vastasuoritusta. Tuotannon alenemisesta maksettavan tuen olisi oltava väliaikaista ja asteittain alenevaa, ja sillä olisi korvattava vain ylimääräisiä tuotantokustannuksia. Kuten edellä arvioitiin, nämä edellytykset eivät täyttyneet. |
| --- | --- |

(93)

Ylijäämälannan varastoinnista ja hävittämisestä sekä tuotannon alenemisesta maksettavaan korvaukseen liittyvät toimenpiteet ovat toimintatukia, jotka voidaan katsoa perussopimuksen mukaisiksi vain poikkeustapauksissa. Tämän vuoksi suuntaviivoissa noudatetaan tiukkaa lähestymistapaa, jonka mukaan ylijäämälannan varastointi ja hävittäminen voidaan katsoa perussopimuksen mukaiseksi vain, jos se on väliaikaista ja asteittain alenevaa ja jos se edellyttää maanviljelijältä vastasuoritusta. Tuotannon alenemisesta maksettavan tuen olisi oltava väliaikaista ja asteittain alenevaa, ja sillä olisi korvattava vain ylimääräisiä tuotantokustannuksia. Kuten edellä arvioitiin, nämä edellytykset eivät täyttyneet.

| (94) | Koska tuensaajilta ei vaadita vastasuoritusta tuen saamiseksi eivätkä tukitoimenpiteet näytä sisältävän kannustimia, jotka saisivat tuensaajat toteuttamaan lisätoimia ympäristönsuojelun parantamiseksi, komissio katsoo, ettei tämä tukitoimenpide edistä tietyn taloudellisen toiminnan kehitystä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(94)

Koska tuensaajilta ei vaadita vastasuoritusta tuen saamiseksi eivätkä tukitoimenpiteet näytä sisältävän kannustimia, jotka saisivat tuensaajat toteuttamaan lisätoimia ympäristönsuojelun parantamiseksi, komissio katsoo, ettei tämä tukitoimenpide edistä tietyn taloudellisen toiminnan kehitystä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (95) | Lanta-asetus kumottiin vuonna 1998, ja kaikki toimenpiteet lakkautettiin. |
| --- | --- |

(95)

Lanta-asetus kumottiin vuonna 1998, ja kaikki toimenpiteet lakkautettiin.

| (96) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että toimenpiteen toteuttamisen aikaan – vuosina 1996 ja 1997 – toimenpiteessä oli kyse sääntöjenvastaisesta ja sisämarkkinoille soveltumattomasta tuesta, jonka on periaatteessa perittävä takaisin tuensaajalta. |
| --- | --- |

(96)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että toimenpiteen toteuttamisen aikaan – vuosina 1996 ja 1997 – toimenpiteessä oli kyse sääntöjenvastaisesta ja sisämarkkinoille soveltumattomasta tuesta, jonka on periaatteessa perittävä takaisin tuensaajalta.

| (97) | Koska komission toimivaltuuksiin periä tuki takaisin sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa (13), sisämarkkinoille soveltumatonta tukea ei voida periä takaisin. |
| --- | --- |

(97)

Koska komission toimivaltuuksiin periä tuki takaisin sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa (13), sisämarkkinoille soveltumatonta tukea ei voida periä takaisin.

| (98) | Kaikki yksittäiset tuet, jotka täyttivät tuen myöntämisen aikaan ryhmäpoikkeuksen tai hyväksytyn tukiohjelman mukaiset edellytykset, soveltuvat sisämarkkinoille kyseisenkaltaiseen tukeen sovellettavien tuen enimmäisintensiteettien rajoissa, |
| --- | --- |

(98)

Kaikki yksittäiset tuet, jotka täyttivät tuen myöntämisen aikaan ryhmäpoikkeuksen tai hyväksytyn tukiohjelman mukaiset edellytykset, soveltuvat sisämarkkinoille kyseisenkaltaiseen tukeen sovellettavien tuen enimmäisintensiteettien rajoissa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lanta-asetuksen mukaisena korvauksena myönnetty valtiontuki, jonka Belgia on pannut täytäntöön EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan vastaisesti, on sisämarkkinoille soveltumatonta tukea.

2 artikla

Kaikki 1 artiklassa tarkoitetut ohjelmasta myönnetyt yksittäiset tuet, jotka täyttivät tuen myöntämisen aikaan ryhmäpoikkeuksen tai hyväksytyn tukiohjelman mukaiset edellytykset, soveltuvat sisämarkkinoille kyseisenkaltaiseen tukeen sovellettavien tuen enimmäisintensiteettien rajoissa.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 16 päivänä syyskuuta 2013.

Komission puolesta

Dacian CIOLOȘ

Komission jäsen

---

(1)  Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti tukitoimenpiteestä C 75/98 (ex NN 45/98) – Belgia (Flanderi) – Lanta-asetuksen mukaiset korvaukset, EYVL C 108, 17.4.1999, s. 12.

1

(2)  Ympäristönsuojelun vaatimusten ja maaseutuympäristön hoidon vaatimusten kanssa sopusointuisista maatalouden tuotantomenetelmistä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2078/92, EYVL L 215, 30.7.1992, s. 85.

2

(3)  Mainittu edellä alaviitteessä 1.

3

(4)  Vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12 päivänä joulukuuta 1991 annettu neuvoston direktiivi 91/676/ETY (EYVL L 375, 31.12.1991, s. 1).

4

(5)  Luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annettu neuvoston direktiivi 79/409/ETY (EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1).

5

(6)  Mukaan lukien sikurikasvit, kaikki hedelmät, salottisipulit, sipulit, pellava, valkuaiskasvit ja porkkanat.

6

(7)  Mukaan lukien sikurikasvit, kaikki hedelmät, salottisipulit, sipulit, pellava, valkuaiskasvit ja porkkanat.

7

(8)  Mainittu edellä alaviitteessä 2.

8

(9)  Komissiolta saadut tiedot – Ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevat yhteisön suuntaviivat, EYVL C 72, 10.3.1994, s. 3.

9

(10)  10 Mainittu edellä alaviitteessä 7.

10

(11)  Ks. komission ilmoitus valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä, EYVL C 119, 22.5.2002, s. 22.

11

(12)  Mainittu edellä 3.4 kohdassa olevassa alaviitteessä 7.

12

(13)  Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1, 15 artikla.

13

---