# Europos Sąjungos L 332/2013

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2013.332.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 332 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 56 tomas2013m. gruodžio 11d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2013.332.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 332

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

56 tomas2013m. gruodžio 11d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2013 m. gruodžio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1279/2013, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Aceto balsamico tradizionale di Reggio Emilia (SKVN)] | 1 |
| | * | 2013 m. gruodžio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1280/2013, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Cítricos Valencianos/Cítrics Valencians (SGN)] | 3 |
| | * | 2013 m. gruodžio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1281/2013, kuriuo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 517/94 nustatomos 2014 m. tekstilės kvotų valdymo ir paskirstymo taisyklės | 5 |
| | * | 2013 m. gruodžio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1282/2013, kuriuo ištaisoma Reglamento (EB) Nr. 2508/2000, nustatančio Tarybos reglamento (EB) Nr. 104/2000 dėl veiklos programų žuvininkystės sektoriuje išsamias taikymo taisykles, redakcija lenkų kalba | 13 |
| | * | 2013 m. gruodžio 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1283/2013, kuriuo taisomas Reglamento (EB) Nr. 865/2006, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą įgyvendinimo taisykles, tekstas prancūzų kalba | 14 |
| | | 2013 m. gruodžio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1284/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 15 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2013/728/ES |
| | * | 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos sprendimas, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjunga turi laikytis Pasaulio prekybos organizacijos Ministrų konferencijoje, dėl moratoriumo dėl elektroninio perdavimo muitų bei moratoriumo dėl nepažeidimo ir situacijos skundų pratęsimo | 17 |
| | * | 2013 m. gruodžio 9 d. Tarybos sprendimas 2013/729/BUSP, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/34/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės misijos siekiant prisidėti prie Malio ginkluotųjų pajėgų mokymo (EUTM Mali) | 18 |
| | * | 2013 m. gruodžio 9 d. Tarybos sprendimas 2013/730/BUSP dėl paramos SEESAC nusiginklavimo ir ginklų kontrolės veiklai Pietryčių Europoje pagal ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų (ŠLG) bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba jais strategiją | 19 |
| | | 2013/731/ES |
| | * | 2013 m. gruodžio 9 d. Komisijos sprendimas dėl Airijos pranešimo apie nacionalinį pereinamojo laikotarpio planą, nurodytą Direktyvos 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų 32 straipsnyje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 8638) | 31 |
| | | 2013/732/ES |
| | * | 2013 m. gruodžio 9 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriame pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų pateikiamos geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) išvados dėl chloro ir šarmų gamybos
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 8589)

   (
  1
  ) | 34 |
| | | TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI |
| | | 2013/733/ES |
| | * | 2013 m. lapkričio 28 d. Žemės ūkio jungtinio komiteto sprendimas Nr. 1/2013 dėl Susitarimo tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos dėl prekybos žemės ūkio produktais 10 priedo pakeitimo | 49 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2013 m. gruodžio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1279/2013, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Aceto balsamico tradizionale di Reggio Emilia (SKVN)]

Aceto balsamico tradizionale di Reggio Emilia

1

*

2013 m. gruodžio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1280/2013, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Cítricos Valencianos/Cítrics Valencians (SGN)]

Cítricos Valencianos/Cítrics Valencians

3

*

2013 m. gruodžio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1281/2013, kuriuo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 517/94 nustatomos 2014 m. tekstilės kvotų valdymo ir paskirstymo taisyklės

5

*

2013 m. gruodžio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1282/2013, kuriuo ištaisoma Reglamento (EB) Nr. 2508/2000, nustatančio Tarybos reglamento (EB) Nr. 104/2000 dėl veiklos programų žuvininkystės sektoriuje išsamias taikymo taisykles, redakcija lenkų kalba

13

*

2013 m. gruodžio 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1283/2013, kuriuo taisomas Reglamento (EB) Nr. 865/2006, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą įgyvendinimo taisykles, tekstas prancūzų kalba

14

2013 m. gruodžio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1284/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

15

SPRENDIMAI

2013/728/ES

*

2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos sprendimas, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjunga turi laikytis Pasaulio prekybos organizacijos Ministrų konferencijoje, dėl moratoriumo dėl elektroninio perdavimo muitų bei moratoriumo dėl nepažeidimo ir situacijos skundų pratęsimo

17

*

2013 m. gruodžio 9 d. Tarybos sprendimas 2013/729/BUSP, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/34/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės misijos siekiant prisidėti prie Malio ginkluotųjų pajėgų mokymo (EUTM Mali)

18

*

2013 m. gruodžio 9 d. Tarybos sprendimas 2013/730/BUSP dėl paramos SEESAC nusiginklavimo ir ginklų kontrolės veiklai Pietryčių Europoje pagal ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų (ŠLG) bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba jais strategiją

19

2013/731/ES

*

2013 m. gruodžio 9 d. Komisijos sprendimas dėl Airijos pranešimo apie nacionalinį pereinamojo laikotarpio planą, nurodytą Direktyvos 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų 32 straipsnyje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 8638)

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 8638)

31

2013/732/ES

*

2013 m. gruodžio 9 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriame pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų pateikiamos geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) išvados dėl chloro ir šarmų gamybos
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 8589)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 8589)

1

34

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

2013/733/ES

*

2013 m. lapkričio 28 d. Žemės ūkio jungtinio komiteto sprendimas Nr. 1/2013 dėl Susitarimo tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos dėl prekybos žemės ūkio produktais 10 priedo pakeitimo

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 11.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1279/2013

2013 m. gruodžio 9 d.

kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Aceto balsamico tradizionale di Reggio Emilia (SKVN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Italijos pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos „Aceto balsamico tradizionale di Reggio Emilia“, kuri įregistruota Tarybos reglamentu (EB) Nr. 813/2000 (2), specifikacijos pakeitimo paraišką; |
| --- | --- |

(1)

remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Italijos pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos „Aceto balsamico tradizionale di Reggio Emilia“, kuri įregistruota Tarybos reglamentu (EB) Nr. 813/2000 (2), specifikacijos pakeitimo paraišką;

| (2) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatas šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatas šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte;

| (3) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas šio reglamento priede nurodyto pavadinimo specifikacijos pakeitimas patvirtinamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 9 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Dacian CIOLOȘ

Komisijos narys

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  OL L 100, 2000 4 20, p. 5.

2

(3)  OL C 172, 2013 6 18, p. 8.

3

---

PRIEDAS

Sutarties I priede išvardyti žmonėms vartoti skirti žemės ūkio produktai:

1.8 klasė.   Kiti Sutarties I priede išvardyti produktai (prieskoniai ir kt.)

ITALIJA

Aceto balsamico tradizionale di Reggio Emilia (SKVN)

---

| 11.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/3

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1280/2013

2013 m. gruodžio 9 d.

kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Cítricos Valencianos/Cítrics Valencians (SGN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Ispanijos pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos „Cítricos Valencianos/Cítrics Valencians“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 865/2003 (2), specifikacijos pakeitimo paraišką; |
| --- | --- |

(1)

remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Ispanijos pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos „Cítricos Valencianos/Cítrics Valencians“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 865/2003 (2), specifikacijos pakeitimo paraišką;

| (2) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatas šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatas šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte;

| (3) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas šio reglamento priede nurodyto pavadinimo specifikacijos pakeitimas patvirtinamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 9 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Dacian CIOLOȘ

Komisijos narys

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  OL L 124, 2003 5 20, p. 17.

2

(3)  OL C 168, 2013 6 14, p. 26.

3

---

PRIEDAS

Sutarties I priede išvardyti žmonėms vartoti skirti žemės ūkio produktai:

1.6 klasė.   Švieži ar perdirbti vaisiai, daržovės ir grūdai

ISPANIJA

Cítricos Valencianos/Cítrics Valencians (SGN)

---

| 11.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/5 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/5

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1281/2013

2013 m. gruodžio 10 d.

kuriuo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 517/94 nustatomos 2014 m. tekstilės kvotų valdymo ir paskirstymo taisyklės

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1994 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 517/94 dėl tekstilės gaminių, kuriems netaikomos dvišalės sutartys, protokolai ar kiti susitarimai arba kitos konkrečios Bendrijos importo taisyklės, bendrųjų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių (1), ypač į jo 17 straipsnio 3 ir 6 dalis bei 21 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 517/94 nustatyti kiekybiniai apribojimai, taikomi tam tikrų tekstilės gaminių, kurių kilmės šalis – tam tikros trečiosios šalys, importui ir skirstomi paraiškų pateikimo pirmumo tvarka; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 517/94 nustatyti kiekybiniai apribojimai, taikomi tam tikrų tekstilės gaminių, kurių kilmės šalis – tam tikros trečiosios šalys, importui ir skirstomi paraiškų pateikimo pirmumo tvarka;

| (2) | pagal tą reglamentą tam tikromis sąlygomis galima taikyti kitokius paskirstymo būdus, skaidyti kvotas į dalis arba skirti konkretaus kiekybinio apribojimo dalį išimtinai paraiškoms, prie kurių pridedami įrodymai, patvirtinantys ankstesnio importo kiekį; |
| --- | --- |

(2)

pagal tą reglamentą tam tikromis sąlygomis galima taikyti kitokius paskirstymo būdus, skaidyti kvotas į dalis arba skirti konkretaus kiekybinio apribojimo dalį išimtinai paraiškoms, prie kurių pridedami įrodymai, patvirtinantys ankstesnio importo kiekį;

| (3) | 2014 m. nustatytų kvotų valdymo taisyklės turėtų būti priimtos iki kvotų metų pradžios, kad nebūtų nepagrįstai sutrikdytas prekybos srautų tęstinumas; |
| --- | --- |

(3)

2014 m. nustatytų kvotų valdymo taisyklės turėtų būti priimtos iki kvotų metų pradžios, kad nebūtų nepagrįstai sutrikdytas prekybos srautų tęstinumas;

| (4) | ankstesniais metais priimtos priemonės, pvz., nustatytos Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1163/2012 (2), pasiteisino, todėl tikslinga priimti panašias taisykles 2014 m.; |
| --- | --- |

(4)

ankstesniais metais priimtos priemonės, pvz., nustatytos Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1163/2012 (2), pasiteisino, todėl tikslinga priimti panašias taisykles 2014 m.;

| (5) | siekiant patenkinti kuo didesnio ūkio subjektų skaičiaus poreikius, tikslinga lanksčiau taikyti pirmumo principu pagrįstą skirstymo metodą nustatant didžiausio kiekio, kurį pagal šį metodą galima paskirti kiekvienam ūkio subjektui, ribą; |
| --- | --- |

(5)

siekiant patenkinti kuo didesnio ūkio subjektų skaičiaus poreikius, tikslinga lanksčiau taikyti pirmumo principu pagrįstą skirstymo metodą nustatant didžiausio kiekio, kurį pagal šį metodą galima paskirti kiekvienam ūkio subjektui, ribą;

| (6) | siekiant užtikrinti nenutrūkstamą prekybos srautą ir veiksmingai administruoti kvotas, ūkio subjektams turėtų būti suteikta galimybė pateikti pirminę paraišką 2014 m. importo leidimui gauti tokiam pat kiekiui, kurį jie importavo 2013 m.; |
| --- | --- |

(6)

siekiant užtikrinti nenutrūkstamą prekybos srautą ir veiksmingai administruoti kvotas, ūkio subjektams turėtų būti suteikta galimybė pateikti pirminę paraišką 2014 m. importo leidimui gauti tokiam pat kiekiui, kurį jie importavo 2013 m.;

| (7) | kad kvotos būtų optimaliai išnaudotos, ūkio subjektui, kuris jau išnaudojo ne mažiau kaip pusę leisto kiekio, turėtų būti leista prašyti papildomo kiekio, jei kvotos dar neišnaudotos; |
| --- | --- |

(7)

kad kvotos būtų optimaliai išnaudotos, ūkio subjektui, kuris jau išnaudojo ne mažiau kaip pusę leisto kiekio, turėtų būti leista prašyti papildomo kiekio, jei kvotos dar neišnaudotos;

| (8) | siekiant užtikrinti tinkamą administravimą, importo leidimai turėtų galioti devynis mėnesius nuo išdavimo datos, bet ne ilgiau kaip iki metų pabaigos. Valstybės narės licencijas turėtų išduoti tik gavusios Komisijos pranešimą, kad kvotos kiekis dar neišnaudotas, ir tik tada, jeigu ūkio subjektas gali įrodyti, kad turi sutartį, ir patvirtinti (jeigu nėra konkrečių prieštaraujančių nuostatų), kad pagal šį reglamentą jam nebuvo suteiktas Bendrijos importo leidimas atitinkamoms kategorijoms ir šalims. Tačiau kompetentingoms nacionalinėms institucijoms turėtų būti suteikta teisė importuotojo prašymu pratęsti licencijų, iš kurių ne mažiau kaip pusė jau buvo panaudota iki paraiškos dienos, galiojimą dar trims mėnesiams ir iki 2015 m. kovo 31 d.; |
| --- | --- |

(8)

siekiant užtikrinti tinkamą administravimą, importo leidimai turėtų galioti devynis mėnesius nuo išdavimo datos, bet ne ilgiau kaip iki metų pabaigos. Valstybės narės licencijas turėtų išduoti tik gavusios Komisijos pranešimą, kad kvotos kiekis dar neišnaudotas, ir tik tada, jeigu ūkio subjektas gali įrodyti, kad turi sutartį, ir patvirtinti (jeigu nėra konkrečių prieštaraujančių nuostatų), kad pagal šį reglamentą jam nebuvo suteiktas Bendrijos importo leidimas atitinkamoms kategorijoms ir šalims. Tačiau kompetentingoms nacionalinėms institucijoms turėtų būti suteikta teisė importuotojo prašymu pratęsti licencijų, iš kurių ne mažiau kaip pusė jau buvo panaudota iki paraiškos dienos, galiojimą dar trims mėnesiams ir iki 2015 m. kovo 31 d.;

| (9) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 517/94 25 straipsnį įsteigto Tekstilės komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 517/94 25 straipsnį įsteigto Tekstilės komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šiuo reglamentu nustatomos Reglamento (EB) Nr. 517/94 IV priede nurodytų tam tikrų tekstilės gaminių importo kiekybinių kvotų 2014 m. valdymo taisyklės.

2 straipsnis

1 straipsnyje minėtos kvotos skirstomos chronologine tvarka, kuria Komisija gauna valstybių narių pranešimus apie atskirų ūkio subjektų paraiškas dėl kiekių, neviršijančių I priede nurodyto didžiausio kiekio vienam ūkio subjektui.

Tačiau didžiausias kiekis netaikomas ūkio subjektams, kurie 2014 m. pateikdami pirmąją paraišką kompetentingoms nacionalinėms institucijoms gali įrodyti, kad iš nurodytų trečiųjų šalių ir nurodytų kategorijų prekių jie importavo daugiau nei didžiausią kiekvienai kategorijai nurodytą kiekį pagal 2013 m. jiems išduotas importo licencijas.

Tokiems ūkio subjektams kompetentingos institucijos gali leisti iš konkrečių trečiųjų šalių importuoti konkrečių kategorijų prekių ne daugiau, nei jie importavo 2013 m., jei neišnaudotas kvotos kiekis.

3 straipsnis

Kiekvienas importuotojas, jau sunaudojęs 50 procentų arba daugiau pagal šį reglamentą jam paskirto kiekio, gali teikti kitą paraišką, paraišką dėl tos pačios kategorijos kiekio iš tos pačios trečiosios šalies, neviršijančio I priede nustatyto didžiausio kiekio.

4 straipsnis

1.   II priede išvardytos kompetentingos nacionalinės institucijos nuo 2014 m. sausio 8 d. 10 val. gali informuoti Komisiją apie paraiškose gauti importo leidimus nurodytą kiekį.

Pirmoje pastraipoje nustatytas laikas Briuselio laiku.

2.   Leidimus kompetentingos nacionalinės institucijos išduoda tik gavusios Komisijos pranešimą pagal Reglamento (EB) Nr. 517/94 17 straipsnio 2 dalį, kad galima importuoti prašomą kiekį.

Leidimus jos išduoda tik tada, jeigu ūkio subjektas:

| a) | įrodo, kad turi sutartį dėl prekių tiekimo, ir |
| --- | --- |

a)

įrodo, kad turi sutartį dėl prekių tiekimo, ir

| b) | raštu patvirtina, kad atitinkamoms kategorijoms ir iš atitinkamų šalių






  i) | jis dar negavo leidimo pagal šį reglamentą arba |
| --- | --- | --- |

b)

raštu patvirtina, kad atitinkamoms kategorijoms ir iš atitinkamų šalių

i)

jis dar negavo leidimo pagal šį reglamentą arba

| ii) | pagal šį reglamentą jam buvo paskirtas leidimas, bet jis sunaudojo ne mažiau kaip 50 procentų kvotos kiekio. |
| --- | --- |

ii)

pagal šį reglamentą jam buvo paskirtas leidimas, bet jis sunaudojo ne mažiau kaip 50 procentų kvotos kiekio.

3.   Importo leidimai galioja devynis mėnesius nuo išdavimo dienos, bet ne ilgiau kaip iki 2014 m. gruodžio 31 d.

Tačiau kompetentingos nacionalinės institucijos importuotojo prašymu leidimų galiojimą gali pratęsti trims mėnesiams, jeigu paraiškos pateikimo metu sunaudota ne mažiau kaip 50 procentų kvotos kiekio. Bet kuriuo atveju toks pratęsimas galioja ne ilgiau kaip iki 2015 m. kovo 31 d.

5 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2014 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 67, 1994 3 10, p. 1.

1

(2)  2012 m. gruodžio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1163/2012, kuriuo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 517/94 nustatomos 2013 m. tekstilės kvotų valdymo ir paskirstymo taisyklės (OL L 336, 2012 12 8, p. 22).

2

---

I PRIEDAS

Didžiausias kiekis, nurodytas 2 ir 3 straipsniuose

| Atitinkama šalis | Kategorija | Matavimo vienetas | Didžiausias kiekis |
| --- | --- | --- | --- |
| Baltarusija | 1 | kilogramai | 20 000 |
| 2 | kilogramai | 80 000 |
| 3 | kilogramai | 5 000 |
| 4 | vienetai | 20 000 |
| 5 | vienetai | 15 000 |
| 6 | vienetai | 20 000 |
| 7 | vienetai | 20 000 |
| 8 | vienetai | 20 000 |
| 15 | vienetai | 17 000 |
| 20 | kilogramai | 5 000 |
| 21 | vienetai | 5 000 |
| 22 | kilogramai | 6 000 |
| 24 | vienetai | 5 000 |
| 26/27 | vienetai | 10 000 |
| 29 | vienetai | 5 000 |
| 67 | kilogramai | 3 000 |
| 73 | vienetai | 6 000 |
| 115 | kilogramai | 20 000 |
| 117 | kilogramai | 30 000 |
| 118 | kilogramai | 5 000 |

Atitinkama šalis

Kategorija

Matavimo vienetas

Didžiausias kiekis

Baltarusija

1

kilogramai

20 000

2

kilogramai

80 000

3

kilogramai

5 000

4

vienetai

20 000

5

vienetai

15 000

6

vienetai

20 000

7

vienetai

20 000

8

vienetai

20 000

15

vienetai

17 000

20

kilogramai

5 000

21

vienetai

5 000

22

kilogramai

6 000

24

vienetai

5 000

26/27

vienetai

10 000

29

vienetai

5 000

67

kilogramai

3 000

73

vienetai

6 000

115

kilogramai

20 000

117

kilogramai

30 000

118

kilogramai

5 000

| Atitinkama šalis | Kategorija | Matavimo vienetas | Didžiausias kiekis |
| --- | --- | --- | --- |
| Šiaurės Korėja | 1 | kilogramai | 10 000 |
| 2 | kilogramai | 10 000 |
| 3 | kilogramai | 10 000 |
| 4 | vienetai | 10 000 |
| 5 | vienetai | 10 000 |
| 6 | vienetai | 10 000 |
| 7 | vienetai | 10 000 |
| 8 | vienetai | 10 000 |
| 9 | kilogramai | 10 000 |
| 12 | poros | 10 000 |
| 13 | vienetai | 10 000 |
| 14 | vienetai | 10 000 |
| 15 | vienetai | 10 000 |
| 16 | vienetai | 10 000 |
| 17 | vienetai | 10 000 |
| 18 | kilogramai | 10 000 |
| 19 | vienetai | 10 000 |
| 20 | kilogramai | 10 000 |
| 21 | vienetai | 10 000 |
| 24 | vienetai | 10 000 |
| 26 | vienetai | 10 000 |
| 27 | vienetai | 10 000 |
| 28 | vienetai | 10 000 |
| 29 | vienetai | 10 000 |
| 31 | vienetai | 10 000 |
| 36 | kilogramai | 10 000 |
| 37 | kilogramai | 10 000 |
| 39 | kilogramai | 10 000 |
| 59 | kilogramai | 10 000 |
| 61 | kilogramai | 10 000 |
| 68 | kilogramai | 10 000 |
| 69 | vienetai | 10 000 |
| 70 | poros | 10 000 |
| 73 | vienetai | 10 000 |
| 74 | vienetai | 10 000 |
| 75 | vienetai | 10 000 |
| 76 | kilogramai | 10 000 |
| 77 | kilogramai | 5 000 |
| 78 | kilogramai | 5 000 |
| 83 | kilogramai | 10 000 |
| 87 | kilogramai | 8 000 |
| 109 | kilogramai | 10 000 |
| 117 | kilogramai | 10 000 |
| 118 | kilogramai | 10 000 |
| 142 | kilogramai | 10 000 |
| 151 A | kilogramai | 10 000 |
| 151 B | kilogramai | 10 000 |
| 161 | kilogramai | 10 000 |

Atitinkama šalis

Kategorija

Matavimo vienetas

Didžiausias kiekis

Šiaurės Korėja

1

kilogramai

10 000

2

kilogramai

10 000

3

kilogramai

10 000

4

vienetai

10 000

5

vienetai

10 000

6

vienetai

10 000

7

vienetai

10 000

8

vienetai

10 000

9

kilogramai

10 000

12

poros

10 000

13

vienetai

10 000

14

vienetai

10 000

15

vienetai

10 000

16

vienetai

10 000

17

vienetai

10 000

18

kilogramai

10 000

19

vienetai

10 000

20

kilogramai

10 000

21

vienetai

10 000

24

vienetai

10 000

26

vienetai

10 000

27

vienetai

10 000

28

vienetai

10 000

29

vienetai

10 000

31

vienetai

10 000

36

kilogramai

10 000

37

kilogramai

10 000

39

kilogramai

10 000

59

kilogramai

10 000

61

kilogramai

10 000

68

kilogramai

10 000

69

vienetai

10 000

70

poros

10 000

73

vienetai

10 000

74

vienetai

10 000

75

vienetai

10 000

76

kilogramai

10 000

77

kilogramai

5 000

78

kilogramai

5 000

83

kilogramai

10 000

87

kilogramai

8 000

109

kilogramai

10 000

117

kilogramai

10 000

118

kilogramai

10 000

142

kilogramai

10 000

151 A

kilogramai

10 000

151 B

kilogramai

10 000

161

kilogramai

10 000

---

II PRIEDAS

4 straipsnyje minimų licencijavimo institucijų sąrašas

1.   Belgija

| FOD Economie, KMO, Middenstand en Energie (Ekonomikos, MVĮ, savarankiškai dirbančių asmenų ir energetikos federalinė viešoji tarnyba) |
| --- |
| Algemene Directie Economisch Potentieel |
| Dienst Vergunningen |
| Vooruitgangstraat 50 |
| 1210 Brussel |
| BELGIË |
| Tel. + 32 (0) 227767 13 |
| Faks. + 32 (0) 227750 63 |

FOD Economie, KMO, Middenstand en Energie (Ekonomikos, MVĮ, savarankiškai dirbančių asmenų ir energetikos federalinė viešoji tarnyba)

Algemene Directie Economisch Potentieel

Dienst Vergunningen

Vooruitgangstraat 50

1210 Brussel

BELGIË

Tel. + 32 (0) 227767 13

Faks. + 32 (0) 227750 63

| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie (Ekonomikos, MVĮ, savarankiškai dirbančių asmenų ir energetikos federalinė viešoji tarnyba) |
| --- |
| Direction générale Potentiel économique |
| Service Licences |
| Rue du Progrès 50 |
| 1210 Bruxelles |
| BELGIQUE |
| Tel. + 32 (0) 227767 13 |
| Faks. + 32 (0) 227750 63 |

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie (Ekonomikos, MVĮ, savarankiškai dirbančių asmenų ir energetikos federalinė viešoji tarnyba)

Direction générale Potentiel économique

Service Licences

Rue du Progrès 50

1210 Bruxelles

BELGIQUE

Tel. + 32 (0) 227767 13

Faks. + 32 (0) 227750 63

2.   Bulgarija

| Министерство на икономиката, енергетиката и туризма |
| --- |
| Дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол“ |
| ул. „Славянска“ No 8 |
| 1052 София |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |
| Тел.: +359 29407008/+359 29407673/+359 29407800 |
| Факс: +359 29815041/+359 29804710/+359 29883654 |

Министерство на икономиката, енергетиката и туризма

Дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол“

ул. „Славянска“ No 8

1052 София

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

Тел.: +359 29407008/+359 29407673/+359 29407800

Факс: +359 29815041/+359 29804710/+359 29883654

| Ministry of Economy, Energy and Tourism (Ekonomikos, energetikos ir turizmo ministerija) |
| --- |
| 8, Slavyanska Str., Sofia 1052, Bulgaria |
| Tel. +359 29407008/+359 29407673/+359 29407800 |
| Faks. +359 29815041/+359 29804710/+359 29883654 |

Ministry of Economy, Energy and Tourism (Ekonomikos, energetikos ir turizmo ministerija)

8, Slavyanska Str., Sofia 1052, Bulgaria

Tel. +359 29407008/+359 29407673/+359 29407800

Faks. +359 29815041/+359 29804710/+359 29883654

3.   Čekija

| Ministerstvo průmyslu a obchodu (Pramonės ir prekybos ministerija) |
| --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel. +420 224 907 111 |
| Faks. +420 224 212 133 |

Ministerstvo průmyslu a obchodu (Pramonės ir prekybos ministerija)

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel. +420 224 907 111

Faks. +420 224 212 133

4.   Danija

| Erhvervs- og Vækstministeriet (Verslo ir ekonomikos augimo ministerija) |
| --- |
| Erhvervsstyrelsen |
| Langelinje Allé 17 |
| 2100 København |
| DANMARK |
| Tel. +45 35466030 |
| Faks. +45 35466029 |

Erhvervs- og Vækstministeriet (Verslo ir ekonomikos augimo ministerija)

Erhvervsstyrelsen

Langelinje Allé 17

2100 København

DANMARK

Tel. +45 35466030

Faks. +45 35466029

5.   Vokietija

| Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA) (Ekonomikos ir eksporto kontrolės federalinė tarnyba) |
| --- |
| Frankfurter Str. 29–35 |
| 65760 Eschborn |
| DEUTSCHLAND |
| Tel. +49 6196908–0 |
| Faks. +49 6196908 800 |

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA) (Ekonomikos ir eksporto kontrolės federalinė tarnyba)

Frankfurter Str. 29–35

65760 Eschborn

DEUTSCHLAND

Tel. +49 6196908–0

Faks. +49 6196908 800

6.   Estija

| Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium (Ekonomikos reikalų ir ryšių ministerija) |
| --- |
| Harju 11 |
| EST-15072 Tallinn |
| EESTI/ESTONIA |
| Tel. +372 6256400 |
| Faks. +372 6313660 |

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium (Ekonomikos reikalų ir ryšių ministerija)

Harju 11

EST-15072 Tallinn

EESTI/ESTONIA

Tel. +372 6256400

Faks. +372 6313660

7.   Airija

| Department of Enterprise, Trade and Employment Internal Market |
| --- |
| Internal Market (Įmonių, prekybos ir užimtumo departamentas, Vidaus rinkos skyrius) |
| Kildare Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |
| Tel. +353 16312121 |
| Faks. +353 16312826 |

Department of Enterprise, Trade and Employment Internal Market

Internal Market (Įmonių, prekybos ir užimtumo departamentas, Vidaus rinkos skyrius)

Kildare Street

Dublin 2

IRELAND

Tel. +353 16312121

Faks. +353 16312826

8.   Graikija

| Υπουργείο Ανάπτυξης, Ανταγωνιστικότητας & Ναυτιλίας |
| --- |
| Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής |
| Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας |
| Κορνάρου 1 |
| 105 63 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |
| Τel. + 30 2103286041-43, 2103286021 |
| Faks. + 30 2103286094 |

Υπουργείο Ανάπτυξης, Ανταγωνιστικότητας & Ναυτιλίας

Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής

Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας

Κορνάρου 1

105 63 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Τel. + 30 2103286041-43, 2103286021

Faks. + 30 2103286094

| Ministry of Development, Competitiveness and Shipping (Plėtros, konkurencingumo ir laivybos ministerija), |
| --- |
| General Directorate for International Economic Policy, |
| Directorate of Import-Export Regimes, Trade Defence Instruments |
| Unit A’ |
| 1 Kornarou Str. |
| 10563 Athens |
| GREECE |
| Tel. + 30 2103286041-43, 2103286021 |
| Faks. + 30 2103286094 |

Ministry of Development, Competitiveness and Shipping (Plėtros, konkurencingumo ir laivybos ministerija),

General Directorate for International Economic Policy,

Directorate of Import-Export Regimes, Trade Defence Instruments

Unit A’

1 Kornarou Str.

10563 Athens

GREECE

Tel. + 30 2103286041-43, 2103286021

Faks. + 30 2103286094

9.   Ispanija

| Ministerio de Economía y Competitividad (Ekonomikos ir konkurencingumo ministerija) |
| --- |
| Dirección General de Comercio e Inversiones |
| Paseo de la Castellana no 162 |
| 28046 Madrid |
| ESPAÑA |
| Tel. +34 913493817, 3493874 |
| Faks. +34 913493831 |
| E. paštas sgindustrial.sscc@comercio.mineco.es |

Ministerio de Economía y Competitividad (Ekonomikos ir konkurencingumo ministerija)

Dirección General de Comercio e Inversiones

Paseo de la Castellana no 162

28046 Madrid

ESPAÑA

Tel. +34 913493817, 3493874

Faks. +34 913493831

E. paštas sgindustrial.sscc@comercio.mineco.es

10.   Prancūzija

| Ministère du Redressement Productif |
| --- |
| (Gamybos atkūrimo ministerija) |
| Direction générale de la compétitivité, de l’industrie et des services |
| Bureau des matérieaux |
| BP 80001 |
| 67, Rue Barbès |
| 94201 Ivry-sur-Seine CEDEX |
| FRANCE |
| Tel. + 33 179843449 |
| E. paštas Isabelle.paimblanc@finances.gouv.fr |

Ministère du Redressement Productif

(Gamybos atkūrimo ministerija)

Direction générale de la compétitivité, de l’industrie et des services

Bureau des matérieaux

BP 80001

67, Rue Barbès

94201 Ivry-sur-Seine CEDEX

FRANCE

Tel. + 33 179843449

E. paštas Isabelle.paimblanc@finances.gouv.fr

11.   Kroatija

| Ministarstvo vanjskih i europskih poslova (Užsienio ir Europos reikalų ministerija) |
| --- |
| Trg N. Š. Zrinskog 7-8 |
| 10 000 Zagreb |
| Tel. 00 38516444626 |
| Faks. 00 38516444601 |

Ministarstvo vanjskih i europskih poslova (Užsienio ir Europos reikalų ministerija)

Trg N. Š. Zrinskog 7-8

10 000 Zagreb

Tel. 00 38516444626

Faks. 00 38516444601

12.   Italija

| Ministero dello Sviluppo Economico (Ekonomikos plėtros ministerija) |
| --- |
| Dipartimento per l’impresa e l’internazionalizzazione |
| Direzione Generale per la Politica Commerciale Internazionale |
| Divisione III - Politiche settoriali |
| Viale Boston, 25 |
| 00144 Roma |
| ITALIA |
| Tel. +39 0659647517, 59932202, 59932406 |
| Faks. +39 0659932263, 59932636 |
| E. paštas polcom3@mise.gov.it |

Ministero dello Sviluppo Economico (Ekonomikos plėtros ministerija)

Dipartimento per l’impresa e l’internazionalizzazione

Direzione Generale per la Politica Commerciale Internazionale

Divisione III - Politiche settoriali

Viale Boston, 25

00144 Roma

ITALIA

Tel. +39 0659647517, 59932202, 59932406

Faks. +39 0659932263, 59932636

E. paštas polcom3@mise.gov.it

13.   Kipras

| Ministry of Commerce, Industry and Tourism (Prekybos, pramonės ir turizmo ministerija) |
| --- |
| Trade Department |
| 6 Andrea Araouzou Str. |
| 1421 Nicosia |
| CYPRUS |
| Tel. +357 2867100 |
| Faks. +357 2375120 |

Ministry of Commerce, Industry and Tourism (Prekybos, pramonės ir turizmo ministerija)

Trade Department

6 Andrea Araouzou Str.

1421 Nicosia

CYPRUS

Tel. +357 2867100

Faks. +357 2375120

14.   Latvija

| Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija (Latvijos Respublikos ekonomikos ministerija) |
| --- |
| Brīvības iela 55 |
| Rīga, LV-1519 |
| LATVIJA |
| Tel. +371 670 132 48 |
| Faks. +371 672 808 82 |

Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija (Latvijos Respublikos ekonomikos ministerija)

Brīvības iela 55

Rīga, LV-1519

LATVIJA

Tel. +371 670 132 48

Faks. +371 672 808 82

15.   Lietuva

| Lietuvos Respublikos ūkio ministerija |
| --- |
| Gedimino pr. 38/Vasario 16-osios g. 2 |
| LT-01104 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |
| Tel. +370 70664658, +370 70664808 |
| Faks. +370 70664762 |
| E. paštas vienaslangelis@ukmin.lt |

Lietuvos Respublikos ūkio ministerija

Gedimino pr. 38/Vasario 16-osios g. 2

LT-01104 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Tel. +370 70664658, +370 70664808

Faks. +370 70664762

E. paštas vienaslangelis@ukmin.lt

16.   Liuksemburgas

| Ministère de l’Economie et du Commerce Exterieur (Ekonomikos ir užsienio prekybos ministerija) |
| --- |
| Office des licences |
| Boîte postale 113 |
| 2011 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel. +352 4782371 |
| Faks. +352 466138 |

Ministère de l’Economie et du Commerce Exterieur (Ekonomikos ir užsienio prekybos ministerija)

Office des licences

Boîte postale 113

2011 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4782371

Faks. +352 466138

17.   Vengrija

| Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- |
| (Vengrijos prekybos licencijavimo tarnyba) |
| Budapest |
| Németvölgyi út 37–39. |
| 1124 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |
| Tel. +36 14585503 |
| Faks. +36 14585814 |
| E. paštas Keo@mkeh.gov.hu |

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

(Vengrijos prekybos licencijavimo tarnyba)

Budapest

Németvölgyi út 37–39.

1124

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tel. +36 14585503

Faks. +36 14585814

E. paštas Keo@mkeh.gov.hu

18.   Мalta

| Ministry of Finance (Finansų ministerija), Economy and Investment |
| --- |
| Commerce Department, Trade Services Directorate |
| Lascaris |
| Valletta VLT 2000 |
| МALTA |
| Tel. +356 25690202 |
| Faks. +356 21237112 |

Ministry of Finance (Finansų ministerija), Economy and Investment

Commerce Department, Trade Services Directorate

Lascaris

Valletta VLT 2000

МALTA

Tel. +356 25690202

Faks. +356 21237112

19.   Nyderlandai

| Belastingdienst/Douane (Muitinės administracija) |
| --- |
| centrale dienst voor in- en uitvoer |
| Kempkensberg 12 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| NEDERLAND |
| Tel. +31 881512122 |
| Faks. +31 881513182 |

Belastingdienst/Douane (Muitinės administracija)

centrale dienst voor in- en uitvoer

Kempkensberg 12

Postbus 30003

9700 RD Groningen

NEDERLAND

Tel. +31 881512122

Faks. +31 881513182

20.   Austrija

| Bundesministerium für Wirtschaft, Familie und Jugend (Federalinė ekonomikos, šeimos ir jaunimo ministerija) |
| --- |
| Außenwirtschaftskontrolle |
| Abteilung C2/9 |
| Stubenring 1 |
| 1011 Wien |
| ÖSTERREICH |
| Tel. +43 171100-0 |
| Faks. +43 171100-8386 |

Bundesministerium für Wirtschaft, Familie und Jugend (Federalinė ekonomikos, šeimos ir jaunimo ministerija)

Außenwirtschaftskontrolle

Abteilung C2/9

Stubenring 1

1011 Wien

ÖSTERREICH

Tel. +43 171100-0

Faks. +43 171100-8386

21.   Lenkija

| Ministerstwo Gospodarki (Ekonomikos ministerija) |
| --- |
| Pl.Trzech Krzyzy 3/5 |
| 00-950 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |
| Tel. +48 226935553 |
| Faks. +48 226934021 |

Ministerstwo Gospodarki (Ekonomikos ministerija)

Pl.Trzech Krzyzy 3/5

00-950 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel. +48 226935553

Faks. +48 226934021

22.   Portugalija

| Ministério das Finanças (Finansų ministerija) |
| --- |
| Direcção Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo |
| Rua Terreiro do Trigo |
| Edifício da Alfândega |
| 1149–060 LISBOA |
| PORTUGAL |
| Tel. +351 (1) 218814263 |
| Faks. +351 |(1) 218814261 |
| E. paštas dsl@dgaiec.min-financas.pt |

Ministério das Finanças (Finansų ministerija)

Direcção Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo

Rua Terreiro do Trigo

Edifício da Alfândega

1149–060 LISBOA

PORTUGAL

Tel. +351 (1) 218814263

Faks. +351 |(1) 218814261

E. paštas dsl@dgaiec.min-financas.pt

23.   Rumunija

| Ministerul Economiei (Ekonomikos ministerija) |
| --- |
| Comerțului și Mediului de Afaceri |
| Direcția Politici Comerciale |
| Calea Victoriei, nr.152, sector 1 |
| București |
| Cod poștal: 010096 |
| ROMÂNIA |
| Tel. +40 213150081 |
| Faks. +40213150454 |
| E. paštas clc@dce.gov.ro |

Ministerul Economiei (Ekonomikos ministerija)

Comerțului și Mediului de Afaceri

Direcția Politici Comerciale

Calea Victoriei, nr.152, sector 1

București

Cod poștal: 010096

ROMÂNIA

Tel. +40 213150081

Faks. +40213150454

E. paštas clc@dce.gov.ro

24.   Slovėnija

| Ministrstvo za finance (Finansų ministerija) |
| --- |
| Carinska uprava Republike Slovenije |
| Carinski urad Jesenice |
| Center za TARIC in kvote |
| Spodnji Plavž 6 c |
| SI-4270 Jesenice |
| SLOVENIJA |
| Tel. +386 (0) 42974470 |
| Faks. +386 (0) 42974472 |
| E. paštas taric.cuje@gov.si |

Ministrstvo za finance (Finansų ministerija)

Carinska uprava Republike Slovenije

Carinski urad Jesenice

Center za TARIC in kvote

Spodnji Plavž 6 c

SI-4270 Jesenice

SLOVENIJA

Tel. +386 (0) 42974470

Faks. +386 (0) 42974472

E. paštas taric.cuje@gov.si

25.   Slovakija

| Ministerstvo hospodárstva SR (Slovakijos Respublikos ekonomikos ministerija) |
| --- |
| Odbor výkonu obchodných opatrení |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |
| Tel. +421 248547019 |
| Faks. +421 243423915 |
| E. paštas jan.krocka@mhsr.sk |

Ministerstvo hospodárstva SR (Slovakijos Respublikos ekonomikos ministerija)

Odbor výkonu obchodných opatrení

Mierová 19

827 15 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

Tel. +421 248547019

Faks. +421 243423915

E. paštas jan.krocka@mhsr.sk

26.   Suomija

| Tullihallitus (Nacionalinė muitų taryba) |
| --- |
| PL 512 |
| FI-00101 Helsinki |
| Tel. +358 96141 |
| Faks. +358 204922852 |

Tullihallitus (Nacionalinė muitų taryba)

PL 512

FI-00101 Helsinki

Tel. +358 96141

Faks. +358 204922852

| Tullstyrelsen (Nacionalinė muitų taryba) |
| --- |
| PB 512 |
| FI-00101 Helsingfors |
| Faks. +358 204922852 |

Tullstyrelsen (Nacionalinė muitų taryba)

PB 512

FI-00101 Helsingfors

Faks. +358 204922852

27.   Švedija

| Kommerskollegium (Nacionalinė prekybos taryba) |
| --- |
| Box 6803 |
| SE-113 86 Stockholm |
| Tel. +46 869048 00 |
| Faks. +46 8306759 |
| E. paštas registrator@kommers.se |

Kommerskollegium (Nacionalinė prekybos taryba)

Box 6803

SE-113 86 Stockholm

Tel. +46 869048 00

Faks. +46 8306759

E. paštas registrator@kommers.se

28.   Jungtinė Karalystė

| Import Licensing Branch (ILB) |
| --- |
| Department for Business, Innovation and Skills (Verslo, inovacijų ir gebėjimų departamentas, Importo licencijavimo skyrius) |
| E. paštas enquiries.ilb@bis.gsi.gov.uk |

Import Licensing Branch (ILB)

Department for Business, Innovation and Skills (Verslo, inovacijų ir gebėjimų departamentas, Importo licencijavimo skyrius)

E. paštas enquiries.ilb@bis.gsi.gov.uk

---

| 11.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/13

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1282/2013

2013 m. gruodžio 10 d.

kuriuo ištaisoma Reglamento (EB) Nr. 2508/2000, nustatančio Tarybos reglamento (EB) Nr. 104/2000 dėl veiklos programų žuvininkystės sektoriuje išsamias taikymo taisykles, redakcija lenkų kalba

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1999 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 104/2000 dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 5 dalį ir 10 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | 2000 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2508/2000, nustatančio Tarybos reglamento (EB) Nr. 104/2000 dėl veiklos programų žuvininkystės sektoriuje išsamias taikymo taisykles (2), redakcijos lenkų kalba 12 straipsnyje yra klaida. Todėl reglamento redakcija lenkų kalba turi būti pataisyta. Redakcijų kitomis kalbomis taisyti nereikia; |
| --- | --- |

(1)

2000 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2508/2000, nustatančio Tarybos reglamento (EB) Nr. 104/2000 dėl veiklos programų žuvininkystės sektoriuje išsamias taikymo taisykles (2), redakcijos lenkų kalba 12 straipsnyje yra klaida. Todėl reglamento redakcija lenkų kalba turi būti pataisyta. Redakcijų kitomis kalbomis taisyti nereikia;

| (2) | Todėl Reglamentas (EB) Nr. 2508/2000 turėtų būti atitinkamai pataisytas. Siekiant kuo greičiau iš taisomo teisės akto pašalinti klaidas, šis reglamentas turėtų įsigalioti trečią dieną po jo paskelbimo; |
| --- | --- |

(2)

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 2508/2000 turėtų būti atitinkamai pataisytas. Siekiant kuo greičiau iš taisomo teisės akto pašalinti klaidas, šis reglamentas turėtų įsigalioti trečią dieną po jo paskelbimo;

| (3) | šiame Reglamente numatytos priemonės atitinka Žuvininkystės produktų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(3)

šiame Reglamente numatytos priemonės atitinka Žuvininkystės produktų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Taikoma tik tekstui lenkų kalba.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 17, 2000 1 21, p. 22.

1

(2)  OL L 289, 2000 11 16, p. 8

2

---

| 11.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/14

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1283/2013

2013 m. gruodžio 10 d.

kuriuo taisomas Reglamento (EB) Nr. 865/2006, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą įgyvendinimo taisykles, tekstas prancūzų kalba

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1996 m. gruodžio 9 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą (1), ypač į jo 19 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis,

kadangi:

| (1) | 2006 m. gegužės 4 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 865/2006, nustatančio išsamias taisykles dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą (2), VII priedo tekste prancūzų kalba yra klaida. Klaida, kuri neturi įtakos leidimų ir sertifikatų galiojimui arba paraiškoms gauti leidimą ir sertifikatą, susijusi su kodu, priskirtu prie egzemplioriaus „ikrai“ aprašymo; |
| --- | --- |

(1)

2006 m. gegužės 4 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 865/2006, nustatančio išsamias taisykles dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą (2), VII priedo tekste prancūzų kalba yra klaida. Klaida, kuri neturi įtakos leidimų ir sertifikatų galiojimui arba paraiškoms gauti leidimą ir sertifikatą, susijusi su kodu, priskirtu prie egzemplioriaus „ikrai“ aprašymo;

| (2) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 865/2006 turėtų būti atitinkamai ištaisytas; |
| --- | --- |

(2)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 865/2006 turėtų būti atitinkamai ištaisytas;

| (3) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Prekybos laukine fauna ir flora komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(3)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Prekybos laukine fauna ir flora komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Taikoma tik tekstui prancūzų kalba.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 61, 1997 3 3, p. 1.

1

(2)  OL L 166, 2006 6 19, p. 1.

2

---

| 11.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/15

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1284/2013

2013 m. gruodžio 10 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 10 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 45,1 |
| IL | 200,7 |
| MA | 84,7 |
| TN | 102,7 |
| TR | 130,3 |
| ZZ | 112,7 |
| 0707 00 05 | AL | 59,9 |
| MA | 158,2 |
| TR | 134,0 |
| ZZ | 117,4 |
| 0709 93 10 | MA | 158,9 |
| TR | 183,4 |
| ZZ | 171,2 |
| 0805 10 20 | AR | 30,3 |
| MA | 36,7 |
| TR | 64,2 |
| ZA | 58,8 |
| ZW | 19,7 |
| ZZ | 41,9 |
| 0805 20 10 | MA | 54,1 |
| ZZ | 54,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 107,2 |
| JM | 138,2 |
| TR | 67,3 |
| ZZ | 104,2 |
| 0805 50 10 | TR | 65,9 |
| ZZ | 65,9 |
| 0808 10 80 | BA | 78,8 |
| MK | 39,0 |
| US | 165,4 |
| ZA | 199,9 |
| ZZ | 120,8 |
| 0808 30 90 | TR | 121,5 |
| US | 211,2 |
| ZZ | 166,4 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

45,1

IL

200,7

MA

84,7

TN

102,7

TR

130,3

ZZ

112,7

0707 00 05

AL

59,9

MA

158,2

TR

134,0

ZZ

117,4

0709 93 10

MA

158,9

TR

183,4

ZZ

171,2

0805 10 20

AR

30,3

MA

36,7

TR

64,2

ZA

58,8

ZW

19,7

ZZ

41,9

0805 20 10

MA

54,1

ZZ

54,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

107,2

JM

138,2

TR

67,3

ZZ

104,2

0805 50 10

TR

65,9

ZZ

65,9

0808 10 80

BA

78,8

MK

39,0

US

165,4

ZA

199,9

ZZ

120,8

0808 30 90

TR

121,5

US

211,2

ZZ

166,4

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 11.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/17

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2013 m. gruodžio 2 d.

kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjunga turi laikytis Pasaulio prekybos organizacijos Ministrų konferencijoje, dėl moratoriumo dėl elektroninio perdavimo muitų bei moratoriumo dėl nepažeidimo ir situacijos skundų pratęsimo

(2013/728/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | moratoriumas dėl elektroninio perdavimo muitų (e. prekybos moratoriumas), nustatantis, kad Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) narės turi toliau taikyti esamą praktiką netaikyti muitų elektroniniam perdavimui, buvo priimtas kaip deklaracija 1998 m. Pasaulio prekybos organizacijos Ministrų konferencijoje; |
| --- | --- |

(1)

moratoriumas dėl elektroninio perdavimo muitų (e. prekybos moratoriumas), nustatantis, kad Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) narės turi toliau taikyti esamą praktiką netaikyti muitų elektroniniam perdavimui, buvo priimtas kaip deklaracija 1998 m. Pasaulio prekybos organizacijos Ministrų konferencijoje;

| (2) | moratoriumas iki šiol priimamas PPO ministrų konferencijos sprendimu, kuris nuo 1998 m. kas dvejus metus atnaujinamas. Paskutinį kartą PPO ministrų konferencijoje moratoriumas buvo pratęstas 2011 m. gruodžio mėn. – iki 2013 m.; |
| --- | --- |

(2)

moratoriumas iki šiol priimamas PPO ministrų konferencijos sprendimu, kuris nuo 1998 m. kas dvejus metus atnaujinamas. Paskutinį kartą PPO ministrų konferencijoje moratoriumas buvo pratęstas 2011 m. gruodžio mėn. – iki 2013 m.;

| (3) | iki šiol nebuvo galima pasiekti konsensuso dėl nepažeidimo ir situacijos skundų pagal TRIPS susitarimą uždraudimo arba leidimo. 2005 m. PPO ministrų konferencijoje Honkonge priimtoje deklaracijoje teigiama: „Mes pripažįstame darbą, kurį atliko Intelektinės nuosavybės teisių, susijusių su prekyba, taryba pagal Dohos sprendimo dėl su įgyvendinimu susijusių klausimų ir problemų 11.1 punktą bei Bendrosios tarybos 2004 m. rugpjūčio 1 d. priimto sprendimo 1.h punktą, ir raginame ją toliau tęsti skundų, numatytų 1994 m. GATT XXIII straipsnio 1 dalies b ir c punktuose, apimties bei teikimo sąlygų nagrinėjimą, bei pateikti savo rekomendacijas sekančioje mūsų sesijoje. Susitarta, kad iki tol narės neinicijuos tokių skundų pagal TRIPS susitarimą.“; |
| --- | --- |

(3)

iki šiol nebuvo galima pasiekti konsensuso dėl nepažeidimo ir situacijos skundų pagal TRIPS susitarimą uždraudimo arba leidimo. 2005 m. PPO ministrų konferencijoje Honkonge priimtoje deklaracijoje teigiama: „Mes pripažįstame darbą, kurį atliko Intelektinės nuosavybės teisių, susijusių su prekyba, taryba pagal Dohos sprendimo dėl su įgyvendinimu susijusių klausimų ir problemų 11.1 punktą bei Bendrosios tarybos 2004 m. rugpjūčio 1 d. priimto sprendimo 1.h punktą, ir raginame ją toliau tęsti skundų, numatytų 1994 m. GATT XXIII straipsnio 1 dalies b ir c punktuose, apimties bei teikimo sąlygų nagrinėjimą, bei pateikti savo rekomendacijas sekančioje mūsų sesijoje. Susitarta, kad iki tol narės neinicijuos tokių skundų pagal TRIPS susitarimą.“;

| (4) | moratoriumas dėl nepažeidimo ir situacijos skundų iki šiol buvo pratęsiamas PPO ministrų konferencijos sprendimu pagal Intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba, tarybos rekomendaciją; |
| --- | --- |

(4)

moratoriumas dėl nepažeidimo ir situacijos skundų iki šiol buvo pratęsiamas PPO ministrų konferencijos sprendimu pagal Intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba, tarybos rekomendaciją;

| (5) | Sąjungai naudinga pritarti e. prekybos moratoriumo bei moratoriumo dėl nepažeidimo ir situacijos skundų pratęsimui; |
| --- | --- |

(5)

Sąjungai naudinga pritarti e. prekybos moratoriumo bei moratoriumo dėl nepažeidimo ir situacijos skundų pratęsimui;

| (6) | todėl tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjunga turėtų laikytis PPO ministrų konferencijoje dėl moratoriumo dėl elektroninio perdavimo muitų bei moratoriumo dėl nepažeidimo ir situacijos skundų pratęsimo, |
| --- | --- |

(6)

todėl tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjunga turėtų laikytis PPO ministrų konferencijoje dėl moratoriumo dėl elektroninio perdavimo muitų bei moratoriumo dėl nepažeidimo ir situacijos skundų pratęsimo,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sąjungos pozicija Pasaulio prekybos organizacijos Ministrų konferencijoje yra pritarti moratoriumo dėl elektroninio perdavimo muitų (e. prekybos moratoriumas) bei moratoriumo dėl nepažeidimo ir situacijos skundų pratęsimui iki sekančios PPO ministrų konferencijos, kaip išdėstyta šiuose PPO sprendimų projektuose:

| — | TRIPS nepažeidimo ir situacijos skundai [...] |
| --- | --- |

—

TRIPS nepažeidimo ir situacijos skundai [...]

| — | e. prekyba [...]. |
| --- | --- |

—

e. prekyba [...].

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 2 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

E. GUSTAS

---

| 11.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/18

---

TARYBOS SPRENDIMAS 2013/729/BUSP

2013 m. gruodžio 9 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/34/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės misijos siekiant prisidėti prie Malio ginkluotųjų pajėgų mokymo (EUTM Mali)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 42 straipsnio 4 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2013 m. sausio 17 d. Taryba priėmė Sprendimą 2013/34/BUSP (1), kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos karinė misija siekiant prisidėti prie Malio ginkluotųjų pajėgų mokymo (EUTM Mali); |
| --- | --- |

(1)

2013 m. sausio 17 d. Taryba priėmė Sprendimą 2013/34/BUSP (1), kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos karinė misija siekiant prisidėti prie Malio ginkluotųjų pajėgų mokymo (EUTM Mali);

| (2) | 2013 m. vasario 18 d. Taryba priėmė Sprendimą 2013/87/BUSP (2) dėl EUTM Mali pradėjimo; |
| --- | --- |

(2)

2013 m. vasario 18 d. Taryba priėmė Sprendimą 2013/87/BUSP (2) dėl EUTM Mali pradėjimo;

| (3) | EUTM Mali turėtų būti įsteigta projektų grupė projektams, kuriais remiami jos tikslai, valdyti; |
| --- | --- |

(3)

EUTM Mali turėtų būti įsteigta projektų grupė projektams, kuriais remiami jos tikslai, valdyti;

| (4) | Sprendimas 2013/34/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(4)

Sprendimas 2013/34/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendime 2013/34/BUSP įrašomas šis straipsnis:

„3a straipsnis

Projektų grupė

1.   EUTM Mali yra projektų grupė projektams nustatyti ir įgyvendinti. Misija prireikus atitinkamai koordinuoja valstybių narių ir trečiųjų valstybių pagal jų įgaliojimus įgyvendinamus projektus su misijos įgaliojimais susijusiose srityse, kuriais remiami jos tikslai, sudaro palankesnes sąlygas tų projektų įgyvendinimui ir teikia su jais susijusias konsultacijas.

2.   Atsižvelgiant į 3 dalį, ES misijos vadas yra įgaliotas naudoti valstybių narių arba trečiųjų valstybių finansinius įnašus projektams, kurie nustatyti kaip nuosekliai papildantys kitus EUTM Mali veiksmus, įgyvendinti. Tokiu atveju ES misijos vadas sudaro susitarimą su tomis valstybėmis, kuriame visų pirma nustatomos konkrečios procedūros, taikomos nagrinėjant trečiųjų šalių skundus dėl žalos, padarytos dėl ES misijos vado veiksmų arba neveikimo naudojant lėšas, kurias skyrė tos valstybės.

Prisidedančios valstybės jokiomis aplinkybėmis negali Sąjungos ar vyriausiojo įgaliotinio laikyti atsakingais už ES misijos vado veiksmus ar neveikimą naudojant iš tų valstybių gautas lėšas.

3.   PSK susitaria dėl trečiųjų valstybių finansinio įnašo, skirto projektų grupei, priėmimo.“.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. PABEDINSKIENĖ

---

(1)  OL L 14, 2013 1 18, p. 19.

1

(2)  2013 m. vasario 18 d. Tarybos sprendimas 2013/87/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės misijos siekiant prisidėti prie Malio ginkluotųjų pajėgų mokymo (EUTM Mali) pradėjimo (OL L 46, 2013 2 19, p. 27).

2

---

| 11.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/19

---

TARYBOS SPRENDIMAS 2013/730/BUSP

2013 m. gruodžio 9 d.

dėl paramos SEESAC nusiginklavimo ir ginklų kontrolės veiklai Pietryčių Europoje pagal ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų (ŠLG) bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba jais strategiją

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač jos 26 straipsnio 2 dalį ir 31 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2003 m. gruodžio 13 d. Europos Vadovų Taryba priėmė Europos saugumo strategiją, kurioje nustatyti penki pagrindiniai uždaviniai, kuriuos turi spręsti Sąjunga: terorizmas, masinio naikinimo ginklų platinimas, regioniniai konfliktai, valstybių nefunkcionavimas ir organizuotas nusikalstamumas. Sprendžiant keturis iš šių penkių uždavinių pagrindinė spręstina problema yra susijusi su įprastinių ginklų, įskaitant šaulių ir lengvuosius ginklus (toliau – ŠLG), neteisėtos gamybos, perdavimo bei platinimo ir jų perteklinio kaupimo bei nekontroliuojamo plitimo padariniais. Dėl neteisėtų ginklų didėja nesaugumas Pietryčių Europoje, kaimyniniuose regionuose ir daugelyje kitų pasaulio vietų, dėl jų aštrėja konfliktai, kenkiama taikos kūrimui pasibaigus konfliktui ir taip keliama rimta grėsmė taikai ir saugumui; |
| --- | --- |

(1)

2003 m. gruodžio 13 d. Europos Vadovų Taryba priėmė Europos saugumo strategiją, kurioje nustatyti penki pagrindiniai uždaviniai, kuriuos turi spręsti Sąjunga: terorizmas, masinio naikinimo ginklų platinimas, regioniniai konfliktai, valstybių nefunkcionavimas ir organizuotas nusikalstamumas. Sprendžiant keturis iš šių penkių uždavinių pagrindinė spręstina problema yra susijusi su įprastinių ginklų, įskaitant šaulių ir lengvuosius ginklus (toliau – ŠLG), neteisėtos gamybos, perdavimo bei platinimo ir jų perteklinio kaupimo bei nekontroliuojamo plitimo padariniais. Dėl neteisėtų ginklų didėja nesaugumas Pietryčių Europoje, kaimyniniuose regionuose ir daugelyje kitų pasaulio vietų, dėl jų aštrėja konfliktai, kenkiama taikos kūrimui pasibaigus konfliktui ir taip keliama rimta grėsmė taikai ir saugumui;

| (2) | 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su neteisėtu ŠLG bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba jais strategiją (toliau – Strategija), kurioje nustatytos Sąjungos veiksmų ŠLG srityje gairės. Pagal Strategiją Balkanai ir Pietryčių Europa yra regionai, kuriuose sukaupta pernelyg daug ŠLG ir kuriuose jie yra platinami. Joje teigiama, kad Sąjunga pirmiausia skirs dėmesį Vidurio ir Rytų Europai, ir pabrėžiama, konkrečiai nurodant Balkanus, kad veiksminga jos įgyvendinimo priemonė bus parama veiksmingam daugiašalių santykių palaikymui ir atitinkamoms regioninėms iniciatyvoms. Strategija taip pat skatinamas poreikis dalyvauti mažinant ŠLG atsargų perteklių, likusį Rytų Europoje nuo Šaltojo karo laikų; |
| --- | --- |

(2)

2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su neteisėtu ŠLG bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba jais strategiją (toliau – Strategija), kurioje nustatytos Sąjungos veiksmų ŠLG srityje gairės. Pagal Strategiją Balkanai ir Pietryčių Europa yra regionai, kuriuose sukaupta pernelyg daug ŠLG ir kuriuose jie yra platinami. Joje teigiama, kad Sąjunga pirmiausia skirs dėmesį Vidurio ir Rytų Europai, ir pabrėžiama, konkrečiai nurodant Balkanus, kad veiksminga jos įgyvendinimo priemonė bus parama veiksmingam daugiašalių santykių palaikymui ir atitinkamoms regioninėms iniciatyvoms. Strategija taip pat skatinamas poreikis dalyvauti mažinant ŠLG atsargų perteklių, likusį Rytų Europoje nuo Šaltojo karo laikų;

| (3) | 2012 m. įvykusioje antrojoje 2001 m. liepos 20 d. priimtos JT veiksmų programos dėl neteisėtos prekybos ŠLG prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo visais aspektais (toliau – JT veiksmų programa) peržiūros konferencijoje visos JT valstybės narės dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą užkirsti kelią neteisėtai prekybai ŠLG ir pritarė tam, kad būtų tvirtinamos priemonės toliau stiprinti regioninių ir subregioninių organizacijų veiksmingą vaidmenį, kurį jos gali atlikti įgyvendinant JT veiksmų programą ir Tarptautinį dokumentą, įgalinantį valstybes laiku ir patikimai identifikuoti ir susekti neteisėtus ŠLG (toliau – Tarptautinio sekimo dokumentas); |
| --- | --- |

(3)

2012 m. įvykusioje antrojoje 2001 m. liepos 20 d. priimtos JT veiksmų programos dėl neteisėtos prekybos ŠLG prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo visais aspektais (toliau – JT veiksmų programa) peržiūros konferencijoje visos JT valstybės narės dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą užkirsti kelią neteisėtai prekybai ŠLG ir pritarė tam, kad būtų tvirtinamos priemonės toliau stiprinti regioninių ir subregioninių organizacijų veiksmingą vaidmenį, kurį jos gali atlikti įgyvendinant JT veiksmų programą ir Tarptautinį dokumentą, įgalinantį valstybes laiku ir patikimai identifikuoti ir susekti neteisėtus ŠLG (toliau – Tarptautinio sekimo dokumentas);

| (4) | 2002 m. Belgrade įkurtas ir pagal bendrus Jungtinių Tautų vystymosi programos (toliau – JTVP) bei Regioninio bendradarbiavimo tarybos (Pietryčių Europos stabilumo pakto įgaliojimų perėmėja) įgaliojimus veikiantis Pietryčių ir Rytų Europos ŠLG kontrolės tarpininkavimo mechanizmas (toliau – SEESAC) padeda nacionaliniams ir regioniniams suinteresuotiesiems subjektams kontroliuoti ir mažinti ŠLG bei šaudmenų plitimą ir netinkamą naudojimą ir taip prisideda prie stabilumo, saugumo ir vystymosi Pietryčių ir Rytų Europoje didinimo. SEESAC itin daug dėmesio skiria regioninių projektų, kuriais sprendžiama tarpvalstybinių ginklų srautų problema, rengimui; |
| --- | --- |

(4)

2002 m. Belgrade įkurtas ir pagal bendrus Jungtinių Tautų vystymosi programos (toliau – JTVP) bei Regioninio bendradarbiavimo tarybos (Pietryčių Europos stabilumo pakto įgaliojimų perėmėja) įgaliojimus veikiantis Pietryčių ir Rytų Europos ŠLG kontrolės tarpininkavimo mechanizmas (toliau – SEESAC) padeda nacionaliniams ir regioniniams suinteresuotiesiems subjektams kontroliuoti ir mažinti ŠLG bei šaudmenų plitimą ir netinkamą naudojimą ir taip prisideda prie stabilumo, saugumo ir vystymosi Pietryčių ir Rytų Europoje didinimo. SEESAC itin daug dėmesio skiria regioninių projektų, kuriais sprendžiama tarpvalstybinių ginklų srautų problema, rengimui;

| (5) | Sąjunga anksčiau parėmė SEESAC veiklą Tarybos sprendimu 2002/842/BUSP, kuris pratęstas ir iš dalies pakeistas Tarybos sprendimais 2003/807/BUSP (1) bei 2004/791/BUSP (2). Pastaruoju metu Sąjunga parėmė SEESAC ginklų kontrolės veiklą Tarybos sprendimu 2010/179/BUSP (3); |
| --- | --- |

(5)

Sąjunga anksčiau parėmė SEESAC veiklą Tarybos sprendimu 2002/842/BUSP, kuris pratęstas ir iš dalies pakeistas Tarybos sprendimais 2003/807/BUSP (1) bei 2004/791/BUSP (2). Pastaruoju metu Sąjunga parėmė SEESAC ginklų kontrolės veiklą Tarybos sprendimu 2010/179/BUSP (3);

| (6) | Sąjunga nori finansuoti kitą SEESAC projektą – neteisėto ŠLG bei jų šaudmenų plitimo ir prekybos jais Pietryčių Europoje grėsmės mažinimo projektą, kad toliau prisidėtų prie neteisėtos prekybos ŠLG bei jų šaudmenimis rizikos mažinimo siekiant pirmiau nurodytų tikslų, |
| --- | --- |

(6)

Sąjunga nori finansuoti kitą SEESAC projektą – neteisėto ŠLG bei jų šaudmenų plitimo ir prekybos jais Pietryčių Europoje grėsmės mažinimo projektą, kad toliau prisidėtų prie neteisėtos prekybos ŠLG bei jų šaudmenimis rizikos mažinimo siekiant pirmiau nurodytų tikslų,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Siekiant įgyvendinti ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų (ŠLG) bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba jais strategiją ir remti taiką bei saugumą, pagal Neteisėto ŠLG bei jų šaudmenų plitimo ir prekybos jais Pietryčių Europoje grėsmės mažinimo projektą vykdoma veikla, kurią remia Sąjunga, siekiama šių konkrečių tikslų:

| — | didinti ŠLG bei jų šaudmenų atsargų Pietryčių Europoje saugumą, |
| --- | --- |

—

didinti ŠLG bei jų šaudmenų atsargų Pietryčių Europoje saugumą,

| — | mažinti esamas ŠLG bei jų šaudmenų atsargas Pietryčių Europoje jas naikinant, |
| --- | --- |

—

mažinti esamas ŠLG bei jų šaudmenų atsargas Pietryčių Europoje jas naikinant,

| — | gerinti ženklinimą ir atsekamumą užtikrinant paramą sukuriant ar gerinant esamas elektronines ginklų registravimo ir apskaitos tvarkymo sistemas Pietryčių Europoje, |
| --- | --- |

—

gerinti ženklinimą ir atsekamumą užtikrinant paramą sukuriant ar gerinant esamas elektronines ginklų registravimo ir apskaitos tvarkymo sistemas Pietryčių Europoje,

| — | didinti ŠLG bei jų šaudmenų kontrolę skatinant keitimąsi žiniomis, informacija bei informuotumo didinimą ir sudarant palankesnes sąlygas šių rūšių veiklai vykdant glaudesnį regioninį bendradarbiavimą Pietryčių Europoje, |
| --- | --- |

—

didinti ŠLG bei jų šaudmenų kontrolę skatinant keitimąsi žiniomis, informacija bei informuotumo didinimą ir sudarant palankesnes sąlygas šių rūšių veiklai vykdant glaudesnį regioninį bendradarbiavimą Pietryčių Europoje,

| — | remti neteisėtų ŠLG, sprogstamųjų užtaisų, sviedinių ir susijusių šaudmenų, kuriuos turi Pietryčių Europos šalių gyventojai, rinkimą. |
| --- | --- |

—

remti neteisėtų ŠLG, sprogstamųjų užtaisų, sviedinių ir susijusių šaudmenų, kuriuos turi Pietryčių Europos šalių gyventojai, rinkimą.

Sąjunga finansuoja projektą, kurio išsamus aprašymas išdėstytas priede.

2 straipsnis

1.   Už šio sprendimo įgyvendinimą yra atsakingas Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis).

2.   1 straipsnyje nurodyto projekto techninį įgyvendinimą atlieka SEESAC.

3.   SEESAC atlieka savo užduotis vyriausiojo įgaliotinio atsakomybe. Šiuo tikslu vyriausiasis įgaliotinis ir JTVP, kuri veikia SEESAC vardu, sudaro reikiamus susitarimus.

3 straipsnis

1.   1 straipsnyje nurodytam Sąjungos finansuojamam projektui įgyvendinti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 5 127 650 EUR. Bendra biudžeto sąmata visai programai yra 14 335 403 EUR. Programą bendrai finansuoja Sąjunga, Norvegijos Karalystės užsienio reikalų ministerija ir šalis naudos gavėja.

2.   Iš 1 dalyje nustatytos orientacinės sumos finansuojamos išlaidos tvarkomos laikantis Sąjungos biudžetui taikomų procedūrų ir taisyklių.

3.   Komisija prižiūri, kad 1 dalyje nurodytos išlaidos būtų tinkamai valdomos. Tuo tikslu Komisija ir JTVP, kuri veikia SEESAC vardu, sudaro reikiamą susitarimą. Susitarime numatoma, kad SEESAC turi užtikrinti Sąjungos įnašo matomumą, proporcingą jo dydžiui.

4.   Komisija stengiasi kuo greičiau sudaryti 3 dalyje nurodytą susitarimą įsigaliojus šiam sprendimui. Ji informuoja Tarybą apie sunkumus, kurie kyla to proceso metu, ir praneša susitarimo sudarymo datą.

4 straipsnis

1.   Vyriausiasis įgaliotinis praneša Tarybai apie šio sprendimo įgyvendinimą kas ketvirtį teikdamas reguliarias ataskaitas, kurias parengia SEESAC. Tos ataskaitos yra Tarybos atliekamo įvertinimo pagrindas.

2.   Komisija teikia ataskaitas, susijusias su 1 straipsnyje nurodyto projekto finansiniais aspektais.

5 straipsnis

1.   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

2.   Šis sprendimas nustoja galioti praėjus 36 mėnesiams nuo 3 straipsnio 3 dalyje nurodyto susitarimo sudarymo dienos. Tačiau jis netenka galios praėjus šešiems mėnesiams nuo jo įsigaliojimo dienos, jei per tą laikotarpį susitarimas nesudaromas.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

A. PABEDINSKIENĖ

---

(1)  2003 m. lapkričio 17 d. Tarybos sprendimas 2003/807/BUSP, iš dalies keičiantis Sprendimą 2002/842/BUSP dėl Bendrųjų veiksmų 2002/589/BUSP įgyvendinimo siekiant, kad Europos Sąjunga prisidėtų prie kovos su mažų ginklų ir lengvosios ginkluotės destabilizuojančiu kaupimu ir plitimu pietryčių Europoje, ir pratęsiantis jo taikymą (OL L 302, 2003 11 20, p. 39).

1

(2)  2004 m. lapkričio 22 d. Tarybos sprendimas 2004/791/BUSP, pratęsiantis ir iš dalies keičiantis Sprendimą 2002/842/BUSP dėl Bendrųjų veiksmų 2002/589/BUSP įgyvendinimo siekiant, kad Europos Sąjunga prisidėtų prie kovos su šaulių ir lengvųjų ginklų destabilizuojančiu kaupimu ir plitimu pietryčių Europoje (OL L 348, 2004 11 24, p. 46).

2

(3)  2010 m. kovo 11 d. Tarybos sprendimas 2010/179/BUSP dėl paramos SEESAC ginklų kontrolės veiklai Vakarų Balkanuose pagal ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba jais strategiją (OL L 80, 2010 3 26, p. 48).

3

---

PRIEDAS

Europos Sąjungos įnašas į SEESAC neteisėto ŠLG bei jų šaudmenų plitimo ir prekybos jais Pietryčių Europoje grėsmės mažinimo projektą

1.   Įvadas ir tikslai

Dėl istorinių priežasčių, lėmusių, kad Pietryčių Europoje yra sukauptos itin didelės ŠLG bei jų šaudmenų atsargos, taip pat dėl to, kad nepakanka saugių saugyklų ir vis dar trūksta pakankamų pajėgumų užtikrinti visapusišką saugyklų saugumą, šio regiono šalys kelia itin didelį susirūpinimą ir yra tapusios didele Europos Sąjungos kovos su neteisėtu ŠLG bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba jais strategijos problema. Todėl toliau teikiama Sąjungos parama kovojant su grėsme, kuri kyla dėl ŠLG plitimo ir neteisėtos prekybos jais Pietryčių Europoje ir iš Pietryčių Europos, yra itin svarbi Sąjungos pastangų siekiant ES ŠLG strategijos tikslų dalis.

Bendras projekto tikslas – puoselėti tarptautinę taiką ir saugumą teikiant nuolatinę paramą veiksmams, kuriais mažinama grėsmė, kylanti dėl plačiai paplitusio ŠLG bei jų šaudmenų kaupimo ir neteisėtos prekybos jais Pietryčių Europoje. Konkrečiai įgyvendinant projektą bus mažinamas ŠLG bei jų šaudmenų pertekliaus prieinamumas, didinamas saugyklų saugumas, gerinamas ginklų atsekamumas pasitelkiant patobulintą registravimą ir ženklinimą, taip pat sudaroma daugiau galimybių perduoti informaciją bei žinias ir didinti informuotumą apie grėsmę, kylančią dėl ŠLG. Be to, programa bus prisidedama prie stabilumo Pietryčių Europoje užtikrinimo vykdant Regioninio bendradarbiavimo tarybos (RBT) veiklą.

Šiuo tolesniu projektu, kuris vykdomas remiantis visų pirma sėkmingo Tarybos sprendimo 2010/179/BUSP įgyvendinimo rezultatais ir atsižvelgiant į ES ŠLG strategiją, siekiama labiau sustiprinti nacionalines kontrolės sistemas ir toliau skatinti daugiašalių santykių palaikymą sukuriant regioninius kovos su ŠLG bei jų šaudmenų tiekimu ir destabilizuojančiu plitimu mechanizmus. Be to, siekiant užtikrinti visapusiškesnę regioninę dimensiją, šis tolesnis projektas vykdant regioninius ŠLG kontrolės procesus apims ir Moldovos Respubliką bei Kosovą (1), kad būtų užtikrintas išties visaapimantis regioninis požiūris, kurio laikantis būtų garantuotas ilgalaikis poveikis ir tvarumas.

2.   Įgyvendinimo agentūros atranka ir veiksmų bei kitų atitinkamų finansavimo iniciatyvų koordinavimas

SEESAC yra Jungtinių Tautų vystymosi programos ir Regioninio bendradarbiavimo tarybos (toliau – RBT; Pietryčių Europos stabilumo pakto įgaliojimų perėmėja) bendra iniciatyva, kuri yra pagrindinis su ŠLG susijusios veiklos Pietryčių Europoje subjektas. Atlikdamas Pietryčių Europos kovos su šaulių ir lengvųjų ginklų (ŠLG) platinimu regioninio įgyvendinimo plano vykdomosios institucijos funkciją SEESAC daugiau kaip 11 metų bendradarbiauja su Pietryčių Europos nacionaliniais suinteresuotaisiais subjektais, kad įgyvendintų visaapimantį požiūrį į ŠLG kontrolę, ir vykdo įvairią veiklą, kaip antai: informuotumo didinimo ir ŠLG rinkimo kampanijos, atsargų valdymas, pertekliaus mažinimas, ženklinimo ir atsekamumo pajėgumų gerinimas, taip pat griežtesnė ginklų eksporto kontrolė. Tokiu būdu, įgyvendindamas daug suinteresuotųjų subjektų apimančias regionines intervencijas bendrame regiono šalių politiniame ir ekonominiame kontekste, užtikrindamas nacionalinę bei regioninę atsakomybę ir savo veiksmų ilgalaikį tvarumą ir tapdamas svarbiausia regionine institucija ŠLG kontrolės srityje, SEESAC įgijo išskirtinę kompetenciją ir patirtį.

SEESAC palaiko aktyvius dvišalius ir daugiašalius ryšius su visais susijusiais subjektais ir organizacijomis. SEESAC taip pat yra Pietryčių Europos regioninės ŠLG iniciatyvinė grupės (RSG) sekretoriatas. Be to, SEESAC yra Regioninio požiūrio į atsargų mažinimo iniciatyvos iniciatyvinio komiteto (RASR) narys ir yra anksčiau šiam komitetui pirmininkavęs. SEESAC reguliariai kviečiamas dalyvauti visuose atitinkamuose regioniniuose forumuose, pavyzdžiui, ES ir Vakarų Balkanų šalių teisingumo ir vidaus reikalų ministrų metiniuose susitikimuose, NATO struktūrinio pasikeitimo informacija apie ŠLG procese, Pietryčių Europos gynybos ministrų bendradarbiavimo (SEDM) procese. SEESAC yra užmezgęs platų formalių ir neformalių partnerysčių su tokiomis organizacijomis kaip Regioninis ginklų kontrolės patikros ir įgyvendinimo pagalbos centras (RACVIAC) – Bendradarbiavimo saugumo srityje centras, ESBO Bendradarbiavimo saugumo srityje forumas (BSF) tinklą. Pasitelkiant Su šaulių ginklais susijusių veiksmų koordinavimo (CASA) projektą ir kitus mechanizmus vyksta reguliarūs veiksmų koordinavimo susitikimai su kitomis JT agentūromis, pavyzdžiui, JT narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuru bei JT nusiginklavimo reikalų biuru. Taigi SEESAC yra tapęs įvairių su saugumo sektoriaus reforma susijusių klausimų sprendimo regioniniu centru, itin daug dėmesio skiriančiu ŠLG kontrolei ir atsargų valdymui. Įsikūręs Belgrade, SEESAC šiuo metu veikia visoje Pietryčių Europoje – Albanijoje, Bosnijoje ir Hercegovinoje, Kroatijoje, Moldovos Respublikoje, Juodkalnijoje, Serbijoje ir buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje. Regioninę atsakomybę užtikrina RBT bei regioninė ŠLG iniciatyvinė grupė, kuriose visų Pietryčių Europos valstybių atstovai teikia strategines konsultacijas, iniciatyvas ir prašymus, susijusius su SEESAC veikla.

Tai, kad bendrų problemų sprendimas pasitelkiant regionines iniciatyvas yra naudingas Pietryčių Europoje pasitvirtino ne tik dėl itin svarbaus keitimosi informacija ir bendrai spendžiant problemas įžiebtos sveikos regioninės konkurencijos skatinimo, bet ir dėl to, kad tuo padedama pasiekti nuoseklių ir lengvai pamatuojamų rezultatų pasitelkiant visaapimantį įgyvendinimo būdą. SEESAC dalyvaujant visuose atitinkamuose regioniniuose procesuose ir iniciatyvose (pavyzdžiui, SEDM, RASR, RACVIAC) užtikrinama, kad būtų laiku ir atvirai keičiamasi informacija, išsamiai informuojama apie padėtį ir numatomos perspektyvos siekiant garantuoti, kad įgyvendinimo metu nebūtų dubliuojama veikla ir jis atitiktų dabartinius vyriausybių ir regionų poreikius, taip pat atsirandančias tendencijas.

SEESAC visą savo veiklą grindžia surinktais baziniais duomenimis, prieš imdamasis veiksmų užsitikrina nacionalinių suinteresuotųjų subjektų pritarimą bei politinę paramą. SEESAC yra pasiekęs labai gerų ankstesnių ES finansuotų projektų numatytos veiklos įgyvendinimo rezultatų; tvarūs projektų rezultatai pasiekti užtikrinant bei skatinant projektų ir veiklos nacionalinę atsakomybę, propaguojant veiksmų koordinavimą regioniniu lygiu, dalijimąsi patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais, taip pat mokslinius tyrimus regioniniu lygiu. ŠLG srities ekspertinės žinios ir gilus regiono reikalų išmanymas bei atitinkamų suinteresuotųjų subjektų pažinimas įtvirtina SEESAC kaip tinkamiausią šių konkrečių veiksmų įgyvendinimo partnerį.

Projektu taip pat papildoma analogiška SEESAC ginklų perdavimo kontrolės iniciatyva, kuria siekiama padidinti prekybos ginklais kontrolės pajėgumus užtikrinant didesnį skaidrumą ir vykdant aktyvesnį regioninį bendradarbiavimą (2). Be to, kalbant konkrečiai apie Bosniją ir Hercegoviną, projektu papildomi kiti du projektai, t. y.:

| — | EXPLODE projektas, finansuojamas ES stabilumo priemonės trumpalaikio komponento lėšomis ir įgyvendinamas JTVP biuro Sarajeve (partnerystė su ESBO misija Bosnijoje ir Hercegovinoje); jis skirtas užtikrinti Bosnijos ir Hercegovinos gyventojų saugumą mažinant nestabilias šaudmenų atsargas ir didinant saugyklų saugumą, |
| --- | --- |

—

EXPLODE projektas, finansuojamas ES stabilumo priemonės trumpalaikio komponento lėšomis ir įgyvendinamas JTVP biuro Sarajeve (partnerystė su ESBO misija Bosnijoje ir Hercegovinoje); jis skirtas užtikrinti Bosnijos ir Hercegovinos gyventojų saugumą mažinant nestabilias šaudmenų atsargas ir didinant saugyklų saugumą,

| — | SECUP BiH projektas, skirtas didinti šaudmenų ir ginklų saugyklų saugumą, kurį kartu įgyvendina ESBO misija Bosnijoje ir Hercegovinoje ir Bosnijos ir Hercegovinos gynybos ministerija su EUFOR, kurios teikia technines ekspertų konsultacijas ir stebi, kaip įgyvendinami projekto saugos ir saugumo aspektai; SEESAC palaikys reguliarius ryšius su EUFOR ALTHEA, ESBO misija Bosnijoje ir Hercegovinoje ir JTVP biuru Sarajeve, kad būtų užtikrintas nuolatinis veiksmų ir šių projektų, taip pat tarptautinės bendruomenės dedamų pastangų išspręsti Bosnijos ir Hercegovinos gynybos ministerijos turimų įprastinių šaudmenų atsargų pertekliaus klausimą koordinavimas ir papildomumas, atsižvelgiant į galimus ateities planus surengti neteisėtų įprastinių ginklų surinkimo Bosnijoje ir Hercegovinoje kampaniją. |
| --- | --- |

—

SECUP BiH projektas, skirtas didinti šaudmenų ir ginklų saugyklų saugumą, kurį kartu įgyvendina ESBO misija Bosnijoje ir Hercegovinoje ir Bosnijos ir Hercegovinos gynybos ministerija su EUFOR, kurios teikia technines ekspertų konsultacijas ir stebi, kaip įgyvendinami projekto saugos ir saugumo aspektai; SEESAC palaikys reguliarius ryšius su EUFOR ALTHEA, ESBO misija Bosnijoje ir Hercegovinoje ir JTVP biuru Sarajeve, kad būtų užtikrintas nuolatinis veiksmų ir šių projektų, taip pat tarptautinės bendruomenės dedamų pastangų išspręsti Bosnijos ir Hercegovinos gynybos ministerijos turimų įprastinių šaudmenų atsargų pertekliaus klausimą koordinavimas ir papildomumas, atsižvelgiant į galimus ateities planus surengti neteisėtų įprastinių ginklų surinkimo Bosnijoje ir Hercegovinoje kampaniją.

Kalbant apie kitas šalis, kurias apima šis projektas, SEESAC dirbs derindamas veiksmus su šiais tarptautinės pagalbos projektais:

| — | Juodkalnijoje MONDEM projektas, kuris vykdomas pagal JT vystymo programą (partnerystė su ESBO), skirtas tam, kad būtų mažinamas ginklų platinimo pavojus plėtojant saugaus ir patikimo įprastinių šaudmenų saugojimo infrastruktūrą ir valdymo sistemas, mažinamas sprogimų pavojus bendruomenėms imantis aplinkai nekenksmingų demilitarizavimo veiksmų, naikinamos toksinės pavojingos atliekos (skystas raketų kuras) ir remiama gynybos srities reforma sunaikinant Juodkalnijos gynybos ministerijos nurodytą ribotą sunkiųjų ginklų sistemų kiekį. |
| --- | --- |

—

Juodkalnijoje MONDEM projektas, kuris vykdomas pagal JT vystymo programą (partnerystė su ESBO), skirtas tam, kad būtų mažinamas ginklų platinimo pavojus plėtojant saugaus ir patikimo įprastinių šaudmenų saugojimo infrastruktūrą ir valdymo sistemas, mažinamas sprogimų pavojus bendruomenėms imantis aplinkai nekenksmingų demilitarizavimo veiksmų, naikinamos toksinės pavojingos atliekos (skystas raketų kuras) ir remiama gynybos srities reforma sunaikinant Juodkalnijos gynybos ministerijos nurodytą ribotą sunkiųjų ginklų sistemų kiekį.

| — | Kosove (1) KOSSAC projektas, iš pradžių skirtas ginkluotam smurtui Kosove (1) mažinti ir bendruomenės saugumui didinti, laikui bėgant tapo visapusišku ginkluoto smurto prevencijos projektu, kuriuo itin daug dėmesio skiriama saugumo sektoriaus reformai ir gebėjimų stiprinimui. |
| --- | --- |

—

Kosove (1) KOSSAC projektas, iš pradžių skirtas ginkluotam smurtui Kosove (1) mažinti ir bendruomenės saugumui didinti, laikui bėgant tapo visapusišku ginkluoto smurto prevencijos projektu, kuriuo itin daug dėmesio skiriama saugumo sektoriaus reformai ir gebėjimų stiprinimui.

| — | Serbijoje CASM projektas, finansuojamas JTVP ir ESBO, skirtas didinti iš anksto nustatytų įprastinių šaudmenų saugyklų saugą bei saugumą ir naikinti šaudmenų perteklių, apie kurį pranešta. |
| --- | --- |

—

Serbijoje CASM projektas, finansuojamas JTVP ir ESBO, skirtas didinti iš anksto nustatytų įprastinių šaudmenų saugyklų saugą bei saugumą ir naikinti šaudmenų perteklių, apie kurį pranešta.

SEESAC taip pat palaiko reguliarius ryšius su ESBO, NATO ir organizacija „Norwegian People's Aid“, taip pat kitais atitinkamais subjektais siekiant užtikrinti veiksmų papildomumą, veiksmų terminus ir išteklių naudojimo ekonominį efektyvumą.

3.   Projekto aprašymas

Įgyvendinus projektą dėl kovos su ŠLG bei jų šaudmenų plitimu ir neteisėta prekyba jais bus padidintas saugumas ir stabilumas Pietryčių Europoje ir už jos ribų. Projektu bus tiesiogiai prisidėta prie ES saugumo strategijos, ES ŠLG strategijos, JT veiksmų programos, Tarptautinio sekimo dokumento ir JT Protokolo dėl šaunamųjų ginklų įgyvendinimo ir svarbiausia bus suaktyvintas regioninis bendradarbiavimas kovojant su grėsme, kuri kyla dėl ŠLG bei jų šaudmenų plitimo. Konkrečiai projekto rezultatai bus tokie:

| — | didesnis saugumas ir geresnis ŠLG atsargų valdymas patobulinus saugyklas, |
| --- | --- |

—

didesnis saugumas ir geresnis ŠLG atsargų valdymas patobulinus saugyklas,

| — | naikinant sumažintas ŠLG bei jų šaudmenų perteklius ir konfiskuotų ginklų atsargos, |
| --- | --- |

—

naikinant sumažintas ŠLG bei jų šaudmenų perteklius ir konfiskuotų ginklų atsargos,

| — | didesni pajėgumai, susiję su ŠLG ženklinimu, atsekamumu ir apskaitos tvarkymu, |
| --- | --- |

—

didesni pajėgumai, susiję su ŠLG ženklinimu, atsekamumu ir apskaitos tvarkymu,

| — | aktyvesnis regioninis bendradarbiavimas ir keitimasis informacija, |
| --- | --- |

—

aktyvesnis regioninis bendradarbiavimas ir keitimasis informacija,

| — | mažesnis gyventojų turimų neteisėtų ginklų skaičius įgyvendinus informuotumo didinimo ir ginklų surinkimo kampanijas. |
| --- | --- |

—

mažesnis gyventojų turimų neteisėtų ginklų skaičius įgyvendinus informuotumo didinimo ir ginklų surinkimo kampanijas.

Projekto geografinė sritis yra Pietryčių Europa, o tiesioginiai projekto naudos gavėjai yra Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Kosovas (1), Moldovos Respublika, Juodkalnija, Serbija ir buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija.

3.1.   Didesnis atsargų saugumas dėl infrastruktūros tobulinimo ir gebėjimų stiprinimo

Tikslas

Šia veikla bus sumažinta grėsmė, kurią kelia ŠLG bei jų šaudmenų plitimas ir neteisėta prekyba jais, pagerinus įprastinių ginklų bei jų šaudmenų atsargų saugojimo saugumo sąlygas ir atsargų valdymą Bosnijoje ir Hercegovinoje, Kosove (1), Moldovos Respublikoje, Juodkalnijoje, Serbijoje ir buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje.

Aprašas

Sėkmingai įgyvendinus Tarybos sprendimą 2010/179/BUSP ir jo dviejų krypčių požiūrį: 1) padidinti saugyklų saugumą trijose šalyse (3) ir 2) sustiprinti personalo, kuriam pavesta valdyti atsargas, gebėjimus (4), smarkiai pagerėjo saugumo sąlygos ir sumažėjo nepageidaujamo ŠLG bei jų šaudmenų atsargų platinimo pavojus. Remiantis šiais pasiekimais, antrame projekto etape bus toliau didinamas ginklų ir šaudmenų saugyklų saugumas Pietryčių Europoje toliau teikiant konkrečią techninę ir infrastruktūrinę pagalbą, vadovaujantis geriausiais tarptautinės praktikos pavyzdžiais ir standartais. Vykdant projekto veiklą bus teikiama parama Bosnijos ir Hercegovinos, Moldovos Respublikos, Juodkalnijos ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos gynybos ministerijoms, taip pat Serbijos Respublikos, buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Kosovo (1) vidaus reikalų ministerijoms įsigyjant ir įrengiant reikiamą įrangą ginklų ir šaudmenų atsargų saugumui užtikrinti. Be to, prireikus bus apmokytas už atsargų valdymą atsakingas personalas. Vietos, kuriose bus didinamas saugumas, bus atrinktos remiantis prioritetų vertinimu ir jų keliamu pavojumi saugumui.

Konkrečiai projekte numatoma tokia veikla:

| — | Bosnija ir Hercegovina: saugumo padidinimas Gynybos ministerijai priklausančiose šaudmenų ir įprastinių ginklų saugyklose, be kita ko, įrengiant ir (arba) atnaujinant išorės perimetro tvoras ir apšvietimą, perspėjimo apie įsibrovimą sistemas, apsauginę vaizdo stebėjimo sistemą bei telekomunikacijų įrangą, taip papildant JTVP ir ESBO darbą atsargų saugumo srityje, |
| --- | --- |

—

Bosnija ir Hercegovina: saugumo padidinimas Gynybos ministerijai priklausančiose šaudmenų ir įprastinių ginklų saugyklose, be kita ko, įrengiant ir (arba) atnaujinant išorės perimetro tvoras ir apšvietimą, perspėjimo apie įsibrovimą sistemas, apsauginę vaizdo stebėjimo sistemą bei telekomunikacijų įrangą, taip papildant JTVP ir ESBO darbą atsargų saugumo srityje,

| — | Kosovas (1): Policijos departamento valdymo pajėgumų pagerinimas teikiant mokymą ir įvertinant dabartinę padėtį. Vienos mažos ŠLG bei šaudmenų saugyklos atnaujinimas, |
| --- | --- |

—

Kosovas (1): Policijos departamento valdymo pajėgumų pagerinimas teikiant mokymą ir įvertinant dabartinę padėtį. Vienos mažos ŠLG bei šaudmenų saugyklos atnaujinimas,

| — | Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija: Vidaus reikalų ministerijos centrinės saugyklos (Ormano mieste) saugumo padidinimas įgyjant saugumo užtikrinimo įrangą ir įgyvendinant infrastruktūros patobulinimus, įskaitant išorės perimetro tvorų atnaujinimą, apsauginę vaizdo stebėjimo sistemą bei apšvietimą ir naujas apsaugines saugyklų pastatų duris. Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ginkluotųjų pajėgų centrinės saugyklos saugumo padidinimas įgyjant ir įrengiant stebėjimo vaizdo kameromis sistemą, taip pat išorės perimetro ir pastatų saugumo padidinimas suremontuojant tvoras, įrengiant naujus įvažiavimo vartus ir atnaujinant sandėlių apsaugines duris, |
| --- | --- |

—

Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija: Vidaus reikalų ministerijos centrinės saugyklos (Ormano mieste) saugumo padidinimas įgyjant saugumo užtikrinimo įrangą ir įgyvendinant infrastruktūros patobulinimus, įskaitant išorės perimetro tvorų atnaujinimą, apsauginę vaizdo stebėjimo sistemą bei apšvietimą ir naujas apsaugines saugyklų pastatų duris. Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ginkluotųjų pajėgų centrinės saugyklos saugumo padidinimas įgyjant ir įrengiant stebėjimo vaizdo kameromis sistemą, taip pat išorės perimetro ir pastatų saugumo padidinimas suremontuojant tvoras, įrengiant naujus įvažiavimo vartus ir atnaujinant sandėlių apsaugines duris,

| — | Moldovos Respublika: Vidaus reikalų ministerijos centrinės ginklų ir amunicijos saugyklos saugumo padidinimas, be kita ko, įrengiant apsaugines tvoras, įvažiavimo kontrolės sistemas ir įgyjant ginklų el. registrą, |
| --- | --- |

—

Moldovos Respublika: Vidaus reikalų ministerijos centrinės ginklų ir amunicijos saugyklos saugumo padidinimas, be kita ko, įrengiant apsaugines tvoras, įvažiavimo kontrolės sistemas ir įgyjant ginklų el. registrą,

| — | Juodkalnija: fiziniai patobulinimai Brezovik šaudmenų saugykloje, įskaitant bendrą saugyklos saugumo infrastruktūros patobulinimą. Saugomų ginklų ir šaudmenų centrinio registro kūrimas, |
| --- | --- |

—

Juodkalnija: fiziniai patobulinimai Brezovik šaudmenų saugykloje, įskaitant bendrą saugyklos saugumo infrastruktūros patobulinimą. Saugomų ginklų ir šaudmenų centrinio registro kūrimas,

| — | Serbija: saugumo priemonių atnaujinimas vidaus reikalų ministerijos pagrindinėje ŠLG saugykloje, įskaitant stebėjimą vaizdo kameromis ir galimybės patekti kontrolę, |
| --- | --- |

—

Serbija: saugumo priemonių atnaujinimas vidaus reikalų ministerijos pagrindinėje ŠLG saugykloje, įskaitant stebėjimą vaizdo kameromis ir galimybės patekti kontrolę,

| — | regioninis mokymas atsargų valdymo srityje: bus įgyvendinamas regioniniu (kasmet) ir nacionaliniu (prireikus) lygiu. |
| --- | --- |

—

regioninis mokymas atsargų valdymo srityje: bus įgyvendinamas regioniniu (kasmet) ir nacionaliniu (prireikus) lygiu.

Projekto rezultatai ir įgyvendinimo rodikliai

Projekto rezultatas – daugiau saugumo Pietryčių Europoje toliau išvardytomis priemonėmis sumažinant nelegalios prekybos riziką:

| — | ŠLG saugyklų Bosnijoje ir Hercegovinoje (4), Kosove (1) (1), Moldovos Respublikoje (2), Juodkalnijoje (1), Serbijoje (1) ir buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje (2) saugumo didinimas atliekant išmatuojamus infrastruktūros patobulinimus, susijusius su saugumu, |
| --- | --- |

—

ŠLG saugyklų Bosnijoje ir Hercegovinoje (4), Kosove (1) (1), Moldovos Respublikoje (2), Juodkalnijoje (1), Serbijoje (1) ir buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje (2) saugumo didinimas atliekant išmatuojamus infrastruktūros patobulinimus, susijusius su saugumu,

| — | personalo gebėjimų saugoti atsargas didinimas per trejetą seminarų apmokant mažiausiai 60 darbuotojų iš šalių naudos gavėjų ir rengiant tikslinį mokymą nacionaliniu lygiu. |
| --- | --- |

—

personalo gebėjimų saugoti atsargas didinimas per trejetą seminarų apmokant mažiausiai 60 darbuotojų iš šalių naudos gavėjų ir rengiant tikslinį mokymą nacionaliniu lygiu.

3.2.   Atsargų mažinimas naikinant ŠLG ir šaudmenis

Tikslas

Padidinti saugumą ir sumažinti platinimo riziką žymiai sumažinant saugyklose įprastinių ginklų ir šaudmenų perteklių.

Aprašas

Remiantis sėkmingais ankstesnio etapo rezultatais, kai buvo sunaikinti iš viso 78 366 ginklai (45 275 Serbijoje ir 33 091 Kroatijoje), ir siekiant dar labiau sumažinti ŠLG, kuriuos turi valstybinės institucijos ir civiliai, perteklių ir taip sumažinti šių ginklų nukreipimo ar neteisėtos prekybos jais riziką, pagal šį projektą bus sunaikinta iki 165 000 ŠLG vykdant naikinimo operacijas:

| — | Albanijoje (iki 120 000 vienetų), |
| --- | --- |

—

Albanijoje (iki 120 000 vienetų),

| — | Bosnijoje ir Hercegovinoje (iki 4 500 vienetų), |
| --- | --- |

—

Bosnijoje ir Hercegovinoje (iki 4 500 vienetų),

| — | Kosove (1) (iki 2 500 vienetų), |
| --- | --- |

—

Kosove (1) (iki 2 500 vienetų),

| — | buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje (iki 1 500 vienetų), |
| --- | --- |

—

buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje (iki 1 500 vienetų),

| — | Moldovos Respublikoje (iki 2 500 vienetų), |
| --- | --- |

—

Moldovos Respublikoje (iki 2 500 vienetų),

| — | Juodkalnijoje (iki 4 000 vienetų), |
| --- | --- |

—

Juodkalnijoje (iki 4 000 vienetų),

| — | Serbijoje (iki 30 000 vienetų). |
| --- | --- |

—

Serbijoje (iki 30 000 vienetų).

Reikia, kad Albanijoje ŠLG naikinimas apimtimi prilygtų jau įvykdyto vidaus reikalų ministerijos saugotų šaudmenų pertekliaus naikinimo apimčiai, visų pirma atsižvelgiant į atsargų pertekliaus dydį ir saugumo užtikrinimo sudėtingumą. Taikant Tarybos sprendimą 2010/179/BUSP pasiekti rezultatai Serbijoje turi būti dar kartą užtikrinti toliau vykdant perteklinių ir konfiskuotų ginklų naikinimą, taip pat labai svarbu inicijuoti panašius veiksmus kitose šalyse, kad būtų žymiai sumažinta ginklų pertekliaus platinimo ir neteisėtos prekybos tais ginklais rizika. Be to, pagal projektą bus vykdomas perteklinių ir konfiskuotų sprogmenų ir ŠLG šaudmenų, kuriuos saugo vidaus reikalų ministerijos ir gynybos ministerijos, naikinimas.

Projekto rezultatai / įgyvendinimo rodikliai

Projekto rezultatas – žymus ŠLG platinimo pavojaus sumažėjimas, pasiekiamas sumažinus perteklinių ir konfiskuotų šaulių ir lengvųjų ginklų, sprogmenų ir šaudmenų, saugomų Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Kosovo (1), Moldovos Respublikos, Juodkalnijos, Serbijos ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos saugyklose skaičių:

| — | iš viso sunaikinama iki 165 000 vienetų įprastinių ginklų, |
| --- | --- |

—

iš viso sunaikinama iki 165 000 vienetų įprastinių ginklų,

| — | iš viso iki 12 442 vienetų šaudmenų ir sprogmenų, kurie, esama rizikos, gali būti platinami, yra demilitarizuojami ir sunaikinami. |
| --- | --- |

—

iš viso iki 12 442 vienetų šaudmenų ir sprogmenų, kurie, esama rizikos, gali būti platinami, yra demilitarizuojami ir sunaikinami.

3.3.   ŠLG ženklinimo, atsekamumo ir registravimo tobulinimas

Tikslas

Didinti ženklinimo ir atsekamumo pajėgumus užtikrinant paramą elektroninių ginklų registravimo ir apskaitos tvarkymo sistemų Pietryčių Europoje kūrimui ar esamų sistemų tobulinimui.

Aprašas

Pagal šią projekto dalį remiamas veiksmingos teisinės valstybės stiprinimas ir ŠLG kiekio ir paklausos ribojimas, registravimas ir apskaičiavimas. Parengtas projektas atitinka JT veiksmų programą, Tarptautinį sekimo dokumentą, JT protokolą dėl šaunamųjų ginklų, Tarybos direktyvą 91/477/EEB bei Bendrąją poziciją 2008/944/BUSP ir atitinkamai sustiprins išvardytų dokumentų įgyvendinimą šiomis priemonėmis: gerinant Pietryčių Europos šalių gebėjimus ženklinti, atsekti ginklus ir užtikrinti jų apskaitą, daugiausia dėmesio skiriant nacionalinių valdžios institucijų pajėgumams užtikrinti teisėtai civilių gyventojų turimų ginklų apskaitą tuo tikslu remiant tokių apskaitos sistemų tobulinimą ir skaitmeninimą. Kartu bus stiprinami ginklų ženklinimo, atsekamumo ir balistinės analizės gebėjimai.

Projekte bus skiriama dėmesio JT ir ES veiksmų darnumo ir papildomumo užtikrinimui, kai vykdomos nacionalinės, regioninės ir teminės programos, o visa šio tikslo siekiant vykdoma veikla bus nukreipta į aukšto lygio sinergiją ir papildomumą su Interpolo (iARMS) ir Europolo šios srities iniciatyvomis.

Pagal projektą bus remiamas ŠLG ženklinimo, atsekamumo ir apskaitos tvarkymo pajėgumų Pietryčių Europoje stiprinimas pasitelkiant įvairius mokymus ir pagalbą techniniu lygiu, taip pat remiantis teisės aktų ir institucinės sąrangos analize:

| — | Albanija: bus teikiama parama Albanijos valstybinei policijai rengiant ir įgyvendinant centrinį elektroninį ginklų registrą; parama apims sistemos projekto rengimą, reikiamos kompiuterinės įrangos pirkimą ir įdiegimą bei personalo mokymą. |
| --- | --- |

—

Albanija: bus teikiama parama Albanijos valstybinei policijai rengiant ir įgyvendinant centrinį elektroninį ginklų registrą; parama apims sistemos projekto rengimą, reikiamos kompiuterinės įrangos pirkimą ir įdiegimą bei personalo mokymą.

| — | Bosnija ir Hercegovina: bus remiama Valstybinės tyrimų ir apsaugos agentūros (VTAA) veikla toliau dedant pastangas ir siekiant rezultatų, kad būtų sustiprintas ŠLG neplatinimo įgyvendinimo užtikrinimas tobulinant ŠLG kontrolės tyrimų ir įgyvendinimo užtikrinimo techninius pajėgumus. |
| --- | --- |

—

Bosnija ir Hercegovina: bus remiama Valstybinės tyrimų ir apsaugos agentūros (VTAA) veikla toliau dedant pastangas ir siekiant rezultatų, kad būtų sustiprintas ŠLG neplatinimo įgyvendinimo užtikrinimas tobulinant ŠLG kontrolės tyrimų ir įgyvendinimo užtikrinimo techninius pajėgumus.

| — | Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija: bus dirbama su nacionalinėmis valdžios institucijomis siekiant toliau stiprinti esamą ginklų registravimo sistemą atnaujinant programinę įrangą, kad būtų įtraukiami ginklai, priklausantys saugumo pajėgoms, ir toliau apmokant personalą laikantis teisės aktų tvarkyti šaunamųjų ginklų apskaitą. |
| --- | --- |

—

Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija: bus dirbama su nacionalinėmis valdžios institucijomis siekiant toliau stiprinti esamą ginklų registravimo sistemą atnaujinant programinę įrangą, kad būtų įtraukiami ginklai, priklausantys saugumo pajėgoms, ir toliau apmokant personalą laikantis teisės aktų tvarkyti šaunamųjų ginklų apskaitą.

| — | Kosovas (1): bus dirbama su Kosovo (1) policijos tarnyba siekiant parengti standartines veiklos procedūras ir teikti mokymą dėl jų įgyvendinimo. Taip pat bus siekiama modeliuoti neteisėtos prekybos ŠLG struktūrą, bendromis pajėgomis kartu su atitinkamomis valdžios institucijomis nustatant svarbiausias rizikos sritis. |
| --- | --- |

—

Kosovas (1): bus dirbama su Kosovo (1) policijos tarnyba siekiant parengti standartines veiklos procedūras ir teikti mokymą dėl jų įgyvendinimo. Taip pat bus siekiama modeliuoti neteisėtos prekybos ŠLG struktūrą, bendromis pajėgomis kartu su atitinkamomis valdžios institucijomis nustatant svarbiausias rizikos sritis.

| — | Serbija: bus teikiama parama siekiant stiprinti vidaus reikalų ministerijos balistikos laboratorijos techninius pajėgumus ženklinti ir atsekti ginklus ir šaudmenis – perkant specializuotą įrangą ir rengiant mokymus. |
| --- | --- |

—

Serbija: bus teikiama parama siekiant stiprinti vidaus reikalų ministerijos balistikos laboratorijos techninius pajėgumus ženklinti ir atsekti ginklus ir šaudmenis – perkant specializuotą įrangą ir rengiant mokymus.

Regioniniu lygiu:

| — | pagal projektą bus remiamas Pietryčių Europos regioninio šaunamųjų ginklų ekspertų tinklo sukūrimas ir iki šešių regioninių seminarų rengimas siekiant padidinti keitimąsi žiniomis, |
| --- | --- |

—

pagal projektą bus remiamas Pietryčių Europos regioninio šaunamųjų ginklų ekspertų tinklo sukūrimas ir iki šešių regioninių seminarų rengimas siekiant padidinti keitimąsi žiniomis,

| — | tinklui bus suteikta internetinė platforma siekiant palengvinti keitimąsi žiniomis ir informacija, |
| --- | --- |

—

tinklui bus suteikta internetinė platforma siekiant palengvinti keitimąsi žiniomis ir informacija,

| — | SEESAC palaikys glaudžius ryšius su bendrove „Conflict Armament Research“ (CAR), kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos SEESAC, regioniniam šaunamųjų ginklų ekspertų tinklui ir CAR projektui iTrace keistis informacija neteisėtų ginklų klausimais, |
| --- | --- |

—

SEESAC palaikys glaudžius ryšius su bendrove „Conflict Armament Research“ (CAR), kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos SEESAC, regioniniam šaunamųjų ginklų ekspertų tinklui ir CAR projektui iTrace keistis informacija neteisėtų ginklų klausimais,

| — | bus atlikta galimybių studija, apžvelgiant teisines ir technines aktyvesnio ir labiau institucionalizuoto atsekamumo užtikrinimo ir keitimosi balistiniais duomenimis galimybes. |
| --- | --- |

—

bus atlikta galimybių studija, apžvelgiant teisines ir technines aktyvesnio ir labiau institucionalizuoto atsekamumo užtikrinimo ir keitimosi balistiniais duomenimis galimybes.

Projekto rezultatai / įgyvendinimo rodikliai

| — | Albanijoje sukurtas centralizuotas elektroninis ginklų registras, |
| --- | --- |

—

Albanijoje sukurtas centralizuotas elektroninis ginklų registras,

| — | patobulinti Valstybinės tyrimų ir apsaugos agentūros techniniai pajėgumai Bosnijoje ir Hercegovinoje atsekti ir tirti ŠLG ir šaudmenis; |
| --- | --- |

—

patobulinti Valstybinės tyrimų ir apsaugos agentūros techniniai pajėgumai Bosnijoje ir Hercegovinoje atsekti ir tirti ŠLG ir šaudmenis;

| — | buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje atnaujintas elektroninis ginklų registras siekiant įtraukti ginklus, priklausančius saugumo pajėgoms; mažiausiai 25 darbuotojai apmokyti naujų nuostatų srityje, |
| --- | --- |

—

buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje atnaujintas elektroninis ginklų registras siekiant įtraukti ginklus, priklausančius saugumo pajėgoms; mažiausiai 25 darbuotojai apmokyti naujų nuostatų srityje,

| — | parengtos Kosovo (1) policijai skirtos standartinės veiklos procedūros dėl ŠLG ženklinimo, atsekamumo ir apskaitos tvarkymo; užbaigtas tyrimas, kuriuo sumodeliuota nelegalios prekybos struktūra, |
| --- | --- |

—

parengtos Kosovo (1) policijai skirtos standartinės veiklos procedūros dėl ŠLG ženklinimo, atsekamumo ir apskaitos tvarkymo; užbaigtas tyrimas, kuriuo sumodeliuota nelegalios prekybos struktūra,

| — | pagerinti Serbijos vidaus reikalų ministerijos balistikos laboratorijos techniniai pajėgumai atsekti ginklus ir šaudmenis, |
| --- | --- |

—

pagerinti Serbijos vidaus reikalų ministerijos balistikos laboratorijos techniniai pajėgumai atsekti ginklus ir šaudmenis,

| — | sukurtas ir veikia regioninis šaunamųjų ginklų ekspertų tinklas; surengti šeši seminarai, |
| --- | --- |

—

sukurtas ir veikia regioninis šaunamųjų ginklų ekspertų tinklas; surengti šeši seminarai,

| — | sukurta interneto platforma, kuria palengvinamas keitimasis žiniomis ir informacija regioniniame šaunamųjų ginklų ekspertų tinkle, |
| --- | --- |

—

sukurta interneto platforma, kuria palengvinamas keitimasis žiniomis ir informacija regioniniame šaunamųjų ginklų ekspertų tinkle,

| — | geresnis SEESAC, regioninio šaunamųjų ginklų ekspertų tinklo ir CAR projekto iTrace keitimasis informacija, |
| --- | --- |

—

geresnis SEESAC, regioninio šaunamųjų ginklų ekspertų tinklo ir CAR projekto iTrace keitimasis informacija,

| — | užbaigta registravimo sistemų susiejimo galimybių studija. |
| --- | --- |

—

užbaigta registravimo sistemų susiejimo galimybių studija.

3.4.   Regioninis bendradarbiavimas informuotumo didinimo, keitimosi informacija ir žinių perdavimo srityse

Tikslas

Dar labiau padidinti pajėgumą kovoti su ŠLG ir jų šaudmenų keliama grėsme Pietryčių Europoje, glaudesnio regioninio bendradarbiavimo aplinkybėmis remiant keitimąsi žiniomis, informacija ir didinant informuotumą bei sudarant tam palankesnes sąlygas.

Aprašas

Projektu bus padidintas nacionalinių ŠLG komisijų ir atitinkamų ginklų kontrolę vykdančių institucijų pajėgumas tuo tikslu suteikiant techninę pagalbą ir stiprinant gebėjimus, tuo pačiu sudarant palankesnes sąlygas keitimuisi informacija. Įgyvendinant projektą bus glaudžiai bendradarbiaujama su šiomis institucijomis siekiant išanalizuoti jų poreikius ir parengti būtinas paramos priemones, kad jiems būtų sudarytos sąlygos stiprinti savo pajėgumus kontroliuoti įprastinius ginklus ir jų šaudmenis. Taip pat įgyvendinant projektą bus pradėtas regioninis keitimosi informacija procesas ir sudarytos jam palankios sąlygos suburiant nacionalinių ŠLG komisijų ir ginklų kontrolės srityje dirbančių institucijų atstovus, kad būtų suaktyvintas regioninis bendradarbiavimas ir keitimasis žiniomis. Regioninį keitimosi informacija procesą sudarys:

| — | dukart per metus vykstantys nacionalinių ŠLG komisijų oficialūs regioniniai susitikimai, |
| --- | --- |

—

dukart per metus vykstantys nacionalinių ŠLG komisijų oficialūs regioniniai susitikimai,

| — | vykdant ŠLG kontrolę Pietryčių Europoje įgytos patirties pavyzdžių formalizuotas kaupimas, |
| --- | --- |

—

vykdant ŠLG kontrolę Pietryčių Europoje įgytos patirties pavyzdžių formalizuotas kaupimas,

| — | Pietryčių Europos nacionalinių ŠLG srities teisės aktų sąvado rengimas; informaciniai pranešimai ir kiti informaciniai produktai, reikalingi veiksmingam ŠLG kontrolės įgyvendinimui užtikrinti, |
| --- | --- |

—

Pietryčių Europos nacionalinių ŠLG srities teisės aktų sąvado rengimas; informaciniai pranešimai ir kiti informaciniai produktai, reikalingi veiksmingam ŠLG kontrolės įgyvendinimui užtikrinti,

| — | ŠLG poveikio smurto šeimoje ir smurto dėl lyties apraiškoms regioninio tyrimo rengimas, |
| --- | --- |

—

ŠLG poveikio smurto šeimoje ir smurto dėl lyties apraiškoms regioninio tyrimo rengimas,

| — | internetinės keitimosi žiniomis platformos ir interneto portalo, kuriame bus galima reguliariai keistis žiniomis ir patirtimi, susijusia su ŠLG kontrolės projektais, veikla ir intervencijomis, kūrimas, |
| --- | --- |

—

internetinės keitimosi žiniomis platformos ir interneto portalo, kuriame bus galima reguliariai keistis žiniomis ir patirtimi, susijusia su ŠLG kontrolės projektais, veikla ir intervencijomis, kūrimas,

| — | palankesnių sąlygų dvišaliam keitimuisi informacija sudarymas rengiant mokymo vizitus ir keičiantis ekspertais. |
| --- | --- |

—

palankesnių sąlygų dvišaliam keitimuisi informacija sudarymas rengiant mokymo vizitus ir keičiantis ekspertais.

Formalizuotas įgytos patirties pavyzdžių kaupimas ir žinių bazės sukūrimas sustiprins Pietryčių Europos šalių gebėjimą planuoti ŠLG kontrolės veiklą, rengti jų koncepcijas ir šią veiklą įgyvendinti – be to, šios šalys taps žinių eksportuotojomis į kitus regionus. Pietryčių Europoje sukaupta didelė patirtis pravers ir kitose pasaulio dalyse.

Projekto rezultatai / įgyvendinimo rodikliai

Intensyvesnis regioninis bendradarbiavimas kovojant su išplitusiu ŠLG kaupimu ir neteisėta prekyba šiais ginklais ir jų šaudmenimis taikant šias priemones:

| — | surengiant iki šešių oficialių ŠLG komisijų susitikimų, |
| --- | --- |

—

surengiant iki šešių oficialių ŠLG komisijų susitikimų,

| — | sudarant palankesnes sąlygas dvišaliu pagrindu keistis žiniomis ir informacija, |
| --- | --- |

—

sudarant palankesnes sąlygas dvišaliu pagrindu keistis žiniomis ir informacija,

| — | kur tinkama, kuriant nacionalines ŠLG strategijas, |
| --- | --- |

—

kur tinkama, kuriant nacionalines ŠLG strategijas,

| — | remiantis poreikių įvertinimu rengiant nacionalinio lygio mokymus ir stiprinant gebėjimus, |
| --- | --- |

—

remiantis poreikių įvertinimu rengiant nacionalinio lygio mokymus ir stiprinant gebėjimus,

| — | didinant informuotumą apie ŠLG poveikį smurtui šeimoje ir smurtui dėl lyties tuo tikslu parengiant ir remiant regioninį tyrimą. |
| --- | --- |

—

didinant informuotumą apie ŠLG poveikį smurtui šeimoje ir smurtui dėl lyties tuo tikslu parengiant ir remiant regioninį tyrimą.

Nacionalinių ŠLG komisijų ir kitų ginklų kontrolės srityje veiklą vykdančių institucijų pajėgumų didinimas šiomis priemonėmis:

| — | sukuriant dalijimosi žiniomis platformą, |
| --- | --- |

—

sukuriant dalijimosi žiniomis platformą,

| — | paskelbiant ginklų kontrolės srities teisės aktų sąvadą ir formalizuojant ŠLG kontrolės srityje Pietryčių Europoje įgytą patirtį, |
| --- | --- |

—

paskelbiant ginklų kontrolės srities teisės aktų sąvadą ir formalizuojant ŠLG kontrolės srityje Pietryčių Europoje įgytą patirtį,

| — | suteikiant technines konsultacijas. |
| --- | --- |

—

suteikiant technines konsultacijas.

3.5.   Ginklų rinkimo ir informuotumo didinimo kampanijos

Tikslas

Didinti saugumą ir sumažinti neteisėtos prekybos ŠLG ir jų šaudmenimis grėsmę taikant šias priemones:

| — | remiant neteisėtų ir nepageidaujamų ginklų ir sprogstamųjų užtaisų, sviedinių ir susijusių šaudmenų, kuriuos turi Pietryčių Europos šalių gyventojai, rinkimą, |
| --- | --- |

—

remiant neteisėtų ir nepageidaujamų ginklų ir sprogstamųjų užtaisų, sviedinių ir susijusių šaudmenų, kuriuos turi Pietryčių Europos šalių gyventojai, rinkimą,

| — | padedant įteisinti civilių asmenų turimus ginklus juos registruojant, |
| --- | --- |

—

padedant įteisinti civilių asmenų turimus ginklus juos registruojant,

| — | didinant informuotumą apie pavojus, susijusius su neteisėtu ginklų turėjimu. |
| --- | --- |

—

didinant informuotumą apie pavojus, susijusius su neteisėtu ginklų turėjimu.

Aprašas

Per pirmąjį projekto etapą (Tarybos sprendimas 2010/179/BUSP) Kroatijoje buvo surengta pusantrų metų trukmės rinkimo ir informuotumo didinimo kampanija, kurios rezultatai yra tokie: surinkta 1 753 vienetai ginklų, 16 368 vienetai nelegalių skeveldrinių ginklų, 818 153 vienetai šaudmenų ir 620 kg sprogmenų, ko pasekoje išaugo visuomenės informuotumas. Serbijoje naujoviška informuotumo didinimo kampanija, vykdyta pasitelkiant interneto platformą, padėjo SEESAC rinkti labai vertingą informaciją apie vyraujančias pažiūras ir ŠLG paplitimą. Remiantis tose kampanijose įgyta patirtimi antrame projekto etape bus sutelktas dėmesys į tris viena kitą papildančias veiklos kryptis:

| — | rinkimo kampanijų, kurios bus paremtos tiksliniais informuotumo didinimo veiksmais, kad būtų tinkamai išplatinta informacija apie teisės aktus ir savanoriškai atiduotus neteisėtus šaunamuosius ginklus, rengimą ir įgyvendinimą, |
| --- | --- |

—

rinkimo kampanijų, kurios bus paremtos tiksliniais informuotumo didinimo veiksmais, kad būtų tinkamai išplatinta informacija apie teisės aktus ir savanoriškai atiduotus neteisėtus šaunamuosius ginklus, rengimą ir įgyvendinimą,

| — | veiklos, kuria didinamas informuotumas apie neteisėtų šaunamųjų ginklų, šaudmenų ir sprogmenų laikymą, rengimą ir įgyvendinimą, |
| --- | --- |

—

veiklos, kuria didinamas informuotumas apie neteisėtų šaunamųjų ginklų, šaudmenų ir sprogmenų laikymą, rengimą ir įgyvendinimą,

| — | naujoviškų priemonių naudojimas, pavyzdžiui, visuotinės pastangų santalkos, kad būtų nustatytas neteisėtai laikomų šaunamųjų ginklų mastas ir padidintas visuomenės informuotumas apie neteisėtų ginklų keliamą grėsmę. |
| --- | --- |

—

naujoviškų priemonių naudojimas, pavyzdžiui, visuotinės pastangų santalkos, kad būtų nustatytas neteisėtai laikomų šaunamųjų ginklų mastas ir padidintas visuomenės informuotumas apie neteisėtų ginklų keliamą grėsmę.

Projekto rezultatai / įgyvendinimo rodikliai

Projektu bus padidintas saugumas Pietryčių Europoje sumažinus neteisėtai gyventojų laikomų ginklų skaičių:

| — | sumažinant civilių asmenų turimų ginklų, sviedinių, šaudmenų ir sprogstamųjų užtaisų skaičių, |
| --- | --- |

—

sumažinant civilių asmenų turimų ginklų, sviedinių, šaudmenų ir sprogstamųjų užtaisų skaičių,

| — | didinant informuotumą – rengiant ir įgyvendinant kampanijas mažiausiai šešiose šalyse. |
| --- | --- |

—

didinant informuotumą – rengiant ir įgyvendinant kampanijas mažiausiai šešiose šalyse.

4.   Naudos gavėjai

Tiesioginiai projekto naudos gavėjai bus nacionalinės institucijos, atsakingos už ŠLG kontrolę Pietryčių Europoje. Atsargų valdymo srityje Bosnijos ir Hercegovinos, Moldovos Respublikos, Juodkalnijos, buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos gynybos ministerijos ir Kosovo (1), Moldovos Respublikos, Serbijos ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos vidaus reikalų ministerijos gaus naudos dėl pajėgumų stiprinimo ir pagerintos saugyklų infrastruktūros. Atsargų mažinimo pastangų atžvilgiu tiesioginiai naudos gavėjai bus Bosnijos ir Hercegovinos, Kosovo (1), Moldovos Respublikos, Juodkalnijos, Serbijos ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos vidaus reikalų ministerijos ir Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Moldovos Respublikos gynybos ministerijos. ŠLG ženklinimo, atsekamumo ir apskaitos tvarkymo pajėgumų stiprinimo atžvilgiu tiesioginiai naudos gavėjai bus Albanijos, buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Kosovo (1) bei Serbijos vidaus reikalų ministerijos ir Bosnijos ir Hercegovinos Valstybinė tyrimų ir apsaugos agentūra, o likusios vidaus reikalų ministerijos gaus naudos iš regioninio šaunamųjų ginklų ekspertų tinklo. Galiausiai nacionalinės ŠLG komisijos ir kitos už šaulių ir lengvųjų ginklų kontrolę atsakingos institucijos Pietryčių Europos šalyse gaus naudos iš mokymų, keitimosi informacija ir regioninio bendradarbiavimo.

Siūloma veikla visiškai atitinka nacionalinius prioritetus ŠLG kontrolės srityje ir ją patvirtino atitinkamos ŠLG kontrolės nacionalinės valdžios institucijos, parodydamos, kad jos prisiima atsakomybę ir įsipareigojimus, susijusius su projekto rezultatų pasiekimu.

Netiesioginę naudą iš šio projekto gaus plačioji visuomenė Pietryčių Europos ir ES šalyse, kuriose kyla didelio masto ŠLG platinimo rizika, nes ši rizika sumažės.

5.   ES matomumas

SEESAC imasi visų tinkamų priemonių viešinti tai, kad veiksmą finansuoja Europos Sąjunga. Tokios priemonės bus vykdomos atsižvelgiant į Europos Komisijos parengtą ir paskelbtą ES išorės veiksmų ryšių ir matomumo vadovą. Tad SEESAC užtikrins ES įnašo matomumą tinkamu „prekės ženklu“ ir viešumu, akcentuodama Sąjungos vaidmenį, užtikrindama jos veiksmų skaidrumą ir informuodama apie priežastis, dėl kurių priimtas šis sprendimas, taip pat apie Sąjungos paramą įgyvendinant sprendimą ir šios paramos rezultatus. Projekto metu parengta medžiaga bus aiškiai pažymėta Sąjungos vėliavos ženklu laikantis Sąjungos gairių dėl tikslaus vėliavos naudojimo ir vaizdavimo.

Atsižvelgiant į tai, kad suplanuota veikla pagal mastą ir pobūdį labai skiriasi, bus naudojamos plataus spektro rėmimo priemonės, be kita ko: tradicinė žiniasklaida, interneto svetainė, socialinė žiniasklaida, informacinė ir rėmimo medžiaga, įskaitant infografiką, lankstinukus, naujienų biuletenius, pranešimus spaudai ir atitinkamą kitą medžiagą. Projekto lėšomis finansuotos publikacijos, vieši renginiai, kampanijos, įranga ir statybos darbai bus pažymėti atitinkamu ženklu. Siekiant dar labiau sustiprinti poveikį informuojant įvairias nacionalines vyriausybes ir gyventojus, tarptautinę bendruomenę, vietos ir tarptautinę žiniasklaidą, bendraujant su kiekviena tiksline grupe bus vartojama jai pritaikyta kalba.

6.   Trukmė

Remiantis Tarybos sprendimo 2010/179/BUSP įgyvendinimo patirtimi ir atsižvelgiant į projekto regioninį mastą, naudos gavėjų skaičių ir planuojamų veiksmų skaičių bei sudėtingumą, įgyvendinimui nustatomas 36 mėnesių laikotarpis.

7.   Bendra sąranga

Šio veiksmo techninis įgyvendinimas yra pavestas SEESAC, regioninei iniciatyvai, vykdomai remiantis Jungtinių Tautų vystymosi programos ir Regioninės bendradarbiavimo tarybos, kuri yra Pietryčių Europos stabilumo pakto įgaliojimų perėmėja, įgaliojimais. SEESAC atlieka Kovos su šaulių ir lengvųjų ginklų (ŠLG) platinimu regioninio įgyvendinimo plano vykdomosios institucijos funkciją ir yra pagrindinis subjektas visais su ŠLG susijusiais klausimais Pietryčių Europos regione.

SEESAC bus bendrai atsakingas už projekto veiklos įgyvendinimą ir atskaitingas už viso projekto įgyvendinimą. Numatoma projekto trukmė – 3 metai (36 mėnesiai), o bendra projekto biudžeto sąmata yra 14 335 403 EUR, kartu su užtikrintu bendru finansavimu iš Norvegijos.

8.   Partneriai

SEESAC tiesiogiai įgyvendins šį veiksmą glaudžiai bendradarbiaudamas su Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Moldavijos Respublikos, Juodkalnijos, buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos gynybos ministerijomis, Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Kosovo (1), Moldovos Respublikos, Juodkalnijos, Serbijos, buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos vidaus reikalų ministerijomis ir Bosnijos ir Hercegovinos Valstybine tyrimų ir apsaugos agentūra, taip pat Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Kosovo (1), Moldovos Respublikos, Juodkalnijos, Serbijos ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos nacionalinėmis ŠLG komisijomis.

Šis veiksmas yra platesnės Ginklų kontrolės programos Vakarų Balkanuose dalis ir jį papildo ginklų eksporto kontrolės projektas, kurį finansuoja Norvegijos Karalystės užsienio reikalų ministerija ir Serbijos Respublikos Šaudmenų atsargų valdymo pajėgumų didinimo programa (CASM). Bendra programos biudžeto sąmata yra 14 335 403 EUR, kur Sąjungos įnašas sudaro 5 127 650 EUR, t. y. iki 35,77 % viso biudžeto sąmatos. Norvegijos įnašas sudaro 411 689 EUR (3 140 000 NOK) pagal 2013 m. birželio mėn. JT galiojusį valiutų keitimo kursą, t. y. 2,87 % viso programos biudžeto. Naudos gavėjų įnašas sudaro 61,36 % viso programos biudžeto.

9.   Ataskaitų teikimas

Ataskaitos, tiek dalykinės, tiek finansinės, teikiamos per visą veiksmą, apibrėžtą atitinkamame susitarime dėl konkretaus įnašo su pridėtu biudžetu, nepriklausomai nuo to, ar šis veiksmas yra finansuojamas tik Komisijos, ar ji bendro finansavimo pagrindu finansuoja jo dalį.

Siekiant užfiksuoti ir stebėti pažangą siekiant pagrindinių rezultatų kas ketvirtį teikiamos dalykinės pažangos ataskaitos.

10.   Biudžeto sąmata

Bendra ES finansuojamo projekto sąmata yra 5 127 650 EUR.

---

(1)  Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244 (1999) bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos.

(2)  Ginklų perdavimo kontrolės komponentą finansuoja Norvegijos Karalystės užsienio reikalų ministerija, o įgyvendina SEESAC.

(3)  Kroatijoje buvo padidintas Vidaus reikalų ministerijos centrinės ginklų saugyklos MURAT saugumas instaliavus stebėjimo vaizdo kameromis sistemą; Bosnijoje ir Hercegovinoje įrengtos 41 apsauginės durys ir pagerintas keturių Gynybos ministerijos ŠLG bei šaudmenų saugyklų saugumas; Juodkalnijos padidintas Gynybos ministerijos šaudmenų saugyklos TARAS saugumas, kad atitiktų tarptautinius saugumo standartus.

(4)  Parengtas atsargų valdymo mokymo kursas ir šios srities apmokymą praėjo iš viso 58 operatyviniai pareigūnai iš Bosnijos ir Hercegovinos, Kroatijos, buvusios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Juodkalnijos ir Serbijos gynybos, ginkluotųjų pajėgų ir vidaus reikalų ministerijų.

---

| 11.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/31

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2013 m. gruodžio 9 d.

dėl Airijos pranešimo apie nacionalinį pereinamojo laikotarpio planą, nurodytą Direktyvos 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų 32 straipsnyje

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 8638)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(2013/731/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (1), ypač į jos 32 straipsnio 5 dalies antrą pastraipą,

kadangi:

| (1) | pagal Direktyvos 2010/75/ES 32 straipsnio 5 dalies pirmą pastraipą 2012 m. gruodžio 31 d. Airija Komisijai pateikė savo pereinamojo laikotarpio nacionalinį planą (PLNP) (2); |
| --- | --- |

(1)

pagal Direktyvos 2010/75/ES 32 straipsnio 5 dalies pirmą pastraipą 2012 m. gruodžio 31 d. Airija Komisijai pateikė savo pereinamojo laikotarpio nacionalinį planą (PLNP) (2);

| (2) | vertindama PLNP išsamumą, Komisija nustatė tam tikrų PLNP pateikto įmonių sąrašo ir pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/80/EB (3) pateiktame Airijos išmetamųjų teršalų apraše (inventoriuje) nurodytų įmonių sąrašo neatitikimų ir kad trūksta informacijos apie vieną įrenginį, o visa tai kliudė vertinti PLNP duomenis; |
| --- | --- |

(2)

vertindama PLNP išsamumą, Komisija nustatė tam tikrų PLNP pateikto įmonių sąrašo ir pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/80/EB (3) pateiktame Airijos išmetamųjų teršalų apraše (inventoriuje) nurodytų įmonių sąrašo neatitikimų ir kad trūksta informacijos apie vieną įrenginį, o visa tai kliudė vertinti PLNP duomenis;

| (3) | 2013 m. birželio 3 d. raštu (4) Komisija paprašė Airijos valdžios institucijų pateikti paaiškinimą apie PLNP ir pagal Direktyvą 2001/80/EB pateikto aprašo neatitikimus, taip pat paaiškinimą dėl vieno kurą deginančio įrenginio; |
| --- | --- |

(3)

2013 m. birželio 3 d. raštu (4) Komisija paprašė Airijos valdžios institucijų pateikti paaiškinimą apie PLNP ir pagal Direktyvą 2001/80/EB pateikto aprašo neatitikimus, taip pat paaiškinimą dėl vieno kurą deginančio įrenginio;

| (4) | 2013 m. liepos 10 d. raštu Airija Komisijai pateikė papildomą informaciją dėl, inter alia, vieno įrenginio išbraukimo iš PLNP (5); |
| --- | --- |

(4)

2013 m. liepos 10 d. raštu Airija Komisijai pateikė papildomą informaciją dėl, inter alia, vieno įrenginio išbraukimo iš PLNP (5);

| (5) | išsamiau įvertinusi PLNP ir suteiktą papildomą informaciją, 2013 m. rugsėjo 4 d. Komisija išsiuntė antrą raštą (6), kuriame paprašė patikslinti kelių įrenginių pirmojo leidimo išdavimo datą ir pateikti paaiškinimą dėl tinkamo Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyvos 29 straipsnyje nustatytų jungimo taisyklių taikymo. Komisija taip pat paprašė patikslinti kelių rūšių kurą deginančių įrenginių įnašo į PLNP viršutines ribas skaičiavimą; |
| --- | --- |

(5)

išsamiau įvertinusi PLNP ir suteiktą papildomą informaciją, 2013 m. rugsėjo 4 d. Komisija išsiuntė antrą raštą (6), kuriame paprašė patikslinti kelių įrenginių pirmojo leidimo išdavimo datą ir pateikti paaiškinimą dėl tinkamo Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyvos 29 straipsnyje nustatytų jungimo taisyklių taikymo. Komisija taip pat paprašė patikslinti kelių rūšių kurą deginančių įrenginių įnašo į PLNP viršutines ribas skaičiavimą;

| (6) | 2013 m. rugsėjo 23 d. raštu (7) Airija pateikė prašomą papildomą informaciją ir paaiškinimus pagal Komisijos įgyvendinimo sprendimą 2012/115/ES (8); |
| --- | --- |

(6)

2013 m. rugsėjo 23 d. raštu (7) Airija pateikė prašomą papildomą informaciją ir paaiškinimus pagal Komisijos įgyvendinimo sprendimą 2012/115/ES (8);

| (7) | todėl Komisija įvertino PLNP pagal Direktyvos 2010/75/ES 32 straipsnio 1, 3 ir 4 dalis ir pagal Komisijos įgyvendinimo sprendimą 2012/115/ES; |
| --- | --- |

(7)

todėl Komisija įvertino PLNP pagal Direktyvos 2010/75/ES 32 straipsnio 1, 3 ir 4 dalis ir pagal Komisijos įgyvendinimo sprendimą 2012/115/ES;

| (8) | visų pirma, Komisija išnagrinėjo, ar nuoseklūs ir tikslūs duomenys, prielaidos ir skaičiavimai, kuriais remiantis nustatytas kiekvieno į PLNP įtraukto įrenginio išmetamų teršalų įnašas į PLNP nustatytas viršutines ribas, ir ar yra nustatyti tikslai ir atitinkami uždaviniai, priemonės ir tvarkaraščiai tiems tikslams pasiekti bei stebėjimo mechanizmas, kurį taikant ateityje bus vertinama, kaip laikomasi reikalavimų; |
| --- | --- |

(8)

visų pirma, Komisija išnagrinėjo, ar nuoseklūs ir tikslūs duomenys, prielaidos ir skaičiavimai, kuriais remiantis nustatytas kiekvieno į PLNP įtraukto įrenginio išmetamų teršalų įnašas į PLNP nustatytas viršutines ribas, ir ar yra nustatyti tikslai ir atitinkami uždaviniai, priemonės ir tvarkaraščiai tiems tikslams pasiekti bei stebėjimo mechanizmas, kurį taikant ateityje bus vertinama, kaip laikomasi reikalavimų;

| (9) | remdamasi pateikta papildoma informacija, Komisija nustatė, kad 2016 m. ir 2019 m. teršalų išmetimo ribos apskaičiuotos pagal tinkamus duomenis ir formules ir kad apskaičiavimai atlikti teisingai. Airija pateikė pakankamai informacijos apie priemones, kurios bus įgyvendintos, kad nebūtų viršytos išmetamųjų teršalų kiekio ribos, PLNP įgyvendinimo stebėseną ir ataskaitų teikimą Komisijai; |
| --- | --- |

(9)

remdamasi pateikta papildoma informacija, Komisija nustatė, kad 2016 m. ir 2019 m. teršalų išmetimo ribos apskaičiuotos pagal tinkamus duomenis ir formules ir kad apskaičiavimai atlikti teisingai. Airija pateikė pakankamai informacijos apie priemones, kurios bus įgyvendintos, kad nebūtų viršytos išmetamųjų teršalų kiekio ribos, PLNP įgyvendinimo stebėseną ir ataskaitų teikimą Komisijai;

| (10) | Komisija įsitikino, kad Airijos valdžios institucijos atsižvelgė į Direktyvos 2010/75/ES 32 straipsnio 1, 3 ir 4 dalyse bei Įgyvendinimo sprendime 2012/115/ES pateiktas nuostatas; |
| --- | --- |

(10)

Komisija įsitikino, kad Airijos valdžios institucijos atsižvelgė į Direktyvos 2010/75/ES 32 straipsnio 1, 3 ir 4 dalyse bei Įgyvendinimo sprendime 2012/115/ES pateiktas nuostatas;

| (11) | PLNP turėtų būti įgyvendinamas nepažeidžiant kitų taikomų nacionalinės ir Sąjungos teisės aktų. Visų pirma, nustatydama atskirų į PLNP įtrauktų kurą deginančių įrenginių leidimų sąlygas, Airija turėtų užtikrinti, kad nekiltų pavojus, jog bus pažeisti reikalavimai, nustatyti, inter alia, Direktyvoje 2010/75/ES, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/50/EB (9) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/81/EB (10); |
| --- | --- |

(11)

PLNP turėtų būti įgyvendinamas nepažeidžiant kitų taikomų nacionalinės ir Sąjungos teisės aktų. Visų pirma, nustatydama atskirų į PLNP įtrauktų kurą deginančių įrenginių leidimų sąlygas, Airija turėtų užtikrinti, kad nekiltų pavojus, jog bus pažeisti reikalavimai, nustatyti, inter alia, Direktyvoje 2010/75/ES, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/50/EB (9) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/81/EB (10);

| (12) | pagal Direktyvos 2010/75/ES 32 straipsnio 6 dalį Airija turi informuoti Komisiją apie visus vėlesnius PLNP pakeitimus. Komisija turėtų įvertinti, ar tie pakeitimai atitinka Direktyvos 2010/75/ES 32 straipsnio 1, 3 ir 4 dalių bei Įgyvendinimo sprendimo 2012/115/ES nuostatas, |
| --- | --- |

(12)

pagal Direktyvos 2010/75/ES 32 straipsnio 6 dalį Airija turi informuoti Komisiją apie visus vėlesnius PLNP pakeitimus. Komisija turėtų įvertinti, ar tie pakeitimai atitinka Direktyvos 2010/75/ES 32 straipsnio 1, 3 ir 4 dalių bei Įgyvendinimo sprendimo 2012/115/ES nuostatas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Remiantis Direktyvos 2010/75/ES 32 straipsnio 1, 3 ir 4 dalimis ir Įgyvendinimo sprendimu 2012/115/ES, neprieštaraujama pereinamojo laikotarpio nacionaliniam planui, kurį pagal Direktyvos 2010/75/ES 32 straipsnio 5 dalį Airija pateikė Komisijai 2012 m. gruodžio 31 d. ir kuris iš dalies pakeistas atsižvelgiant į 2013 m. liepos 10 d. ir 2013 m. rugsėjo 23 d. atsiųstą papildomą informaciją (11).

2.   Įrenginių, kuriems taikomas pereinamojo laikotarpio nacionalinis planas, pavadinimai, tų įrenginių išmetami teršalai, kuriems tas planas taikomas, taip pat taikomos išmetimo viršutinės ribos nustatyti priede.

3.   Dėl Airijos valdžios institucijų įgyvendinamo pereinamojo laikotarpio nacionalinio plano įgyvendinimo Airija neatleidžiama nuo prievolės laikytis Direktyvos 2010/75/ES nuostatų dėl teršalų, išmetamų iš atskirų kurą deginančių įrenginių, kuriems taikomas planas, taip pat kitų Europos Sąjungos aplinkosaugos teisės aktų.

2 straipsnis

Komisija vertina, ar pereinamojo laikotarpio plano pakeitimai, apie kuriuos Airijos valdžios institucijos praneš ateityje, atitinka Direktyvos 2010/75/ES 32 straipsnio 1, 3 ir 4 dalių bei Įgyvendinimo sprendimo 2012/115/ES nuostatas.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Airijai.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 9 d.

Komisijos vardu

Janez POTOČNIK

Komisijos narys

---

(1)  OL L 334, 2010 12 17, p. 17

1

(2)  Airijos pranešimas gautas 2012 m. gruodžio 31 d. raštu, tą pačią dieną išsiųstu Komisijai paštu; registracijos numeris Ares(2012) 10636

2

(3)  2001 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/80/EB dėl tam tikrų teršalų, išmetamų į orą iš didelių kurą deginančių įrenginių, kiekio apribojimo (OL L 309, 2001 11 27, p. 1).

3

(4)  Ares(2013) 1636798.

4

(5)  Ares(2013) 2640846.

5

(6)  Ares(2013) 2991162.

6

(7)  Ares(2013) 3103789.

7

(8)  2012 m. vasario 10 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 20012/115/ES, kuriuo nustatomos taisyklės, susijusios su Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų nurodytais pereinamojo laikotarpio nacionaliniais planais (OL L 52, 2012 2 24, p. 12).

8

(9)  2008 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/50/EB dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro Europoje (OL L 152, 2008 6 11, p. 1).

9

(10)  2001 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/81/EB dėl tam tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų (OL L 309, 2001 11 27, p. 22).

10

(11)  Suvestinę PLNP redakciją Komisija užregistravo 2013 m. lapkričio 26 d.; registracijos numeris Ares(2013) 3571076.

11

---

PRIEDAS

Į PLNP įtrauktų įrenginių sąrašas

| Numeris | PLNP nurodytas įrenginio pavadinimas | Bendra vardinė šiluminė galia 2010 m. gruodžio 31 d. (MW) | Teršalai, kuriems taikomas PLNP |
| --- | --- | --- | --- |
| SO2 | NOx | Dulkės |
| 1 | P0605-MP1/2
  Units 1 and 2, Moneypoint Generating Station | 1 540 | √ | √ | √ |
| 2 | P0605-MP3
  Unit 3, Moneypoint Generating Station | 770 | √ | √ | √ |
| 3 | P0561-AD1
  Unit 1, Aghada Generating Station | 670 | √ | √ | √ |
| 4 | P0561-AT1
  Turbine CT11, Aghada Generating Station | 283 | — | √ | — |
| 5 | P0561-AT2
  Turbine CT12, Aghada Generating Station | 283 | — | √ | — |
| 6 | P0561-AT4
  Turbine CT14, Aghada Generating Station | 283 | — | √ | — |
| 7 | P0578-MR1
  CT Unit, Marina Generating Station | 277 | — | √ | — |
| 8 | P0606-GR1/2
  Units 1 and 2, Great Island Generating Station | 346 | √ | √ | √ |
| 9 | P0606-GR3
  Unit 3, Great Island Generating Station | 303 | √ | √ | √ |
| 10 | P0607-TB1/2
  Units 1 and 2, Tarbert Generating Station | 340 | √ | √ | √ |
| 11 | P0607-TB3/4
  Units 3 and 4, Tarbert Generating Station | 1 232 | √ | √ | √ |
| 12 | P0482-EP1
  Edenderry Power Limited | 299 | √ | √ | √ |

Numeris

PLNP nurodytas įrenginio pavadinimas

Bendra vardinė šiluminė galia 2010 m. gruodžio 31 d. (MW)

Teršalai, kuriems taikomas PLNP

SO2

NOx

Dulkės

1

P0605-MP1/2

Units 1 and 2, Moneypoint Generating Station

1 540

√

√

√

2

P0605-MP3

Unit 3, Moneypoint Generating Station

770

√

√

√

3

P0561-AD1

Unit 1, Aghada Generating Station

670

√

√

√

4

P0561-AT1

Turbine CT11, Aghada Generating Station

283

—

√

—

5

P0561-AT2

Turbine CT12, Aghada Generating Station

283

—

√

—

6

P0561-AT4

Turbine CT14, Aghada Generating Station

283

—

√

—

7

P0578-MR1

CT Unit, Marina Generating Station

277

—

√

—

8

P0606-GR1/2

Units 1 and 2, Great Island Generating Station

346

√

√

√

9

P0606-GR3

Unit 3, Great Island Generating Station

303

√

√

√

10

P0607-TB1/2

Units 1 and 2, Tarbert Generating Station

340

√

√

√

11

P0607-TB3/4

Units 3 and 4, Tarbert Generating Station

1 232

√

√

√

12

P0482-EP1

Edenderry Power Limited

299

√

√

√

Teršalų išmetimo viršutinės ribos (tonomis)

| | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020.1.1–6.30 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | 15 202 | 12 076 | 8 950 | 5 824 | 2 912 |
| NOx | 8 811 | 7 853 | 6 896 | 5 938 | 2 969 |
| Dulkės | 1 514 | 1 196 | 878 | 560 | 280 |

2016

2017

2018

2019

2020.1.1–6.30

SO2

15 202

12 076

8 950

5 824

2 912

NOx

8 811

7 853

6 896

5 938

2 969

Dulkės

1 514

1 196

878

560

280

---

| 11.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/34 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/34

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2013 m. gruodžio 9 d.

kuriame pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų pateikiamos geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) išvados dėl chloro ir šarmų gamybos

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 8589)

(Tekstas svarbus EEE)

(2013/732/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (1), ypač į jos 13 straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | Direktyvos 2010/75/ES 13 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad Komisija, siekdama palengvinti geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) informacinių dokumentų, apibrėžtų tos direktyvos 3 straipsnio 11 dalyje, rengimą, turi organizuoti valstybių narių, atitinkamų pramonės sektorių, aplinkos apsaugos srityje veikiančių nevyriausybinių organizacijų ir Komisijos keitimąsi informacija apie pramoninius išmetamus teršalus; |
| --- | --- |

(1)

Direktyvos 2010/75/ES 13 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad Komisija, siekdama palengvinti geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) informacinių dokumentų, apibrėžtų tos direktyvos 3 straipsnio 11 dalyje, rengimą, turi organizuoti valstybių narių, atitinkamų pramonės sektorių, aplinkos apsaugos srityje veikiančių nevyriausybinių organizacijų ir Komisijos keitimąsi informacija apie pramoninius išmetamus teršalus;

| (2) | pagal Direktyvos 2010/75/ES 13 straipsnio 2 dalį keitimasis informacija turi apimti informaciją apie įrenginių ir priemonių veikimą teršalų išmetimo aspektu (išreikštą, prireikus, vidurkiais per trumpąjį ir ilgąjį laikotarpius bei susijusiomis nustatytomis sąlygomis), žaliavų suvartojimo ir pobūdžio, vandens suvartojimo, energijos naudojimo ir atliekų susidarymo aspektais, naudotus gamybos metodus, su jais susijusią stebėseną, poveikį įvairių rūšių aplinkos komponentams, ekonominį bei techninį perspektyvumą ir jų raidą, taip pat geriausius prieinamus gamybos būdus ir naujus būdus, nustatytus aptarus tos direktyvos 13 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose minimus klausimus; |
| --- | --- |

(2)

pagal Direktyvos 2010/75/ES 13 straipsnio 2 dalį keitimasis informacija turi apimti informaciją apie įrenginių ir priemonių veikimą teršalų išmetimo aspektu (išreikštą, prireikus, vidurkiais per trumpąjį ir ilgąjį laikotarpius bei susijusiomis nustatytomis sąlygomis), žaliavų suvartojimo ir pobūdžio, vandens suvartojimo, energijos naudojimo ir atliekų susidarymo aspektais, naudotus gamybos metodus, su jais susijusią stebėseną, poveikį įvairių rūšių aplinkos komponentams, ekonominį bei techninį perspektyvumą ir jų raidą, taip pat geriausius prieinamus gamybos būdus ir naujus būdus, nustatytus aptarus tos direktyvos 13 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose minimus klausimus;

| (3) | Direktyvos 2010/75/ES 3 straipsnio 12 dalyje apibrėžtos GPGB išvados – tai pagrindinė sudedamoji GPGB informacinių dokumentų dalis, kurioje išdėstomos išvados dėl geriausių prieinamų gamybos būdų, jie aprašomi, pateikiama informacija dėl jų pritaikymo galimybių, su geriausiais prieinamais gamybos būdais siejamo išmetamų teršalų lygio, susijusios stebėsenos, susijusių suvartojimo lygių ir, prireikus, atitinkamos eksploatavimo vietos atkūrimo priemonių; |
| --- | --- |

(3)

Direktyvos 2010/75/ES 3 straipsnio 12 dalyje apibrėžtos GPGB išvados – tai pagrindinė sudedamoji GPGB informacinių dokumentų dalis, kurioje išdėstomos išvados dėl geriausių prieinamų gamybos būdų, jie aprašomi, pateikiama informacija dėl jų pritaikymo galimybių, su geriausiais prieinamais gamybos būdais siejamo išmetamų teršalų lygio, susijusios stebėsenos, susijusių suvartojimo lygių ir, prireikus, atitinkamos eksploatavimo vietos atkūrimo priemonių;

| (4) | pagal Direktyvos 2010/75/ES 14 straipsnio 3 dalį GPGB išvadomis turi būti remiamasi nustatant leidimų sąlygas įrenginiams, kuriems taikomas tos direktyvos II skyrius; |
| --- | --- |

(4)

pagal Direktyvos 2010/75/ES 14 straipsnio 3 dalį GPGB išvadomis turi būti remiamasi nustatant leidimų sąlygas įrenginiams, kuriems taikomas tos direktyvos II skyrius;

| (5) | Direktyvos 2010/75/ES 15 straipsnio 3 dalyje reikalaujama, kad kompetentinga institucija nustatytų išmetamų teršalų ribines vertes, kuriomis užtikrinama, kad įprastinėmis eksploatacijos sąlygomis išmetamas teršalų kiekis neviršytų išmetamų teršalų kiekio, susijusio su Direktyvos 2010/75/ES 13 straipsnio 5 dalyje nurodytuose sprendimuose dėl GPGB išvadų nustatytų geriausių prieinamų gamybos būdų taikymu; |
| --- | --- |

(5)

Direktyvos 2010/75/ES 15 straipsnio 3 dalyje reikalaujama, kad kompetentinga institucija nustatytų išmetamų teršalų ribines vertes, kuriomis užtikrinama, kad įprastinėmis eksploatacijos sąlygomis išmetamas teršalų kiekis neviršytų išmetamų teršalų kiekio, susijusio su Direktyvos 2010/75/ES 13 straipsnio 5 dalyje nurodytuose sprendimuose dėl GPGB išvadų nustatytų geriausių prieinamų gamybos būdų taikymu;

| (6) | Direktyvos 2010/75/ES 15 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad nuo 15 straipsnio 3 dalyje nustatyto reikalavimo galima nukrypti tik tuo atveju, kai norint pasiekti su geriausiais prieinamais gamybos būdais siejamą išmetamų teršalų kiekį būtų patiriamos neproporcingai didelės, palyginti su aplinkai teikiama nauda, išlaidos dėl atitinkamo įrenginio geografinės padėties, vietos aplinkos sąlygų ar techninių ypatybių; |
| --- | --- |

(6)

Direktyvos 2010/75/ES 15 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad nuo 15 straipsnio 3 dalyje nustatyto reikalavimo galima nukrypti tik tuo atveju, kai norint pasiekti su geriausiais prieinamais gamybos būdais siejamą išmetamų teršalų kiekį būtų patiriamos neproporcingai didelės, palyginti su aplinkai teikiama nauda, išlaidos dėl atitinkamo įrenginio geografinės padėties, vietos aplinkos sąlygų ar techninių ypatybių;

| (7) | Direktyvos 2010/75/ES 16 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad leidime nurodyti stebėsenos reikalavimai, kurie minimi direktyvos 14 straipsnio 1 dalies c punkte, kai taikoma, turi būti grindžiami GPGB išvadose aprašytos stebėsenos išvadomis; |
| --- | --- |

(7)

Direktyvos 2010/75/ES 16 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad leidime nurodyti stebėsenos reikalavimai, kurie minimi direktyvos 14 straipsnio 1 dalies c punkte, kai taikoma, turi būti grindžiami GPGB išvadose aprašytos stebėsenos išvadomis;

| (8) | pagal Direktyvos 2010/75/ES 21 straipsnio 3 dalį per ketverius metus nuo sprendimų dėl GPGB išvadų paskelbimo kompetentinga institucija turi persvarstyti ir, jei būtina, atnaujinti visas leidimo sąlygas bei užtikrinti, kad įrenginys atitiktų tas leidimo sąlygas; |
| --- | --- |

(8)

pagal Direktyvos 2010/75/ES 21 straipsnio 3 dalį per ketverius metus nuo sprendimų dėl GPGB išvadų paskelbimo kompetentinga institucija turi persvarstyti ir, jei būtina, atnaujinti visas leidimo sąlygas bei užtikrinti, kad įrenginys atitiktų tas leidimo sąlygas;

| (9) | 2011 m. gegužės 16 d. Komisijos sprendimu pagal Direktyvos 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų 13 straipsnį sukurtas keitimosi informacija forumas (2), kurį sudaro valstybių narių, atitinkamų pramonės sektorių ir aplinkos apsaugos srityje veikiančių nevyriausybinių organizacijų atstovai; |
| --- | --- |

(9)

2011 m. gegužės 16 d. Komisijos sprendimu pagal Direktyvos 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų 13 straipsnį sukurtas keitimosi informacija forumas (2), kurį sudaro valstybių narių, atitinkamų pramonės sektorių ir aplinkos apsaugos srityje veikiančių nevyriausybinių organizacijų atstovai;

| (10) | pagal Direktyvos 2010/75/ES 13 straipsnio 4 dalį 2013 m. birželio 6 d. Komisija gavo to forumo nuomonę apie siūlomą chloro ir šarmų gamybai taikomo GPGB informacinio dokumento turinį ir šią nuomonę paskelbė viešai (3); |
| --- | --- |

(10)

pagal Direktyvos 2010/75/ES 13 straipsnio 4 dalį 2013 m. birželio 6 d. Komisija gavo to forumo nuomonę apie siūlomą chloro ir šarmų gamybai taikomo GPGB informacinio dokumento turinį ir šią nuomonę paskelbė viešai (3);

| (11) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2010/75/ES 75 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(11)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2010/75/ES 75 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Geriausių prieinamų gamybos būdų (GPBG) išvados dėl chloro ir šarmų gamybos pateikiamos šio sprendimo priede.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 9 d.

Komisijos vardu

Janez POTOČNIK

Komisijos narys

---

(1)  OL L 334, 2010 12 17, p. 17.

1

(2)  OL C 146, 2011 5 17, p. 3.

2

(3)  https://circabc.europa.eu/w/browse/d4fbf23d-0da7-47fd-a954-0ada9ca91560

3

---

PRIEDAS

CHLORO IR ŠARMŲ GAMYBOS GPGB IŠVADOS

| TAIKYMO SRITIS | 37 |
| --- | --- |

| BENDROSIOS PASTABOS | 38 |
| --- | --- |

| SĄVOKŲ APIBRĖŽTYS | 38 |
| --- | --- |

| GPGB IŠVADOS | 39 |
| --- | --- |

| 1. | Elementinis metodas | 39 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Gyvsidabrio elementų įrenginių eksploatavimo nutraukimas arba pertvarkymas | 39 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Nuotekų susidarymas | 41 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Energijos vartojimo efektyvumas | 42 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Išmetamųjų teršalų stebėsena | 43 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Teršalų išmetimas į orą | 44 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Teršalų išleidimas į vandenį | 45 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Atliekų susidarymas | 47 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Taršos valymas gamybos teritorijoje | 47 |
| --- | --- | --- |

9.

| ŽODYNĖLIS | 48 |
| --- | --- |

TAIKYMO SRITIS

Šios išvados dėl geriausių prieinamų gamybos būdų (toliau – GPGB išvados) skirtos tam tikrai Direktyvos 2010/75/ES I priedo 4.2 skirsnio a ir c punktuose apibrėžtai pramoninei veiklai, t. y. chloro ir šarminių medžiagų (chloro, vandenilio, kalio hidroksido ir natrio hidroksido) gamybai sūrymo elektrolizės būdu.

Šios GPGB išvados visų pirma skirtos šiems procesams ir veiklai:

| — | druskos laikymui, |
| --- | --- |

—

druskos laikymui,

| — | sūrymo ruošimui, gryninimui ir pakartotiniam prisotinimui, |
| --- | --- |

—

sūrymo ruošimui, gryninimui ir pakartotiniam prisotinimui,

| — | sūrymo elektrolizei, |
| --- | --- |

—

sūrymo elektrolizei,

| — | natrio arba kalio hidroksido koncentravimui, gryninimui, laikymui ir apdorojimui, |
| --- | --- |

—

natrio arba kalio hidroksido koncentravimui, gryninimui, laikymui ir apdorojimui,

| — | chloro aušinimui, džiovinimui, gryninimui, suslėgimui, skystinimui, laikymui ir apdorojimui, |
| --- | --- |

—

chloro aušinimui, džiovinimui, gryninimui, suslėgimui, skystinimui, laikymui ir apdorojimui,

| — | vandenilio aušinimui, gryninimui, suslėgimui, laikymui ir apdorojimui, |
| --- | --- |

—

vandenilio aušinimui, gryninimui, suslėgimui, laikymui ir apdorojimui,

| — | gyvsidabrio elementų įrenginių pertvarkymui į membraninių elementų įrenginius, |
| --- | --- |

—

gyvsidabrio elementų įrenginių pertvarkymui į membraninių elementų įrenginius,

| — | gyvsidabrio elementų įrenginių eksploatavimo nutraukimui, |
| --- | --- |

—

gyvsidabrio elementų įrenginių eksploatavimo nutraukimui,

| — | chloro ir šarmų gamybos vietų atkūrimui. |
| --- | --- |

—

chloro ir šarmų gamybos vietų atkūrimui.

Šios GPGB išvados neskirtos šiai veiklai ir procesams:

| — | druskos rūgšties elektrolizei gaminant chlorą, |
| --- | --- |

—

druskos rūgšties elektrolizei gaminant chlorą,

| — | sūrymo elektrolizei gaminant natrio chloratą; šiuo atveju taikomas GPGB informacinis dokumentas „Didelio kiekio neorganinių cheminių medžiagų gamyba. Kietųjų medžiagų ir kita pramonė“ (angl. LVIC-S), |
| --- | --- |

—

sūrymo elektrolizei gaminant natrio chloratą; šiuo atveju taikomas GPGB informacinis dokumentas „Didelio kiekio neorganinių cheminių medžiagų gamyba. Kietųjų medžiagų ir kita pramonė“ (angl. LVIC-S),

| — | išlydytų druskų elektrolizei gaminant šarmus arba šarminius žemės metalus ir chlorą; šiuo atveju taikomas GPGB informacinis dokumentas „Spalvotųjų metalų pramonė“ (angl. NFM), |
| --- | --- |

—

išlydytų druskų elektrolizei gaminant šarmus arba šarminius žemės metalus ir chlorą; šiuo atveju taikomas GPGB informacinis dokumentas „Spalvotųjų metalų pramonė“ (angl. NFM),

| — | tokių specialių produktų kaip alkoholiatai, ditionitai ir šarminiai metalai gamybai naudojant gyvsidabrio elementų metodu gautą šarminių metalų amalgamą, |
| --- | --- |

—

tokių specialių produktų kaip alkoholiatai, ditionitai ir šarminiai metalai gamybai naudojant gyvsidabrio elementų metodu gautą šarminių metalų amalgamą,

| — | kitiems chloro, vandenilio ar natrio (kalio) hidroksido gamybos procesams be elektrolizės. |
| --- | --- |

—

kitiems chloro, vandenilio ar natrio (kalio) hidroksido gamybos procesams be elektrolizės.

Šiose GPGB išvadose neatsižvelgiama į toliau išvardytus chloro ir šarmų gamybos aspektus, kuriems taikomas GPGB informacinis dokumentas „Bendros nuotekų ir išmetamųjų dujų valymo (tvarkymo) sistemos chemijos sektoriuje“ (angl. CWW):

| — | nuotekų valymas tolesnio valymo įrenginyje, |
| --- | --- |

—

nuotekų valymas tolesnio valymo įrenginyje,

| — | aplinkosaugos vadybos sistemos, |
| --- | --- |

—

aplinkosaugos vadybos sistemos,

| — | triukšmas. |
| --- | --- |

—

triukšmas.

Kiti veiklai, kuriai skirtos šios GPGB išvados, svarbūs informaciniai dokumentai:

| Informacinis dokumentas | Dalykas |
| --- | --- |
| Bendros nuotekų ir išmetamųjų dujų valymo (tvarkymo) sistemos chemijos sektoriuje (angl. CWW) | Bendros nuotekų ir išmetamųjų dujų valymo (tvarkymo) sistemos |
| Ekonominiai klausimai ir poveikis aplinkos terpėms (angl. ECM) | Su taikomais metodais susiję ekonominiai klausimai ir poveikis aplinkos terpėms |
| Teršalų išmetimas iš saugyklų (angl. EFS) | Medžiagų laikymas ir tvarkymas |
| Energijos vartojimo efektyvumas (angl. ENE) | Bendrieji energijos vartojimo efektyvumo klausimai |
| Pramoninės aušinimo sistemos (angl. ICS) | Netiesioginis aušinimas vandeniu |
| Dideli kurą deginantys įrenginiai (angl. LCP) | Kurą deginantys įrenginiai, kurių nominali šiluminė galia yra ≥ 50 MW |
| Bendrieji stebėsenos principai (angl. MON) | Bendrieji išmetamų teršalų ir naudojamų medžiagų stebėsenos klausimai |
| Atliekų deginimas (angl. WI) | Atliekų deginimas |
| Atliekų tvarkymo pramonė (angl. WT) | Atliekų tvarkymas |

Informacinis dokumentas

Dalykas

Bendros nuotekų ir išmetamųjų dujų valymo (tvarkymo) sistemos chemijos sektoriuje (angl. CWW)

Bendros nuotekų ir išmetamųjų dujų valymo (tvarkymo) sistemos

Ekonominiai klausimai ir poveikis aplinkos terpėms (angl. ECM)

Su taikomais metodais susiję ekonominiai klausimai ir poveikis aplinkos terpėms

Teršalų išmetimas iš saugyklų (angl. EFS)

Medžiagų laikymas ir tvarkymas

Energijos vartojimo efektyvumas (angl. ENE)

Bendrieji energijos vartojimo efektyvumo klausimai

Pramoninės aušinimo sistemos (angl. ICS)

Netiesioginis aušinimas vandeniu

Dideli kurą deginantys įrenginiai (angl. LCP)

Kurą deginantys įrenginiai, kurių nominali šiluminė galia yra ≥ 50 MW

Bendrieji stebėsenos principai (angl. MON)

Bendrieji išmetamų teršalų ir naudojamų medžiagų stebėsenos klausimai

Atliekų deginimas (angl. WI)

Atliekų deginimas

Atliekų tvarkymo pramonė (angl. WT)

Atliekų tvarkymas

BENDROSIOS PASTABOS

Šiose GPGB išvadose išvardyti ir aprašyti gamybos būdai nėra privalomi ar išsamūs. Gali būti naudojami ir kiti gamybos būdai, kurie padėtų užtikrinti bent lygiavertį aplinkos apsaugos lygį.

Jeigu nenurodyta kitaip, šias GPGB išvadas galima taikyti visuotinai.

Naudojant geriausius prieinamus gamybos būdus susidarantys išmetamų teršalų (išlakų į orą) kiekiai (GPGB SITK) šiose GPGB išvadose yra:

| — | koncentracija kaip išmestų teršalų masė išmetamųjų dujų tūrio vienetui standartinėmis sąlygomis (273,15 K, 101,3 kPa), iš masės atėmus vandens kiekį, tačiau nepakoregavus deguonies kiekio, išreikšta mg/m3 vienetais; |
| --- | --- |

—

koncentracija kaip išmestų teršalų masė išmetamųjų dujų tūrio vienetui standartinėmis sąlygomis (273,15 K, 101,3 kPa), iš masės atėmus vandens kiekį, tačiau nepakoregavus deguonies kiekio, išreikšta mg/m3 vienetais;

į vandenį išleidžiamų teršalų GPBK SITK šiose GPGB išvadose yra:

| — | koncentracija kaip išleidžiamų cheminių medžiagų masė nuotekų tūriui, išreikšta mg/l vienetais. |
| --- | --- |

—

koncentracija kaip išleidžiamų cheminių medžiagų masė nuotekų tūriui, išreikšta mg/l vienetais.

SĄVOKŲ APIBRĖŽTYS

Šiose GPGB išvadose vartojamų sąvokų apibrėžtys:

| Sąvoka | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| Naujas įrenginys | Po šių GPGB išvadų paskelbimo įrangos eksploatavimo vietoje sumontuotas įrenginys ar visiškai naujas įrenginys, pastatytas ant esamo įrangos pagrindo. |
| Esamas įrenginys | Ne naujas įrenginys. |
| Naujas chloro skystinimo įrenginys | Po šių GPGB išvadų paskelbimo gamykloje pradėtas eksploatuoti chloro skystinimo įrenginys ar visiškai naujas chloro skystinimo įrenginys, pastatytas po šių GPGB išvadų paskelbimo. |
| Chloras ir chloro dioksidas, žymimi Cl2 | Chloras (Cl2) ir chloro dioksidas (ClO2), matuojami kartu ir išreikšti kaip chloras (Cl2). |
| Laisvasis chloras, žymimas Cl2 | Ištirpdytas elementinis chloras, hipochloritas, hipochloritinė rūgštis, ištirpdytas elementinis bromas, hipobromitas ir hipobromitinė rūgštis, matuojami kartu ir žymimi Cl2. |
| Gyvsidabris, žymimas Hg | Visi neorganiniai ir organiniai gyvsidabrio atmainiai, matuojami kartu ir žymimi Hg. |

Sąvoka

Apibrėžtis

Naujas įrenginys

Po šių GPGB išvadų paskelbimo įrangos eksploatavimo vietoje sumontuotas įrenginys ar visiškai naujas įrenginys, pastatytas ant esamo įrangos pagrindo.

Esamas įrenginys

Ne naujas įrenginys.

Naujas chloro skystinimo įrenginys

Po šių GPGB išvadų paskelbimo gamykloje pradėtas eksploatuoti chloro skystinimo įrenginys ar visiškai naujas chloro skystinimo įrenginys, pastatytas po šių GPGB išvadų paskelbimo.

Chloras ir chloro dioksidas, žymimi Cl2

Chloras (Cl2) ir chloro dioksidas (ClO2), matuojami kartu ir išreikšti kaip chloras (Cl2).

Laisvasis chloras, žymimas Cl2

Ištirpdytas elementinis chloras, hipochloritas, hipochloritinė rūgštis, ištirpdytas elementinis bromas, hipobromitas ir hipobromitinė rūgštis, matuojami kartu ir žymimi Cl2.

Gyvsidabris, žymimas Hg

Visi neorganiniai ir organiniai gyvsidabrio atmainiai, matuojami kartu ir žymimi Hg.

GPGB IŠVADOS

1.   Elementinis metodas

1 GPGB. Gaminant chlorą ir šarmus GPGB yra taikyti vieną arba derinti kelis toliau nurodytus metodus. Gyvsidabrio elementų metodo jokiais būdais negalima laikyti GPGB. Asbestinių diafragmų naudojimas nėra GPGB.

| | Metodas | Aprašymas | Taikymas |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Dvipolių membraninių elementų metodas | Membraniniai elementai susideda iš membrana atskirtų anodo ir katodo. Dvipolės konfigūracijos pavieniai membraniniai elementai elektros srove sujungiami į eilę. | Paprastai taikomas metodas. |
| b | Vienpolių membraninių elementų metodas | Membraniniai elementai susideda iš membrana atskirtų anodo ir katodo. Vienpolės konfigūracijos pavieniai membraniniai elementai elektros srove sujungiami lygiagrečiai. | Netaikoma naujiems įrenginiams, kurių chloro gamybos pajėgumas yra > 20 kt per metus. |
| c | Beasbesčių diafragminių elementų metodas | Beasbesčiai diafragminiai elementai susideda iš beasbeste diafragma atskirtų anodo ir katodo. Pavieniai diafragminiai elementai elektros srove sujungiami į eilę (dvipolė konfigūracija) arba lygiagrečiai (vienpolė konfigūracija). | Paprastai taikomas metodas. |

Metodas

Aprašymas

Taikymas

a

Dvipolių membraninių elementų metodas

Membraniniai elementai susideda iš membrana atskirtų anodo ir katodo. Dvipolės konfigūracijos pavieniai membraniniai elementai elektros srove sujungiami į eilę.

Paprastai taikomas metodas.

b

Vienpolių membraninių elementų metodas

Membraniniai elementai susideda iš membrana atskirtų anodo ir katodo. Vienpolės konfigūracijos pavieniai membraniniai elementai elektros srove sujungiami lygiagrečiai.

Netaikoma naujiems įrenginiams, kurių chloro gamybos pajėgumas yra > 20 kt per metus.

c

Beasbesčių diafragminių elementų metodas

Beasbesčiai diafragminiai elementai susideda iš beasbeste diafragma atskirtų anodo ir katodo. Pavieniai diafragminiai elementai elektros srove sujungiami į eilę (dvipolė konfigūracija) arba lygiagrečiai (vienpolė konfigūracija).

Paprastai taikomas metodas.

2.   Gyvsidabrio elementų įrenginių eksploatavimo nutraukimas arba pertvarkymas

2 GPGB. Nutraukiant gyvsidabrio elementų įrenginių eksploatavimą arba juos pertvarkant, siekiant, kad būtų išmetama kuo mažiau gyvsidabrio ar juo užterštų atliekų, GPGB yra parengti ir įgyvendinti eksploatavimo nutraukimo planą, į kurį būtų įtraukti visi šie dalykai:

| i) | per visus šio plano rengimo ir įgyvendinimo etapus dalyvauja bent keli patyrę darbuotojai, prisidėję prie ankstesnio įrenginio eksploatavimo; |
| --- | --- |

i)

per visus šio plano rengimo ir įgyvendinimo etapus dalyvauja bent keli patyrę darbuotojai, prisidėję prie ankstesnio įrenginio eksploatavimo;

| ii) | parengtos visų įgyvendinimo etapų procedūros ir instrukcijos; |
| --- | --- |

ii)

parengtos visų įgyvendinimo etapų procedūros ir instrukcijos;

| iii) | parengta išsami darbuotojų, nepatyrusių dirbti su gyvsidabriu, mokymo ir jų darbo priežiūros programa; |
| --- | --- |

iii)

parengta išsami darbuotojų, nepatyrusių dirbti su gyvsidabriu, mokymo ir jų darbo priežiūros programa;

| iv) | nustatytas regeneruotino metalinio gyvsidabrio kiekis, apskaičiuotas šalintinų atliekų kiekis ir jų užterštumas gyvsidabriu; |
| --- | --- |

iv)

nustatytas regeneruotino metalinio gyvsidabrio kiekis, apskaičiuotas šalintinų atliekų kiekis ir jų užterštumas gyvsidabriu;

| v) | įrengtos darbo patalpos, kurios:






  a) | uždengtos stogu; |
| --- | --- | --- |

v)

įrengtos darbo patalpos, kurios:

a)

uždengtos stogu;

| b) | išklotos lygia nelaidžia grindų danga su nuolydžiu, kad ant jos išsiliejęs gyvsidabris nutekėtų tiesiai į rinktuvę; |
| --- | --- |

b)

išklotos lygia nelaidžia grindų danga su nuolydžiu, kad ant jos išsiliejęs gyvsidabris nutekėtų tiesiai į rinktuvę;

| c) | gerai apšviestos; |
| --- | --- |

c)

gerai apšviestos;

| d) | be nereikalingų daiktų ir nuobirų, kuriuose galėtų kauptis gyvsidabris; |
| --- | --- |

d)

be nereikalingų daiktų ir nuobirų, kuriuose galėtų kauptis gyvsidabris;

| e) | su įrengtu tekančiu vandeniu plovimui; |
| --- | --- |

e)

su įrengtu tekančiu vandeniu plovimui;

| f) | prijungtos prie nuotekų valymo sistemos; |
| --- | --- |

f)

prijungtos prie nuotekų valymo sistemos;

| vi) | elementų ištuštinimas ir metalinio gyvsidabrio perkėlimas į talpas:






  a) | kai įmanoma, tai atliekama uždaroje sistemoje; |
| --- | --- | --- |

vi)

elementų ištuštinimas ir metalinio gyvsidabrio perkėlimas į talpas:

a)

kai įmanoma, tai atliekama uždaroje sistemoje;

| b) | gyvsidabris išplaunamas; |
| --- | --- |

b)

gyvsidabris išplaunamas;

| c) | kai įmanoma, gyvsidabris perkeliamas naudojant gravitaciją; |
| --- | --- |

c)

kai įmanoma, gyvsidabris perkeliamas naudojant gravitaciją;

| d) | kai reikia, iš gyvsidabrio pašalinamos kietosios priemaišos; |
| --- | --- |

d)

kai reikia, iš gyvsidabrio pašalinamos kietosios priemaišos;

| e) | talpos užpildomos iki ≤ 80 % tūrio; |
| --- | --- |

e)

talpos užpildomos iki ≤ 80 % tūrio;

| f) | pripildytos talpos sandariai uždaromos; |
| --- | --- |

f)

pripildytos talpos sandariai uždaromos;

| g) | tušti elementai išplaunami ir pripildomi vandens; |
| --- | --- |

g)

tušti elementai išplaunami ir pripildomi vandens;

| vii) | atliekami visi įrangos išmontavimo ir nugriovimo darbai:






  a) | kai įmanoma, pjaunama ne karštuoju, o šaltuoju būdu; |
| --- | --- | --- |

vii)

atliekami visi įrangos išmontavimo ir nugriovimo darbai:

a)

kai įmanoma, pjaunama ne karštuoju, o šaltuoju būdu;

| b) | užteršta įranga laikoma tam tinkamose vietose; |
| --- | --- |

b)

užteršta įranga laikoma tam tinkamose vietose;

| c) | darbo zonos grindys dažnai plaunamos; |
| --- | --- |

c)

darbo zonos grindys dažnai plaunamos;

| d) | išsiliejęs gyvsidabris skubiai išvalomas naudojantis siurbimo įranga su aktyvintosios anglies filtrais; |
| --- | --- |

d)

išsiliejęs gyvsidabris skubiai išvalomas naudojantis siurbimo įranga su aktyvintosios anglies filtrais;

| e) | atliekama atliekų srautų apskaita; |
| --- | --- |

e)

atliekama atliekų srautų apskaita;

| f) | gyvsidabriu užterštos atliekos atskiriamos nuo neužterštų; |
| --- | --- |

f)

gyvsidabriu užterštos atliekos atskiriamos nuo neužterštų;

| g) | gyvsidabriu užterštos atliekos nukenksminamos mechaninio arba fizinio valymo metodais (pvz., plaunant, ultragarso virpesiais, naudojant dulkių siurblius), cheminio valymo metodais (pvz., plaunant hipochloritu, chlorintu sūrymu arba vandenilio peroksidu) ir (arba) terminio valymo metodais (pvz., distiliuojant); |
| --- | --- |

g)

gyvsidabriu užterštos atliekos nukenksminamos mechaninio arba fizinio valymo metodais (pvz., plaunant, ultragarso virpesiais, naudojant dulkių siurblius), cheminio valymo metodais (pvz., plaunant hipochloritu, chlorintu sūrymu arba vandenilio peroksidu) ir (arba) terminio valymo metodais (pvz., distiliuojant);

| h) | užteršta įranga, kai įmanoma, pakartotinai panaudojama arba perdirbama; |
| --- | --- |

h)

užteršta įranga, kai įmanoma, pakartotinai panaudojama arba perdirbama;

| i) | pastato, kuriame naudoti gyvsidabrio elementai, patalpos nukenksminamos išvalant sienas ir grindis, kurios paskui, jeigu pastatą ketinama toliau eksploatuoti, padengiamos apsaugine danga arba nudažomos, kad jų paviršius būtų nelaidus; |
| --- | --- |

i)

pastato, kuriame naudoti gyvsidabrio elementai, patalpos nukenksminamos išvalant sienas ir grindis, kurios paskui, jeigu pastatą ketinama toliau eksploatuoti, padengiamos apsaugine danga arba nudažomos, kad jų paviršius būtų nelaidus;

| j) | nukenksminamos arba atnaujinamos gamykloje ar aplinkinėje teritorijoje esančios nuotekų surinkimo sistemos; |
| --- | --- |

j)

nukenksminamos arba atnaujinamos gamykloje ar aplinkinėje teritorijoje esančios nuotekų surinkimo sistemos;

| k) | užsandarinamos darbo patalpos ir valomas vėdinimo sistemos oras, kai tikimasi didelės gyvsidabrio koncentracijos (pvz., plaunant stipria srove); vėdinimo sistemos oras valomas tokiais metodais kaip įgertis (adsorbcija) joduotomis arba sulfuruotomis aktyvintosiomis anglimis, dujų valymas hipochloritu ar chlorintu sūrymu arba digyvsidabrio dichlorido junginio gavimas reakcija su chloru; |
| --- | --- |

k)

užsandarinamos darbo patalpos ir valomas vėdinimo sistemos oras, kai tikimasi didelės gyvsidabrio koncentracijos (pvz., plaunant stipria srove); vėdinimo sistemos oras valomas tokiais metodais kaip įgertis (adsorbcija) joduotomis arba sulfuruotomis aktyvintosiomis anglimis, dujų valymas hipochloritu ar chlorintu sūrymu arba digyvsidabrio dichlorido junginio gavimas reakcija su chloru;

| l) | valomos nuotekos, kuriose yra gyvsidabrio, įskaitant po apsaugos priemonių plovimo likusį vandenį; |
| --- | --- |

l)

valomos nuotekos, kuriose yra gyvsidabrio, įskaitant po apsaugos priemonių plovimo likusį vandenį;

| m) | stebimas gyvsidabrio kiekis ore, vandenyje ir atliekose, įskaitant pakankamą stebėsenos laikotarpį galutinai nutraukus eksploatavimą arba baigus pertvarkymą; |
| --- | --- |

m)

stebimas gyvsidabrio kiekis ore, vandenyje ir atliekose, įskaitant pakankamą stebėsenos laikotarpį galutinai nutraukus eksploatavimą arba baigus pertvarkymą;

| viii) | prireikus metalinis gyvsidabris laikinai saugomas vietoje, saugyklose, kurios yra:






  a) | gerai apšviestos ir apsaugotos nuo oro sąlygų; |
| --- | --- | --- |

viii)

prireikus metalinis gyvsidabris laikinai saugomas vietoje, saugyklose, kurios yra:

a)

gerai apšviestos ir apsaugotos nuo oro sąlygų;

| b) | su tinkama papildoma izoliacija, galinčia sulaikyti tiek skysčio, kiek jo yra 110 % bet kurios pavienės talpos tūrio; |
| --- | --- |

b)

su tinkama papildoma izoliacija, galinčia sulaikyti tiek skysčio, kiek jo yra 110 % bet kurios pavienės talpos tūrio;

| c) | be nereikalingų daiktų ir nuobirų, kuriuose galėtų kauptis gyvsidabris; |
| --- | --- |

c)

be nereikalingų daiktų ir nuobirų, kuriuose galėtų kauptis gyvsidabris;

| d) | su siurbimo įranga su aktyvintųjų anglių filtrais; |
| --- | --- |

d)

su siurbimo įranga su aktyvintųjų anglių filtrais;

| e) | saugyklos reguliariai tikrinamos, apžiūrimos ir jose naudojama gyvsidabrio kiekio matavimo įranga; |
| --- | --- |

e)

saugyklos reguliariai tikrinamos, apžiūrimos ir jose naudojama gyvsidabrio kiekio matavimo įranga;

| ix) | prireikus atliekos pervežamos ir gali būti toliau valomos bei šalinamos. |
| --- | --- |

ix)

prireikus atliekos pervežamos ir gali būti toliau valomos bei šalinamos.

3 GPGB. Nutraukiant gyvsidabrio elementų įrenginių eksploatavimą arba juos pertvarkant, siekiant, kad į vandenį patektų kuo mažiau gyvsidabrio, GPGB yra taikyti vieną arba derinti kelis iš šių metodų:

| | Metodas | Aprašymas |
| --- | --- | --- |
| a | Oksidacija ir jonų mainai | Naudojant tokius reduktorius kaip hipochloritas, chloras ar vandenilio peroksidas, gyvsidabris visiškai perdirbamas į oksiduotosios formos gyvsidabrį, kuris pašalinamas jonitinėmis dervomis. |
| b | Oksidacija ir nusodinimas | Naudojant tokius oksidatorius kaip hipochloritas, chloras ar vandenilio peroksidas, gyvsidabris visiškai perdirbamas į oksiduotosios formos gyvsidabrį, kuris pašalinamas nusodinant jį kaip gyvsidabrio sulfidą ir paskui išfiltruojamas. |
| c | Redukcija ir įgertis (adsorbcija) aktyvintosiomis anglimis | Naudojant tokius reduktorius kaip hidroksilaminas, gyvsidabris visiškai perdirbamas į elementinės formos gyvsidabrį, paskui metalinis gyvsidabris pašalinamas koalescencijos būdu, regeneruojamas ir adsorbuojamas aktyvintosiomis anglimis. |

Metodas

Aprašymas

a

Oksidacija ir jonų mainai

Naudojant tokius reduktorius kaip hipochloritas, chloras ar vandenilio peroksidas, gyvsidabris visiškai perdirbamas į oksiduotosios formos gyvsidabrį, kuris pašalinamas jonitinėmis dervomis.

b

Oksidacija ir nusodinimas

Naudojant tokius oksidatorius kaip hipochloritas, chloras ar vandenilio peroksidas, gyvsidabris visiškai perdirbamas į oksiduotosios formos gyvsidabrį, kuris pašalinamas nusodinant jį kaip gyvsidabrio sulfidą ir paskui išfiltruojamas.

c

Redukcija ir įgertis (adsorbcija) aktyvintosiomis anglimis

Naudojant tokius reduktorius kaip hidroksilaminas, gyvsidabris visiškai perdirbamas į elementinės formos gyvsidabrį, paskui metalinis gyvsidabris pašalinamas koalescencijos būdu, regeneruojamas ir adsorbuojamas aktyvintosiomis anglimis.

Gyvsidabrio, žymimo Hg, išleidimo į vandenį su GPGB susijęs aplinkosauginio veiksmingumo lygis
   (1) eksploatavimo nutraukimo ar pertvarkymo metu prie gyvsidabrio valymo įrenginio išleidžiamosios angos yra 3–15 μg/l, matuojamas naudojant srautui proporcingus 24 valandų sudėtinius ėminius, kurie imami kasdien. Susijusi stebėsena aprašyta 7 GPGB.

3.   Nuotekų susidarymas

4 GPGB. Siekiant, kad nuotekų susidarytų kuo mažiau, GPGB yra derinti toliau nurodytus metodus.

| | Metodas | Aprašymas | Taikymas |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Sūrymo recirkuliacija | Nuskurdintasis sūrymas iš elektrolizės elementų pakartotinai prisotinamas kietosios druskos arba išgarinamas ir grąžinamas atgal į elementus. | Metodas netaikomas diafragminių elementų įrenginiams. Netaikomas membraninių elementų įrenginiams, kuriuose naudojamas tirpalui kasykloje panaudotas sūrymas, kai turima pakankamai druskos ir vandens išteklių ir yra sūraus vandens nuotekų priimtuvas, į kurį galima išleisti didelės chlorido koncentracijos nuotekas. Netaikomas membraninių elementų įrenginiams, kai sūrymo išvalos naudojamos kituose gamybos įrenginiuose. |
| b | Kitų technologinių srautų perdirbimas | Technologiniai srautai iš chloro ir šarmų gamybos įrenginio, tokie kaip kondensatai, gauti apdorojant chlorą, natrio ar kalio hidroksidą ir vandenilį, pakartotinai naudojami įvairiuose proceso etapuose. Kiek galima perdirbti, priklauso nuo skysčio srautui, į kurį perdirbamas technologinis srautas, keliamų grynumo reikalavimų ir įrenginio vandens balanso. | Paprastai taikomas metodas. |
| c | Per kitus gamybos procesus susidariusių sūrių nuotekų perdirbimas | Per kitus gamybos procesus susidariusios sūrios nuotekos išvalomos ir grąžinamos į sūrymo apytakos sistemą. Kiek galima perdirbti, priklauso nuo sūrymo apytakos sistemai keliamų grynumo reikalavimų ir įrenginio vandens balanso. | Metodas netaikomas įrenginiams, kai papildomai valant šias nuotekas prarandama susijusi aplinkosauginė nauda. |
| d | Nuotekos naudojamos kaip tirpalas kasykloje | Nuotekos iš chloro ir šarmų gamybos įrenginio išvalomos ir pumpuojamos atgal į druskos kasyklą. | Metodas netaikomas membraninių elementų įrenginiams, kai sūrymo išvalos naudojamos kituose gamybos įrenginiuose. Netaikomas, jeigu kasykla yra kur kas aukštesnėje vietoje negu įrenginys. |
| e | Filtruoto sūrymo dumblo koncentravimas | Filtruoto sūrymo dumblas koncentruojamas naudojant filtrpresus, besisukančio būgno slėginius filtrus arba centrifugas. Likęs vanduo grąžinamas į sūrymo apytakos sistemą. | Metodas netaikomas, jeigu filtruoto sūrymo dumblą galima pašalinti kaip sausą paplotį. Netaikomas įrenginiams, kurių nuotekos pakartotinai naudojamos kaip tirpalas kasykloje. |
| f | Nanofiltravimas | Tam tikro pobūdžio membraninis filtravimas per maždaug 1 nm dydžio porų membraną, naudojamas sulfatui koncentruoti sūrymo išvalose, kad susidarytų mažiau nuotekų. | Metodas taikomas membraninių elementų įrenginiams, kuriuose recirkuliuojamas sūrymas, jeigu sūrymo išvalymo laipsnis priklauso nuo sulfato koncentracijos. |
| g | Metodai išmetamam chlorato kiekiui mažinti | Metodai išmetamam chlorato kiekiui mažinti aprašyti 14 GPGB. Šiais metodais mažinamas sūrymo išvalų kiekis. | Metodas taikomas membraninių elementų įrenginiams, kuriuose recirkuliuojamas sūrymas, jeigu sūrymo išvalymo laipsnis priklauso nuo chlorato koncentracijos. |

Metodas

Aprašymas

Taikymas

a

Sūrymo recirkuliacija

Nuskurdintasis sūrymas iš elektrolizės elementų pakartotinai prisotinamas kietosios druskos arba išgarinamas ir grąžinamas atgal į elementus.

Metodas netaikomas diafragminių elementų įrenginiams. Netaikomas membraninių elementų įrenginiams, kuriuose naudojamas tirpalui kasykloje panaudotas sūrymas, kai turima pakankamai druskos ir vandens išteklių ir yra sūraus vandens nuotekų priimtuvas, į kurį galima išleisti didelės chlorido koncentracijos nuotekas. Netaikomas membraninių elementų įrenginiams, kai sūrymo išvalos naudojamos kituose gamybos įrenginiuose.

b

Kitų technologinių srautų perdirbimas

Technologiniai srautai iš chloro ir šarmų gamybos įrenginio, tokie kaip kondensatai, gauti apdorojant chlorą, natrio ar kalio hidroksidą ir vandenilį, pakartotinai naudojami įvairiuose proceso etapuose. Kiek galima perdirbti, priklauso nuo skysčio srautui, į kurį perdirbamas technologinis srautas, keliamų grynumo reikalavimų ir įrenginio vandens balanso.

Paprastai taikomas metodas.

c

Per kitus gamybos procesus susidariusių sūrių nuotekų perdirbimas

Per kitus gamybos procesus susidariusios sūrios nuotekos išvalomos ir grąžinamos į sūrymo apytakos sistemą. Kiek galima perdirbti, priklauso nuo sūrymo apytakos sistemai keliamų grynumo reikalavimų ir įrenginio vandens balanso.

Metodas netaikomas įrenginiams, kai papildomai valant šias nuotekas prarandama susijusi aplinkosauginė nauda.

d

Nuotekos naudojamos kaip tirpalas kasykloje

Nuotekos iš chloro ir šarmų gamybos įrenginio išvalomos ir pumpuojamos atgal į druskos kasyklą.

Metodas netaikomas membraninių elementų įrenginiams, kai sūrymo išvalos naudojamos kituose gamybos įrenginiuose. Netaikomas, jeigu kasykla yra kur kas aukštesnėje vietoje negu įrenginys.

e

Filtruoto sūrymo dumblo koncentravimas

Filtruoto sūrymo dumblas koncentruojamas naudojant filtrpresus, besisukančio būgno slėginius filtrus arba centrifugas. Likęs vanduo grąžinamas į sūrymo apytakos sistemą.

Metodas netaikomas, jeigu filtruoto sūrymo dumblą galima pašalinti kaip sausą paplotį. Netaikomas įrenginiams, kurių nuotekos pakartotinai naudojamos kaip tirpalas kasykloje.

f

Nanofiltravimas

Tam tikro pobūdžio membraninis filtravimas per maždaug 1 nm dydžio porų membraną, naudojamas sulfatui koncentruoti sūrymo išvalose, kad susidarytų mažiau nuotekų.

Metodas taikomas membraninių elementų įrenginiams, kuriuose recirkuliuojamas sūrymas, jeigu sūrymo išvalymo laipsnis priklauso nuo sulfato koncentracijos.

g

Metodai išmetamam chlorato kiekiui mažinti

Metodai išmetamam chlorato kiekiui mažinti aprašyti 14 GPGB. Šiais metodais mažinamas sūrymo išvalų kiekis.

Metodas taikomas membraninių elementų įrenginiams, kuriuose recirkuliuojamas sūrymas, jeigu sūrymo išvalymo laipsnis priklauso nuo chlorato koncentracijos.

4.   Energijos vartojimo efektyvumas

5 GPGB. Siekiant efektyviai naudoti energiją elektrolizės procese GPGB yra derinti toliau nurodytus metodus.

| | Metodas | Aprašymas | Taikymas |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Didelio efektyvumo membranos | Naudojant didelio efektyvumo membranas išvengiama didelių įtampos kryčių ir pasiekiama didelė srovinė išeiga kartu užtikrinant mechaninį ir cheminį stabilumą esamomis eksploatacijos sąlygomis. | Metodas taikomas membraninių elementų įrenginiams atnaujinant membranas pasibaigus jų eksploatavimo laikui. |
| b | Beasbestės diafragmos | Beasbestės diafragmos susideda iš anglies fluoridų polimero ir užpildo, pvz., cirkonio dioksido. Šių diafragmų varžos viršįtampis yra mažesnis nei asbestinių diafragmų. | Paprastai taikomas metodas. |
| c | Didelio efektyvumo elektrodai ir dangos | Laidesni dujoms elektrodai ir dangos (mažas dujų burbulų viršįtampis) ir mažas elektrodų viršįtampis. | Metodas taikomas atnaujinant dangas pasibaigus jų eksploatavimo laikui. |
| d | Didelio grynumo sūrymas | Sūrymas yra pakankamai išgrynintas, kad kuo mažiau užsiterštų elektrodai ir diafragmos ar membranos, taigi nebūtų suvartojama daugiau energijos. | Paprastai taikomas metodas. |

Metodas

Aprašymas

Taikymas

a

Didelio efektyvumo membranos

Naudojant didelio efektyvumo membranas išvengiama didelių įtampos kryčių ir pasiekiama didelė srovinė išeiga kartu užtikrinant mechaninį ir cheminį stabilumą esamomis eksploatacijos sąlygomis.

Metodas taikomas membraninių elementų įrenginiams atnaujinant membranas pasibaigus jų eksploatavimo laikui.

b

Beasbestės diafragmos

Beasbestės diafragmos susideda iš anglies fluoridų polimero ir užpildo, pvz., cirkonio dioksido. Šių diafragmų varžos viršįtampis yra mažesnis nei asbestinių diafragmų.

Paprastai taikomas metodas.

c

Didelio efektyvumo elektrodai ir dangos

Laidesni dujoms elektrodai ir dangos (mažas dujų burbulų viršįtampis) ir mažas elektrodų viršįtampis.

Metodas taikomas atnaujinant dangas pasibaigus jų eksploatavimo laikui.

d

Didelio grynumo sūrymas

Sūrymas yra pakankamai išgrynintas, kad kuo mažiau užsiterštų elektrodai ir diafragmos ar membranos, taigi nebūtų suvartojama daugiau energijos.

Paprastai taikomas metodas.

6 GPGB. Siekiant efektyviai vartoti energiją GPGB yra kuo daugiau naudoti vandenilį – vieną iš elektrolizės produktų – kaip cheminį reagentą ar kurą.

Aprašymas

Vandenilis gali būti naudojamas cheminėms reakcijoms (pvz., gaminant amoniaką, vandenilio peroksidą, druskos rūgštį ir metanolį; redukuojant organinius junginius; hidrodesulfurizuojant naftą; hidrinant alyvas ir tepalus; grandininei reakcijai sustabdyti gaminant poliolefiną) arba kaip kuras degimo procese gaminant garus ir (ar) elektros energiją arba kaitinant krosnis. Kiek vandenilio gali būti naudojama, priklauso nuo įvairių veiksnių (pvz., poreikio naudoti vandenilį kaip reagentą gamybos vietoje, poreikio gamybos vietoje naudoti garus, kaip toli yra galimi vandenilio naudotojai).

5.   Išmetamųjų teršalų stebėsena

7 GPGB. GPGB yra stebėti į orą ir vandenį išmetamus teršalus taikant EN standartus atitinkančius stebėsenos metodus bent taip dažnai, kaip toliau nurodyta. Jeigu EN standartų nėra, GPGB yra remtis ISO, nacionaliniais arba kitais tarptautiniais standartais, kad būtų gaunami lygiavertės mokslinės kokybės duomenys.

| Aplinkos terpė | Medžiaga (-os) | Ėminių ėmimo vieta | Metodas | Standartas (-ai) | Minimalus stebėsenos dažnis | Stebėsena, susijusi su GPGB |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oras | Chloras ir chloro dioksidas, išreikšti Cl2
   (2) | Chloro sugerties įrenginio išleidžiamoji anga | Elektrocheminiai elementai | EN ir ISO standartų nėra | Nuolatinė | — |
| Sugertis tirpale ir vėlesnė analizė | EN ir ISO standartų nėra | Kartą per metus (matuojama bent tris kartus paeiliui kas valandą) | 8 GPGB |
| Vanduo | Chloratas | Teršalų išleidimo iš įrenginio vieta | Jonų chromatografija | EN ISO 10304–4 | Kartą per mėnesį | 14 GPGB |
| Chloridas | Sūrymo išvalos | Jonų chromatografija arba srauto analizė | EN ISO 10304–1 arba EN ISO 15682 | Kartą per mėnesį | 12 GPGB |
| Laisvasis chloras (2) | Arti šaltinio | Redukcijos potencialas | EN ir ISO standartų nėra | Nuolatinė | — |
| Teršalų išleidimo iš įrenginio vieta | Laisvasis chloras | EN ISO 7393–1 or –2 | Kartą per mėnesį | 13 GPGB |
| Halogenintas organinis junginys | Sūrymo išvalos | Adsorbtyvai organiškai sujungti halogenai (AOX) | EN ISO 9562 A priedas | Kartą per metus | 15 GPGB |
| Gyvsidabris | Gyvsidabrio valymo įrenginio išleidžiamoji anga | Atominės sugerties spektrometrija arba atominės fluorescencijos spektrometrija | EN ISO 12846 arba EN ISO 17852 | Kasdien | 3 GPGB |
| Sulfatas | Sūrymo išvalos | Jonų chromatografija | EN ISO 10304–1 | Kartą per metus | — |
| Atitinkami sunkieji metalai (pvz., nikelis, varis) | Sūrymo išvalos | Indukciškai sujungtos plazmos atomų emisijos spektrometrija arba indukciškai sujungtos plazmos masių spektrometrija | EN ISO 11885 arba EN ISO 17294–2 | Kartą per metus | — |

Aplinkos terpė

Medžiaga (-os)

Ėminių ėmimo vieta

Metodas

Standartas (-ai)

Minimalus stebėsenos dažnis

Stebėsena, susijusi su GPGB

Oras

Chloras ir chloro dioksidas, išreikšti Cl2
   (2)

Chloro sugerties įrenginio išleidžiamoji anga

Elektrocheminiai elementai

EN ir ISO standartų nėra

Nuolatinė

—

Sugertis tirpale ir vėlesnė analizė

EN ir ISO standartų nėra

Kartą per metus (matuojama bent tris kartus paeiliui kas valandą)

8 GPGB

Vanduo

Chloratas

Teršalų išleidimo iš įrenginio vieta

Jonų chromatografija

EN ISO 10304–4

Kartą per mėnesį

14 GPGB

Chloridas

Sūrymo išvalos

Jonų chromatografija arba srauto analizė

EN ISO 10304–1 arba EN ISO 15682

Kartą per mėnesį

12 GPGB

Laisvasis chloras (2)

Arti šaltinio

Redukcijos potencialas

EN ir ISO standartų nėra

Nuolatinė

—

Teršalų išleidimo iš įrenginio vieta

Laisvasis chloras

EN ISO 7393–1 or –2

Kartą per mėnesį

13 GPGB

Halogenintas organinis junginys

Sūrymo išvalos

Adsorbtyvai organiškai sujungti halogenai (AOX)

EN ISO 9562 A priedas

Kartą per metus

15 GPGB

Gyvsidabris

Gyvsidabrio valymo įrenginio išleidžiamoji anga

Atominės sugerties spektrometrija arba atominės fluorescencijos spektrometrija

EN ISO 12846 arba EN ISO 17852

Kasdien

3 GPGB

Sulfatas

Sūrymo išvalos

Jonų chromatografija

EN ISO 10304–1

Kartą per metus

—

Atitinkami sunkieji metalai (pvz., nikelis, varis)

Sūrymo išvalos

Indukciškai sujungtos plazmos atomų emisijos spektrometrija arba indukciškai sujungtos plazmos masių spektrometrija

EN ISO 11885 arba EN ISO 17294–2

Kartą per metus

—

6.   Teršalų išmetimas į orą

8 GPGB. Siekiant sumažinti chloro ir chloro dioksido nukreipimą į orą perdirbant chlorą, GPGB yra suprojektuoti, prižiūrėti ir eksploatuoti chloro sugerties įrenginį tinkamai derinant šias jo savybes:

| i) | sugerties įrenginio pagrindą sudaro įkrautinės kolonos ir (arba) čiurkšliniai siurbliai dujų valymui naudojant šarminį tirpalą (pvz., natrio hidroksido tirpalą); |
| --- | --- |

i)

sugerties įrenginio pagrindą sudaro įkrautinės kolonos ir (arba) čiurkšliniai siurbliai dujų valymui naudojant šarminį tirpalą (pvz., natrio hidroksido tirpalą);

| ii) | vandenilio peroksido dozatorius arba atskiras dujų valymo skysčiu įrenginys su vandenilio peroksidu, jei reikia sumažinti chloro dioksido koncentraciją; |
| --- | --- |

ii)

vandenilio peroksido dozatorius arba atskiras dujų valymo skysčiu įrenginys su vandenilio peroksidu, jei reikia sumažinti chloro dioksido koncentraciją;

| iii) | jo dydis pritaikytas blogiausiam scenarijui (nustatytam įvertinus riziką) dėl pagaminamo chloro kiekio ir debito (turi būti sugeriamas visas elementų įrenginio patalpoje pagamintas kiekis pakankamai ilgai, kol įrenginys bus sustabdytas); |
| --- | --- |

iii)

jo dydis pritaikytas blogiausiam scenarijui (nustatytam įvertinus riziką) dėl pagaminamo chloro kiekio ir debito (turi būti sugeriamas visas elementų įrenginio patalpoje pagamintas kiekis pakankamai ilgai, kol įrenginys bus sustabdytas);

| iv) | dujų valymo skysčio atsargų ir talpyklų pakanka užtikrinti, kad jų visada būtų turima daugiau negu reikia; |
| --- | --- |

iv)

dujų valymo skysčio atsargų ir talpyklų pakanka užtikrinti, kad jų visada būtų turima daugiau negu reikia;

| v) | jeigu naudojamos įkrautinės kolonos, jos turi būti tokio dydžio, kad jokiais būdais neįvyktų užtvindymas; |
| --- | --- |

v)

jeigu naudojamos įkrautinės kolonos, jos turi būti tokio dydžio, kad jokiais būdais neįvyktų užtvindymas;

| vi) | skystojo chloro patekimo į sugerties įrenginį prevencija; |
| --- | --- |

vi)

skystojo chloro patekimo į sugerties įrenginį prevencija;

| vii) | dujų valymo skysčio atgalinio srauto į chloro apytakos sistemą prevencija; |
| --- | --- |

vii)

dujų valymo skysčio atgalinio srauto į chloro apytakos sistemą prevencija;

| viii) | kietųjų medžiagų nuosėdų nusėdimo sugerties įrenginyje prevencija; |
| --- | --- |

viii)

kietųjų medžiagų nuosėdų nusėdimo sugerties įrenginyje prevencija;

| ix) | šilumokaičių naudojimas ribojant temperatūrą sugerties įrenginyje, kad ji niekada nesiektų 55 °C; |
| --- | --- |

ix)

šilumokaičių naudojimas ribojant temperatūrą sugerties įrenginyje, kad ji niekada nesiektų 55 °C;

| x) | skiedimui naudojamo oro tiekimas po to, kai sugeriamas chloras, kad nesusidarytų sprogių dujų mišinių; |
| --- | --- |

x)

skiedimui naudojamo oro tiekimas po to, kai sugeriamas chloras, kad nesusidarytų sprogių dujų mišinių;

| xi) | naudojamos statybinės medžiagos turi būti visapusiškai atsparios itin ėsdinančioms aplinkos sąlygoms; |
| --- | --- |

xi)

naudojamos statybinės medžiagos turi būti visapusiškai atsparios itin ėsdinančioms aplinkos sąlygoms;

| xii) | naudojama atsarginė įranga, pvz., papildomas dujų valytuvas kartu su eksploatuojamu valytuvu, atsarginis rezervuaras su dujų valymo skysčiu, kuris tiekiamas į valytuvą naudojant gravitaciją, parengti naudoti ir atsarginiai ventiliatoriai, parengti naudoti ir atsarginiai siurbliai; |
| --- | --- |

xii)

naudojama atsarginė įranga, pvz., papildomas dujų valytuvas kartu su eksploatuojamu valytuvu, atsarginis rezervuaras su dujų valymo skysčiu, kuris tiekiamas į valytuvą naudojant gravitaciją, parengti naudoti ir atsarginiai ventiliatoriai, parengti naudoti ir atsarginiai siurbliai;

| xiii) | nepriklausomos atsarginės sistemos, kuria būtų galima pakeisti būtiniausią elektros įrangą, sukūrimas; |
| --- | --- |

xiii)

nepriklausomos atsarginės sistemos, kuria būtų galima pakeisti būtiniausią elektros įrangą, sukūrimas;

| xiv) | atsarginės sistemos automatinis įjungimas avariniais atvejais, įskaitant reguliarius šios sistemos bandymus ir jungiklį; |
| --- | --- |

xiv)

atsarginės sistemos automatinis įjungimas avariniais atvejais, įskaitant reguliarius šios sistemos bandymus ir jungiklį;

| xv) | sukurta stebėsenos ir perspėjimo sistema šiems rodikliams stebėti:






  a) | chloro buvimas prie sugerties įrenginio išleidžiamosios angos ir aplinkinėje teritorijoje; |
| --- | --- | --- |

xv)

sukurta stebėsenos ir perspėjimo sistema šiems rodikliams stebėti:

a)

chloro buvimas prie sugerties įrenginio išleidžiamosios angos ir aplinkinėje teritorijoje;

| b) | dujų valymo skysčių temperatūra; |
| --- | --- |

b)

dujų valymo skysčių temperatūra;

| c) | dujų valymo skysčių redukcijos potencialas ir šarmingumas; |
| --- | --- |

c)

dujų valymo skysčių redukcijos potencialas ir šarmingumas;

| d) | siurbimo slėgis; |
| --- | --- |

d)

siurbimo slėgis;

| e) | dujų valymo skysčių debitas. |
| --- | --- |

e)

dujų valymo skysčių debitas.

Kartu matuojamų chloro ir chloro dioksido, žymimų Cl2, su GPGB susijęs išmetimo lygis yra 0,2 – 1,0 mg/m3 kaip vidutinė vertė, apskaičiuota prie chloro sugerties įrenginio išleidžiamosios angos atliekant bent tris matavimus paeiliui kas valandą, bent kartą per metus. Susijusi stebėsena aprašyta 7 GPGB.

9 GPGB. Anglies tetrachlorido naudojimas azoto trichloridui pašalinti arba chlorui regeneruoti iš liekamųjų dujų nėra GPGB.

10 GPGB. Aušalų, kurių visuotinio atšilimo potencialas yra didelis (bent 150 ir didesnis) (pvz., daugelio hidrofluorangliavandenilių, angl. HFC) naudojimo naujuose chloro skystinimo įrenginiuose negalima laikyti GPGB.

Aprašymas

Tinkamų aušalų pavyzdžiai:

| — | anglies dioksido ir amoniako derinys dviejuose aušinimo kontūruose; |
| --- | --- |

—

anglies dioksido ir amoniako derinys dviejuose aušinimo kontūruose;

| — | chloras; |
| --- | --- |

—

chloras;

| — | vanduo. |
| --- | --- |

—

vanduo.

Taikymas

Renkantis aušalą reikėtų atsižvelgti į eksploatavimo saugą ir energijos vartojimo efektyvumą.

7.   Teršalų išleidimas į vandenį

11 GPGB. Siekiant į vandenį išleisti kuo mažiau teršalų GPGB yra tinkamai derinti toliau nurodytus metodus.

| | Metodas | Aprašymas |
| --- | --- | --- |
| a | Į procesą integruoti metodai (3) | Metodai, kuriais išvengiama teršalų susidarymo arba mažinamas jų kiekis. |
| b | Nuotekų valymas vietoje (3) | Metodai, kuriais mažinamas teršalų kiekis arba jie surenkami prieš išleidžiant į nuotekų surinkimo sistemą. |
| c | Pirminis nuotekų paruošimas valymui (4) | Metodai, kuriais mažinamas teršalų kiekis prieš galutinį nuotekų išvalymą. |
| d | Galutinis nuotekų išvalymas (4) | Galutinis nuotekų išvalymas mechaniniais, fiziniais ir cheminiais ir (arba) biologiniais metodais prieš išleidžiant jas į nuotekų priimtuvą. |

Metodas

Aprašymas

a

Į procesą integruoti metodai (3)

Metodai, kuriais išvengiama teršalų susidarymo arba mažinamas jų kiekis.

b

Nuotekų valymas vietoje (3)

Metodai, kuriais mažinamas teršalų kiekis arba jie surenkami prieš išleidžiant į nuotekų surinkimo sistemą.

c

Pirminis nuotekų paruošimas valymui (4)

Metodai, kuriais mažinamas teršalų kiekis prieš galutinį nuotekų išvalymą.

d

Galutinis nuotekų išvalymas (4)

Galutinis nuotekų išvalymas mechaniniais, fiziniais ir cheminiais ir (arba) biologiniais metodais prieš išleidžiant jas į nuotekų priimtuvą.

12 GPGB. Siekiant išleisti į vandenį kuo mažiau teršalų iš chloro ir šarmų gamybos įrenginio, GPGB yra derinti 4 GPGB nurodytus metodus.

13 GPGB. Siekiant išleisti į vandenį kuo mažiau laisvojo chloro iš chloro ir šarmų gamybos įrenginio, GPGB yra valyti nuotekų srautus, kuriuose yra laisvojo chloro, kiek įmanoma arčiau jų išleidimo vietos, kad su nuotekomis nebūtų pašalintas chloras ir (arba) halogeninti organiniai junginiai, taikant vieną arba derinant kelis iš toliau nurodytų metodų.

| | Metodas | Aprašymas |
| --- | --- | --- |
| a | Cheminė redukcija | Laisvasis chloras suskyla reaguodamas su reduktoriais, pvz., sulfitu ir vandenilio peroksidu, sumaišymo reaktoriuose. |
| b | Katalizinis skilimas | Laisvasis chloras suskaidomas į chlorą ir deguonį kataliziniuose reaktoriuose su nejudamuoju sluoksniu. Katalizatoriumi gali būti nikelio oksidas, sustiprintas geležimi, ant aliuminatinio pagrindo. |
| c | Terminis skilimas | Laisvasis chloras paverčiamas chloru ir chloratu terminio skilimo procese esant maždaug 70 °C temperatūrai. Gautą ištakį reikia toliau valyti, kad būtų išleidžiama mažiau chlorato ir bromato (14 GPGB). |
| d | Rūgštinis skilimas | Laisvasis chloras suskyla parūgštinus terpę, taip išsiskyręs chloras regeneruojamas. Rūgštinis skilimas gali vykti atskirame reaktoriuje arba recirkuliuojant nuotekas sūrymo apytakos sistemoje. Nuotekų recirkuliavimą sūrymo apytakos sistemoje riboja įrenginio vandens balansas. |
| e | Nuotekų recirkuliavimas | Iš chloro ir šarmų gamybos įrenginio išleistų nuotekų srautai, kuriuose yra laisvojo chloro, recirkuliuojami kituose gamybos įrenginiuose. |

Metodas

Aprašymas

a

Cheminė redukcija

Laisvasis chloras suskyla reaguodamas su reduktoriais, pvz., sulfitu ir vandenilio peroksidu, sumaišymo reaktoriuose.

b

Katalizinis skilimas

Laisvasis chloras suskaidomas į chlorą ir deguonį kataliziniuose reaktoriuose su nejudamuoju sluoksniu. Katalizatoriumi gali būti nikelio oksidas, sustiprintas geležimi, ant aliuminatinio pagrindo.

c

Terminis skilimas

Laisvasis chloras paverčiamas chloru ir chloratu terminio skilimo procese esant maždaug 70 °C temperatūrai. Gautą ištakį reikia toliau valyti, kad būtų išleidžiama mažiau chlorato ir bromato (14 GPGB).

d

Rūgštinis skilimas

Laisvasis chloras suskyla parūgštinus terpę, taip išsiskyręs chloras regeneruojamas. Rūgštinis skilimas gali vykti atskirame reaktoriuje arba recirkuliuojant nuotekas sūrymo apytakos sistemoje. Nuotekų recirkuliavimą sūrymo apytakos sistemoje riboja įrenginio vandens balansas.

e

Nuotekų recirkuliavimas

Iš chloro ir šarmų gamybos įrenginio išleistų nuotekų srautai, kuriuose yra laisvojo chloro, recirkuliuojami kituose gamybos įrenginiuose.

Laisvojo chloro, žymimo Cl2, su GPGB susijęs išmetimo lygis yra 0,05 – 0,2 mg/l vietiniuose ėminiuose, kurie imami bent kas mėnesį toje vietoje, kurioje teršalai išleidžiami iš įrenginio. Susijusi stebėsena aprašyta 7 GPGB.

14 GPGB. Siekiant išleisti į vandenį kuo mažiau chlorato iš chloro ir šarmų gamybos įrenginio, GPGB yra taikyti vieną arba derinti kelis iš toliau nurodytų metodų.

| | Metodas | Aprašymas | Taikymas |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Didelio efektyvumo membranos | Didelio srovės efektyvumo membranos, mažinančios chlorato susidarymą ir kartu užtikrinančios mechaninį ir cheminį stabilumą esamomis eksploatacijos sąlygomis. | Metodas taikomas membraninių elementų įrenginiams, kai atnaujinamos membranos pasibaigus jų eksploatavimo laikui. |
| b | Didelio efektyvumo dangos | Naudojamos dangos su mažu elektrodų viršįtampiu, todėl susidaro mažiau chlorato ir daugiau deguonies anode. | Metodas taikomas atnaujinant dangas pasibaigus jų eksploatavimo laikui. Jo taikymą gali riboti gauto chloro kokybės reikalavimai (dėl deguonies koncentracijos). |
| c | Didelio grynumo sūrymas | Sūrymas yra pakankamai išgrynintas, kad kuo mažiau užsiterštų elektrodai ir diafragmos ar membranos, nes kitaip gali susidaryti daugiau chlorato. | Paprastai taikomas metodas |
| d | Sūrymo parūgštinimas | Sūrymas prieš elektrolizę parūgštinamas, kad susidarytų mažiau chlorato. Kiek galima parūgštinti, priklauso nuo naudojamos įrangos (pvz., membranų ir anodų) savitosios varžos. | Paprastai taikomas metodas. |
| e | Rūgštinė redukcija | Chlorato kiekis mažinamas druskos rūgštimi, kai pH = 0, o temperatūra > 85 °C. | Netaikoma tiesiasroviuose sūrymo įrenginiuose. |
| f | Katalizinė redukcija | Slėginiame reaktoriuje su lašinamuoju sluoksniu (angl. trickle-bed) chloratas suskyla į chloridą naudojant vandenilį ir rodžio katalizatorių per trifazę reakciją. | Netaikoma tiesiasroviuose sūrymo įrenginiuose. |
| g | Nuotekų srautų, kuriuose yra chlorato, panaudojimas kituose gamybos įrenginiuose | Nuotekų srautai iš chloro ir šarmų gamybos įrenginio recirkuliuojami kituose gamybos įrenginiuose, paprastai natrio chlorato gamybos įrenginio sūrymo apytakos sistemoje. | Metodas taikomas tik ten, kur tokios kokybės nuotekų srautus galima panaudoti kituose gamybos įrenginiuose. |

Metodas

Aprašymas

Taikymas

a

Didelio efektyvumo membranos

Didelio srovės efektyvumo membranos, mažinančios chlorato susidarymą ir kartu užtikrinančios mechaninį ir cheminį stabilumą esamomis eksploatacijos sąlygomis.

Metodas taikomas membraninių elementų įrenginiams, kai atnaujinamos membranos pasibaigus jų eksploatavimo laikui.

b

Didelio efektyvumo dangos

Naudojamos dangos su mažu elektrodų viršįtampiu, todėl susidaro mažiau chlorato ir daugiau deguonies anode.

Metodas taikomas atnaujinant dangas pasibaigus jų eksploatavimo laikui. Jo taikymą gali riboti gauto chloro kokybės reikalavimai (dėl deguonies koncentracijos).

c

Didelio grynumo sūrymas

Sūrymas yra pakankamai išgrynintas, kad kuo mažiau užsiterštų elektrodai ir diafragmos ar membranos, nes kitaip gali susidaryti daugiau chlorato.

Paprastai taikomas metodas

d

Sūrymo parūgštinimas

Sūrymas prieš elektrolizę parūgštinamas, kad susidarytų mažiau chlorato. Kiek galima parūgštinti, priklauso nuo naudojamos įrangos (pvz., membranų ir anodų) savitosios varžos.

Paprastai taikomas metodas.

e

Rūgštinė redukcija

Chlorato kiekis mažinamas druskos rūgštimi, kai pH = 0, o temperatūra > 85 °C.

Netaikoma tiesiasroviuose sūrymo įrenginiuose.

f

Katalizinė redukcija

Slėginiame reaktoriuje su lašinamuoju sluoksniu (angl. trickle-bed) chloratas suskyla į chloridą naudojant vandenilį ir rodžio katalizatorių per trifazę reakciją.

Netaikoma tiesiasroviuose sūrymo įrenginiuose.

g

Nuotekų srautų, kuriuose yra chlorato, panaudojimas kituose gamybos įrenginiuose

Nuotekų srautai iš chloro ir šarmų gamybos įrenginio recirkuliuojami kituose gamybos įrenginiuose, paprastai natrio chlorato gamybos įrenginio sūrymo apytakos sistemoje.

Metodas taikomas tik ten, kur tokios kokybės nuotekų srautus galima panaudoti kituose gamybos įrenginiuose.

15 GPGB. Siekiant išleisti į vandenį kuo mažiau halogenintų organinių junginių iš chloro ir šarmų gamybos įrenginio, GPGB yra derinti toliau nurodytus metodus.

| | Metodas | Aprašymas |
| --- | --- | --- |
| a | Druskų ir pagalbinių medžiagų pasirinkimas ir kontrolė | Druskos ir pagalbinės medžiagos pasirenkamos ir kontroliuojamos taip, kad sūryme būtų kuo mažiau organinių teršalų. |
| b | Vandens gryninimas | Technologinį vandenį galima gryninti tokiais metodais kaip membraninis filtravimas, jonų mainai, UV švitinimas ir įgertis aktyvintosiomis anglimis, taip sumažinant organinių teršalų kiekį sūryme. |
| c | Įrangos pasirinkimas ir kontrolė | Siekiant išvengti galimo organinių teršalų patekimo į sūrymą, kruopščiai parenkami tinkami elementai, vamzdžiai, vožtuvai, siurbliai ir kita įranga. |

Metodas

Aprašymas

a

Druskų ir pagalbinių medžiagų pasirinkimas ir kontrolė

Druskos ir pagalbinės medžiagos pasirenkamos ir kontroliuojamos taip, kad sūryme būtų kuo mažiau organinių teršalų.

b

Vandens gryninimas

Technologinį vandenį galima gryninti tokiais metodais kaip membraninis filtravimas, jonų mainai, UV švitinimas ir įgertis aktyvintosiomis anglimis, taip sumažinant organinių teršalų kiekį sūryme.

c

Įrangos pasirinkimas ir kontrolė

Siekiant išvengti galimo organinių teršalų patekimo į sūrymą, kruopščiai parenkami tinkami elementai, vamzdžiai, vožtuvai, siurbliai ir kita įranga.

8.   Atliekų susidarymas

16 GPGB. Siekiant siųsti šalinti kuo mažiau išnaudotosios sieros rūgšties, GPGB yra taikyti vieną arba derinti kelis iš toliau nurodytų metodų. Džiovinant chlorą gautos išnaudotosios sieros rūgšties neutralizavimas grynaisiais reagentais nėra GPGB.

| | Metodas | Aprašymas | Taikymas |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Naudojimas gamykloje arba už jos ribų | Išnaudotoji rūgštis naudojama kitoms reikmėms, pvz., technologinio vandens ir nuotekų pH kontroliuoti arba hipochlorito pertekliui sunaikinti. | Metodas taikomas ten, kur gamykloje arba už jos ribų yra tokios kokybės išnaudotosios rūgšties poreikis. |
| b | Rekoncentravimas | Išnaudotoji rūgštis rekoncentruojama gamykloje arba už jos ribų uždarosios grandinės garintuvuose, vakuume netiesiogiai kaitinant arba sustiprinant sieros trioksidu. | Rekoncentravimas už gamyklos ribų galimas tik tais atvejais, kai šios paslaugos teikėjas yra įsikūręs prie pat gamyklos. |

Metodas

Aprašymas

Taikymas

a

Naudojimas gamykloje arba už jos ribų

Išnaudotoji rūgštis naudojama kitoms reikmėms, pvz., technologinio vandens ir nuotekų pH kontroliuoti arba hipochlorito pertekliui sunaikinti.

Metodas taikomas ten, kur gamykloje arba už jos ribų yra tokios kokybės išnaudotosios rūgšties poreikis.

b

Rekoncentravimas

Išnaudotoji rūgštis rekoncentruojama gamykloje arba už jos ribų uždarosios grandinės garintuvuose, vakuume netiesiogiai kaitinant arba sustiprinant sieros trioksidu.

Rekoncentravimas už gamyklos ribų galimas tik tais atvejais, kai šios paslaugos teikėjas yra įsikūręs prie pat gamyklos.

Išnaudotosios sieros rūgšties, išreikštos H2SO4 (96 masės proc.), kuri siunčiama pašalinti, su GPGB susijęs aplinkosauginio veiksmingumo lygis yra ≤ 0,1 kg vienai tonai pagaminto chloro.

9.   Taršos valymas gamybos teritorijoje

17 GPGB. Siekiant kuo mažiau užteršti dirvožemį, požeminį vandenį ir orą, taip pat sustabdyti teršalų sklidimą ir patekimą į biotą iš užterštų chloro ir šarmų gamyklų, GPGB yra parengti ir įgyvendinti gamyklos teritorijos valymo planą, kuriame būtų numatyti visi šie dalykai:

| i) | ekstremaliosioms situacijoms skirtų metodų, kuriais užkertamas kelias poveikiui aplinkai ir teršalų plitimui, įgyvendinimas; |
| --- | --- |

i)

ekstremaliosioms situacijoms skirtų metodų, kuriais užkertamas kelias poveikiui aplinkai ir teršalų plitimui, įgyvendinimas;

| ii) | dokumentinis tyrimas siekiant nustatyti teršalų (pvz., gyvsidabrio, PCDD/PCDF, polichlorintų naftalenų) kilmę, mastą ir sudėtį; |
| --- | --- |

ii)

dokumentinis tyrimas siekiant nustatyti teršalų (pvz., gyvsidabrio, PCDD/PCDF, polichlorintų naftalenų) kilmę, mastą ir sudėtį;

| iii) | taršos apibūdinimas, įskaitant tyrimus ir ataskaitos parengimą; |
| --- | --- |

iii)

taršos apibūdinimas, įskaitant tyrimus ir ataskaitos parengimą;

| iv) | su laiku ir erdve siejamos rizikos, priklausomos nuo dabartinio ir patvirtinto būsimo gamybos teritorijos naudojimo, vertinimas; |
| --- | --- |

iv)

su laiku ir erdve siejamos rizikos, priklausomos nuo dabartinio ir patvirtinto būsimo gamybos teritorijos naudojimo, vertinimas;

| v) | inžinerinio projekto parengimas, įskaitant:






  a) | teršalų nukenksminimą ir (arba) izoliavimą visam laikui; |
| --- | --- | --- |

v)

inžinerinio projekto parengimas, įskaitant:

a)

teršalų nukenksminimą ir (arba) izoliavimą visam laikui;

| b) | tvarkaraščius; |
| --- | --- |

b)

tvarkaraščius;

| c) | stebėsenos planą; |
| --- | --- |

c)

stebėsenos planą;

| d) | finansinį planavimą ir investicijas tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

d)

finansinį planavimą ir investicijas tikslui pasiekti;

| vi) | inžinerinio projekto įgyvendinimas, kad gamybos teritorija, turint omenyje jos dabartinį ir patvirtintą būsimą naudojimą, nebekeltų didelės grėsmės žmonių sveikatai arba aplinkai. Priklausomai nuo kitų įsipareigojimų, inžinerinį projektą gali reikėti griežčiau įgyvendinti; |
| --- | --- |

vi)

inžinerinio projekto įgyvendinimas, kad gamybos teritorija, turint omenyje jos dabartinį ir patvirtintą būsimą naudojimą, nebekeltų didelės grėsmės žmonių sveikatai arba aplinkai. Priklausomai nuo kitų įsipareigojimų, inžinerinį projektą gali reikėti griežčiau įgyvendinti;

| vii) | gamybos teritorijos naudojimas prireikus ribojamas dėl joje likusių teršalų, atsižvelgiant į dabartinį ir patvirtintą būsimą jos naudojimo būdą; |
| --- | --- |

vii)

gamybos teritorijos naudojimas prireikus ribojamas dėl joje likusių teršalų, atsižvelgiant į dabartinį ir patvirtintą būsimą jos naudojimo būdą;

| viii) | susijusi stebėsena gamybos vietoje ir aplinkinėse zonose, kad būtų pasiekti ir išlaikyti tikslai. |
| --- | --- |

viii)

susijusi stebėsena gamybos vietoje ir aplinkinėse zonose, kad būtų pasiekti ir išlaikyti tikslai.

Aprašymas

Gamybos teritorijos valymo planas dažnai parengiamas ir įgyvendinamas nusprendus nutraukti gamyklos eksploatavimą, nors tenkinant kitus reikalavimus gamybos teritoriją gali reikėti (iš dalies) valyti ir tada, kai gamykla tebeveikia.

Kai kurios gamybos teritorijos valymo plane nustatytos užduotys gali kartotis, būti praleistos arba vykdomos kitokia eilės tvarka, tenkinant kitus reikalavimus.

Taikymas

GPGB 17 skirsnio v–viii punktų taikymas priklauso nuo GPGB 17 skirsnio iv punkte nurodyto rizikos vertinimo rezultato.

ŽODYNĖLIS

| Anodas | Elektrodas, kuriuo elektros srovė įteka į poliarizuotą elektros įrenginį. Jo poliškumas gali būti teigiamas arba neigiamas. Oksidacija elektrolitiniuose elementuose vyksta per teigiamo krūvio anodą. |
| --- | --- |
| Asbestas | Šeši gamtoje randami silikatiniai mineralai, naudojami pramonėje dėl jų naudingų fizinių savybių. Chrizotilas (taip pat vadinamas baltuoju asbestu) yra vienintelė asbesto rūšis, naudojama diafragminių elementų įrenginiuose. |
| Sūrymas | Natrio chlorido ar kalio chlorido prisotintas arba beveik prisotintas tirpalas. |
| Katodas | Elektrodas, kuriuo elektros srovė išteka iš poliarizuoto elektros įrenginio. Jo poliškumas gali būti teigiamas arba neigiamas. Redukcija elektrolitiniuose elementuose vyksta per neigiamo krūvio katodą. |
| Elektrodas | Elektros laidininkas, kuriuo elektros srovė jungiama prie elektros grandinės nemetalinės dalies. |
| Elektrolizė | Tiesioginės elektros srovės tekėjimas per joninę medžiagą, dėl kurio elektroduose vyksta cheminės reakcijos. Joninė medžiaga būna išlydyta arba ištirpinta tinkamame tirpiklyje. |
| EN | Europos standartizacijos komiteto (CEN) priimtas Europos standartas. |
| HFC | Hidrofluorangliavandenilis. |
| ISO | Tarptautinė standartizacijos organizacija arba jos priimtas standartas. |
| Viršįtampis | Įtampos skirtumas tarp termodinamiškai nustatomo redukcijos potencialo ir potencialo, kuriam esant eksperimentiniu būdu stebimas oksidacijos-redukcijos įvykis, tarpiniame reakcijos etape. Elektrolitiniame elemente dėl viršįtampio suvartojama daugiau energijos negu termodinamiškai reikia, kad vyktų reakcija. |
| PCDD | Polichlorintasis dibenzo-p-dioksinas. |
| PCDF | Polichlorintasis dibenzofuranas. |

Anodas

Elektrodas, kuriuo elektros srovė įteka į poliarizuotą elektros įrenginį. Jo poliškumas gali būti teigiamas arba neigiamas. Oksidacija elektrolitiniuose elementuose vyksta per teigiamo krūvio anodą.

Asbestas

Šeši gamtoje randami silikatiniai mineralai, naudojami pramonėje dėl jų naudingų fizinių savybių. Chrizotilas (taip pat vadinamas baltuoju asbestu) yra vienintelė asbesto rūšis, naudojama diafragminių elementų įrenginiuose.

Sūrymas

Natrio chlorido ar kalio chlorido prisotintas arba beveik prisotintas tirpalas.

Katodas

Elektrodas, kuriuo elektros srovė išteka iš poliarizuoto elektros įrenginio. Jo poliškumas gali būti teigiamas arba neigiamas. Redukcija elektrolitiniuose elementuose vyksta per neigiamo krūvio katodą.

Elektrodas

Elektros laidininkas, kuriuo elektros srovė jungiama prie elektros grandinės nemetalinės dalies.

Elektrolizė

Tiesioginės elektros srovės tekėjimas per joninę medžiagą, dėl kurio elektroduose vyksta cheminės reakcijos. Joninė medžiaga būna išlydyta arba ištirpinta tinkamame tirpiklyje.

EN

Europos standartizacijos komiteto (CEN) priimtas Europos standartas.

HFC

Hidrofluorangliavandenilis.

ISO

Tarptautinė standartizacijos organizacija arba jos priimtas standartas.

Viršįtampis

Įtampos skirtumas tarp termodinamiškai nustatomo redukcijos potencialo ir potencialo, kuriam esant eksperimentiniu būdu stebimas oksidacijos-redukcijos įvykis, tarpiniame reakcijos etape. Elektrolitiniame elemente dėl viršįtampio suvartojama daugiau energijos negu termodinamiškai reikia, kad vyktų reakcija.

PCDD

Polichlorintasis dibenzo-p-dioksinas.

PCDF

Polichlorintasis dibenzofuranas.

---

(1)  Kadangi šis aplinkosauginio veiksmingumo lygis nėra susijęs su įprastomis eksploatacijos sąlygomis, tai nėra su geriausiais prieinamais gamybos būdais siejamas išmetamų teršalų lygis, kaip apibrėžta Pramoninių išmetamų teršalų direktyvos (2010/75/ES) 3 straipsnio 13 dalyje.

(2)  Stebėsena – tai ir nuolatinė, ir reguliari stebėsena, kaip nurodyta.

(3)  Aprašyti 1, 4, 12, 13, 14 ir 15 GPGB.

(4)  Pagal GPGB informacinį dokumentą „Bendros nuotekų ir išmetamųjų dujų valymo bei tvarkymo sistemos chemijos sektoriuje“ (angl. CWW BREF).

---

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

| 11.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/49 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/49

---

ŽEMĖS ŪKIO JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 1/2013

2013 m. lapkričio 28 d.

dėl Susitarimo tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos dėl prekybos žemės ūkio produktais 10 priedo pakeitimo

(2013/733/ES)

ŽEMĖS ŪKIO JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Susitarimą tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos dėl prekybos žemės ūkio produktais, ypač į jo 11 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2002 m. birželio 1 d. įsigaliojo Susitarimas tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos dėl prekybos žemės ūkio produktais (toliau – Susitarimas); |
| --- | --- |

(1)

2002 m. birželio 1 d. įsigaliojo Susitarimas tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos dėl prekybos žemės ūkio produktais (toliau – Susitarimas);

| (2) | Susitarimo 10 priedas susijęs su šviežių vaisių ir daržovių, kuriems taikomi prekybos standartai, atitikties patikrinimų pripažinimu; |
| --- | --- |

(2)

Susitarimo 10 priedas susijęs su šviežių vaisių ir daržovių, kuriems taikomi prekybos standartai, atitikties patikrinimų pripažinimu;

| (3) | remiantis Susitarimo 10 priedo 6 straipsniu, Vaisių ir daržovių darbo grupė sprendžia visus klausimus, susijusius su 10 priedu ir jo įgyvendinimu, ir periodiškai nagrinėja šalių vidaus įstatymų ir kitų teisės aktų, taikomų 10 priede nurodytose srityse, pokyčius. Visų pirma, darbo grupė teikia pasiūlymus Komitetui pritaikyti ir atnaujinti šio priedo priedėlius. Darbo grupė priėjo prie išvados, kad 10 priedo straipsniai ir priedėliai turi būti pritaikyti, |
| --- | --- |

(3)

remiantis Susitarimo 10 priedo 6 straipsniu, Vaisių ir daržovių darbo grupė sprendžia visus klausimus, susijusius su 10 priedu ir jo įgyvendinimu, ir periodiškai nagrinėja šalių vidaus įstatymų ir kitų teisės aktų, taikomų 10 priede nurodytose srityse, pokyčius. Visų pirma, darbo grupė teikia pasiūlymus Komitetui pritaikyti ir atnaujinti šio priedo priedėlius. Darbo grupė priėjo prie išvados, kad 10 priedo straipsniai ir priedėliai turi būti pritaikyti,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Susitarimo tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos dėl prekybos žemės ūkio produktais 10 priedas pakeičiamas šio sprendimo priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2013 m. gruodžio 17 d.

Priimta Berne 2013 m. lapkričio 28 d.

Žemės ūkio jungtinio komiteto vardu

Europos Sąjungos delegacijos vadovė

Susana MARAZUELA-AZPIROZ

Šveicarijos delegacijos pirmininkas ir vadovas

Jacques CHAVAZ

Komiteto sekretorius

Michaël WÜRZNER

---

PRIEDAS

10 PRIEDAS

DĖL ŠVIEŽIŲ VAISIŲ IR DARŽOVIŲ, KURIEMS TAIKOMI PREKYBOS STANDARTAI, ATITIKTIES PATIKRINIMŲ PRIPAŽINIMO

1 straipsnis

Taikymo sritis

Šis priedas taikomas vaisiams ir daržovėms, išskyrus citrusinius vaisius, kurie skirti vartoti švieži arba džiovinti ir kuriems Europos Sąjunga, remdamasi 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1234/2007, nustatančiu bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (1), yra nustačiusi prekybos standartus arba pripažįsta juos kaip atitinkančius bendrąjį standartą.

2 straipsnis

Dalykas

1.   1 straipsnyje nurodytiems Šveicarijos kilmės produktams arba Europos Sąjungos kilmės produktams, reeksportuojamiems į Europos Sąjungą iš Šveicarijos su 3 straipsnyje nurodytais atitikties patikrinimo sertifikatais, prieš įvežant juos į Europos Sąjungos muitų teritoriją, Europos Sąjungoje neatliekami atitikties prekybos standartams patikrinimai.

2.   Office fédéral de l'agriculture yra institucija, atsakinga už Šveicarijos kilmės produktų arba Europos Sąjungos kilmės produktų, reeksportuojamų į Europos Sąjungą iš Šveicarijos, atitikties Europos Sąjungos arba lygiaverčiams standartams patikrinimus. Šiuo tikslu Office fédéral de l'agriculture gali suteikti 1 priedėlyje išvardytoms kontrolės institucijoms įgaliojimus atlikti atitikties patikrinimus, jeigu laikomasi šių sąlygų:

| — | Office fédéral de l'agriculture pateikia Europos Komisijai sąrašą institucijų, kurioms suteikti įgaliojimai atlikti patikrinimus, |
| --- | --- |

—

Office fédéral de l'agriculture pateikia Europos Komisijai sąrašą institucijų, kurioms suteikti įgaliojimai atlikti patikrinimus,

| — | šios kontrolės institucijos išduoda 3 straipsnyje nurodytus sertifikatus, |
| --- | --- |

—

šios kontrolės institucijos išduoda 3 straipsnyje nurodytus sertifikatus,

| — | įgaliotosios institucijos turi turėti inspektorius, išklausiusius Office fédéral de l'agriculture patvirtintus mokymus, įrangą ir priemones, kurie reikalingi patikrinimo metu būtiniems bandymams ir tyrimams atlikti, taip pat tinkamas informacijos perdavimo priemones. |
| --- | --- |

—

įgaliotosios institucijos turi turėti inspektorius, išklausiusius Office fédéral de l'agriculture patvirtintus mokymus, įrangą ir priemones, kurie reikalingi patikrinimo metu būtiniems bandymams ir tyrimams atlikti, taip pat tinkamas informacijos perdavimo priemones.

3.   Kai Šveicarija atlieka 1 straipsnyje nurodytų produktų atitikties prekybos standartams patikrinimus prieš juos įvežant į Šveicarijos muitų teritoriją, ji patvirtina šiame priede pateiktoms nuostatoms lygiavertes nuostatas, kuriomis Europos Sąjungos kilmės produktai atleidžiami nuo tokių patikrinimų.

3 straipsnis

Atitikties patikrinimo sertifikatas

1.   Šiame priede atitikties patikrinimo sertifikatas – tai:

| — | 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), III priede pateikta forma arba |
| --- | --- |

—

2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), III priede pateikta forma arba

| — | šio priedo 2 priedėlyje pateikta Šveicarijos forma, arba |
| --- | --- |

—

šio priedo 2 priedėlyje pateikta Šveicarijos forma, arba

| — | Ženevos protokolo dėl šviežių vaisių ir daržovių ir džiovintų vaisių standartizavimo priede pateikta EEB/JT forma, arba |
| --- | --- |

—

Ženevos protokolo dėl šviežių vaisių ir daržovių ir džiovintų vaisių standartizavimo priede pateikta EEB/JT forma, arba

| — | EBPO Tarybos sprendimo dėl tarptautinių standartų taikymo vaisiams ir daržovėms susitarimų priede pateikta EBPO forma. |
| --- | --- |

—

EBPO Tarybos sprendimo dėl tarptautinių standartų taikymo vaisiams ir daržovėms susitarimų priede pateikta EBPO forma.

2.   Prieš produktus išleidžiant į laisvą apyvartą Europos Sąjungos teritorijoje, Šveicarijos kilmės produktų arba Europos Sąjungos kilmės produktų, reeksportuojamų į Europos Sąjungą, siuntos turi turėti atitikties patikrinimo sertifikatus.

3.   Šie atitikties patikrinimo sertifikatai turi būti patvirtinti vienos iš šio priedo 1 priedėlyje išvardytų institucijų antspaudu.

4.   Kai atšaukiami 2 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai, tos kontrolės institucijos išduoti atitikties patikrinimo sertifikatai pagal šį priedą nebepripažįstami.

4 straipsnis

Keitimasis informacija

1.   Pagal šio Susitarimo 8 straipsnį šalys visų pirma viena kitai perduoda kompetentingų institucijų ir atitikties tikrinimo institucijų sąrašą. Europos Komisija praneša Office fédéral de l'agriculture apie bet kuriuos nustatytus neatitikimus galiojantiems kokybės standartams ar jų pažeidimus, susijusius su Šveicarijos kilmės vaisių ir daržovių arba Europos Sąjungos kilmės vaisių ir daržovių, reeksportuojamų į Europos Sąjungą iš Šveicarijos, siuntomis, kurioms buvo išduoti atitikties patikrinimo sertifikatai.

2.   Siekiant patikrinti, ar laikomasi 2 straipsnio 2 dalies trečiojoje įtraukoje nustatytų sąlygų, Europos Komisijai paprašius Office fédéral de l'agriculture sutinka rengti bendrus įgaliotųjų institucijų patikrinimus vietoje.

3.   Šie bendri patikrinimai organizuojami laikantis tvarkos, kurią Vaisių ir daržovių darbo grupės teikimu patvirtina Komitetas.

5 straipsnis

Apsaugos sąlyga

1.   Jei viena šalis mano, kad kita šalis nesilaiko šiuo priedu nustatytų įpareigojimų, šalys rengia konsultacijas.

2.   Šalis, pageidaujanti surengti konsultacijas, pateikia kitai šaliai visą informaciją, kuri reikalinga nagrinėjamam atvejui išsamiai ištirti.

3.   Nustačius, kad Šveicarijos kilmės vaisių ir daržovių arba Europos Sąjungos kilmės vaisių ir daržovių, reeksportuojamų į Europos Sąjungą iš Šveicarijos, siuntos, kurioms buvo išduoti atitikties patikrinimo sertifikatai, neatitinka galiojančių standartų ir kad delsimas ar vėlavimas gali pakenkti kovos su sukčiavimu priemonių veiksmingumui arba iškreipti konkurenciją, laikinas apsaugos priemones galima taikyti iš anksto nepasikonsultavus, su sąlyga, jei konsultacijos surengiamos iškart po to, kai buvo imtasi tų priemonių.

4.   Kai šalims po 1 arba 3 dalyse nurodytų konsultacijų nepavyksta susitarti per tris mėnesius, šalis, kuri pageidavo surengti konsultacijas arba nustatė 3 dalyje nurodytas priemones, gali imtis tinkamų apsaugos priemonių, įskaitant dalinį ar visišką šio priedo nuostatų taikymo sustabdymą.

6 straipsnis

Vaisių ir daržovių darbo grupė

1.   Pagal Susitarimo 6 straipsnio 7 dalį sudaryta Vaisių ir daržovių darbo grupė sprendžia visus klausimus, susijusius su šiuo priedu ir jo įgyvendinimu. Ji periodiškai nagrinėja šalių vidaus įstatymų ir kitų teisės aktų, taikomų šiame priede nurodytose srityse, pokyčius.

2.   Ji teikia pasiūlymus Komitetui pritaikyti ir atnaujinti šio dokumento priedėlius.

1 priedėlis

Šveicarijos kontrolės institucijos, įgaliotos išduoti atitikties patikrinimo pažymėjimus, kaip nustatyta 10 priedo 3 straipsnyje

| Qualiservice |
| --- |
| P.O. Box 7960 |
| CH-3001 Bern |

Qualiservice

P.O. Box 7960

CH-3001 Bern

2 priedėlis

Image

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---